natgillin/translations-raw huggingface dataset:
κ«^fø & r' fø & r' er enkle og forståelige (og brugbare for al­le parter) til trods for disses sammensatte karakter, som man er nødt til at tage i be­tragtning?
■ How detailed should that information be if international comparisons are to be feasible, and how abstract can i t be without becoming unusable?
Svaret på de to spørgsmål fører tilbage til nødvendigheden af at fastslå hvilke kom­petencer, virksomheder og mennesker har eller bør have for et bevare konkur renceevnen.
To meet this dual challenge, we have to define the skills needed by businesses and individuals now and in the future if they are to stay competitive.
Det fører videre til spørgs­målet om, hvordan og i forhold til hvad nutidens kvalifikationer opbygges.
This brings us on to another question: how are skills gener­ated today, and in the light of what terms of reference?
Den internationale konkurrence kræver, at virksomhederne uophørligt moderni­serer på områder, hvor arbejdskraften spilleren afgørende rolle.
The challenge of international competi­tion is forcing businesses to make continu­ing efforts to modernize, and the manage­ment of human capital is a key factor in that process.
Stadigt vekslen­de strategier for arbejdskraftens forvalt­ning, ændringer i arbejdsorganisationen og stærkt forøget indsats på uddannelses­området er faktorer, der viser virksomhe­dernes voksende interesse for de menne­skelige ressourcer.
New manpower management strategies, changes in the organization of work and the substantial increase in in­vestment in training all bear testimony to employers' growing interest in human re­sources.
■ Hvor mange detaljer kan medtages, uden at international sammenligning umuliggøres, og hvor abstrakt kan man være, uden at informationerne bliver uanvendelige?
■ What system of nomenclature should be used so that international comparisons are feasible in practice?
■ Hvilke systematiseringsmuligheder har man i betragtning af faggrænsernes udviskning?
■ What are the advantages and draw­backs of the approach now being planned?
■ Hvilke nomenklaturer kræves til beva­relse af praktiske muligheder for interna­tionale sammenligninger?
■ Do the resources for observing the changing pattern of skills take account of what is happening in the economic, social and cultural environment?
Hvad be­tegner dette generelle udtryk?
What does this general term imply?
Tænkes der på den kvalifikation, som arbejds­pladsen (der for øvrigt er utilstrækkeligt defineret og vanskelig definerbar) kræ­ver?
The set of skills re­quired in specific jobs (and here the skills are not clearly codified ­ nor, indeed, are they easy to codify).
Tænkes der på den kvalifikation, som mennesket erhverver under sin ud­vikling, erhvervserfaring og uddannelse, (hvoraf en del for øvrigt ikke bruges på ar­bejdspladsen og derfor er vanskelig at måle)?
Do we mean the skills an individual acquires throughout his life by virtue of his experience in society and at work and from his training (and part ofthat training is unused in his job and is there­fore difficult to measure)?
Eller tænkes der på kvalifikations­opdeling som resultat af et kompromis mellem arbejdsmarkedets parter?
Or are we talk­ing about skills as classified in gradings. the outcome of compromise between the two sides of industry?
■ Hvilke grænser og fordele har den nu­værende prospektive metode?
■ How is the value of a skill to be as­sessed, since it is determined by the laws of supply and demand?
Denne interesse virker måske paradok­sal, fordi overgangen til nye former for teknik kunne give indtrykket af, at den menneskelige faktors betydning ville mindskes, men man forstår alligevel godt interessen, hvis man betragter de arbejds­organisatoriske ændringer, der hyppigt har ledsaget overgangen til ny teknik.
This interest may in a sense seem para­doxical, in that the introduction of new technology might have been expected to diminish the importance of the human factor (after all, it led to redundancies on a massive scale), but at the same time it is understandable when one looks at the changes in the organization of labour that new technology has often brought in its wake.
Med rutinearbejdets automatisering er de resterende arbejdsopgaver blevet mere krævende, hvilket principielt forøger den menneskelige faktors betydning.
Now that repetitive tasks are auto­mated, the work that is left is more "intel­ligent", and in theory the human factor has been upgraded.
■ Tager redskaberne til kvalifikations­udviklingsiagttagelse hensyn til økono­miske, sociale og kulturelle forhold?
Investment in human capital is inextrica­bly linked with the constraints upon busi­nesses ­ productivity, quality and innova­tion ­ forcing them to seek an optimum return from their administration of exist­ing skills on both internal and external labour markets.
■ Hvordan måles kvalifikationers vær­di, der som bekendt afhænger af udbud og efterspørgsel?
The emphasis is thus placed on the ability of basic and continuing training systems to respond to changing patterns of demand.
Investeringer i menneskelig arbejdskraft hænger uadskilleligt sammen med de krav om produktivitet, kvalitet og forny­else, som virksomhederne stilles over for.
That concept is becoming increasingly complex as the social and economic "demand" evolves, extending to include forms of expertise beyond the tra­ditional idea of job skills.
Disse krav tvinger dem til optimal renta­bilisering af de forhåndenværende kvali­fikationers forvaltning på både det inter­ne og det eksterne arbejdsmarked, hvil­ket igen fører til det grundlæggende og ef­terfølgende uddannelsessystems evne til at reagere på efterspørgselsudviklingen.
There is a grow­ing economic demand for social, meth­odological and practical expertise, and the concept of the transferability of skills and experience (the relationship be­tween the specific and the general) is a matter of growing concern for both indi­viduals and employers.
Social, metodisk og handlings­mæssig kompetence holder i stigende grad sit indtog i den økonomiske efter­spørgsel, og mulighederne for kompeten­ceoverførsel (sammenhængen mellem det specielle og det generelle) falder i sti­gende grad sammen med den enkeltes og virksomhedernes interesser.
Can the existing tools pro­vide clarification and consensus as to key concepts such as qualifications, skills, key skills, expertise, professionalism, trades, occupations, job profiles, training refer­ence systems, job reference systems, the classification of trades, etc?
Denne komplicerede strukturs mekanis­mer er genstand for stadig undersøgelse, og redskaberne til måling deraf er langt fra færdigudviklede.
The mechanisms for building up this com­plex structure are still being planned, how­ever, and it will be some time before the instruments for its evaluation are avail­able.
Kan man af de eksisterende red­skaber udlede afklaring og konsens om nøglebegreber som kvalifikation, kompe­tence, hovedkompetencer, evner, profes­sionalitet, fag, profession, fagprofil, uddannelses­ og beskæftigelsesreferen­cer, liste over fag etc.?
The complexity underlying the term "skills" is the reason for some of the meth­odological difficulties encountered in the use of existing observation methods:
Men uddannelsessystemerne støder på to vanskeligheder, idet de både skal imøde­komme samfundets krav, der går ud over virksomhedernes umiddelbare krav (ar­bejdskraften skal bevare sine mobilitets­muligheder på arbejdsmarkedet) og sam­tidig i nødvendigt omfang imødekomme erhvervslivets behov.
Such distinctions are hard enough to make at national level, but they are highly com­plex at Community level, where a clear perception is needed of the different con­cepts, bearing in mind that they are not ideologically neutral.
Uddannelsessyste­merne skal altså både tage hensyn til sam­fundets og erhvervslivets krav, vel viden­de at udviklingen er vedvarende og fore­går i hastigt tempo, og at de bestående analysemuligheder fremdeles har svært ved at følge med.
The European Com­munity also needs a reference system and appropriate analytical tools in order to comprehend the changes taking place in the labour market and then draw up guide­lines for training policy.
De komplikationer, der skjuler sig bag or­det kvalifikation, forklarer en del af de metodiske vanskeligheder, der melder sig for de bestående iagttagelsesmuligheder:
The training systems themselves, how­ever, contend with the twofold problem of having to meet social needs, which are broader than the immediate needs of em­ployers (individuals must retain their mo­bility options on the labour market), while at the same time responding appropriately to the needs of the economy.
■ Hvordan kan man skabe ny sammen­hæng mellem kvalifikationernes forskel­lige dimensioner og måle deres forskellige bestanddele?
They must take account of both social and economic demands, being well aware of the con­stant, rapid changes in those demands and recognizing that existing analytical re­sources are not yet sophisticated enough to keep pace with them.
■ Er man på nuværende tidspunkt i stand til at udvikle redskaber, der omfat­ter relevante planlægningsfaktorer?
The Single Market will allow the free movement of workers in Europe, one as­
■ Hvordan skal man give beslutnings­processens forskellige niveauer formåls­tjenlige og relevante informationer, som
■ How can the various dimensions of skills be restructured and their compo­nents measured?
■ Kan man forestille sig optimal rentabi­lisering af arbejdskraften uden plan­lægning?
There is, then, a twofold challenge:
Erhvervsuddannelse 2/1991
Vocational training 2/1991
Heri indgår CEDEFOP's bestræbelser på udvikling af analysemuligheder, hvis an­vendelse kan støtte en europæisk uddan­nelsespolitik.
CEDEFOP development of analytical instruments that can underpin a European policy on train ing.
beskæftige sig med spørgsmålet om til­nærmelse af de erhvervsmæssige uddan­nelsesniveauer, navnlig for at nå frem til gensidig anerkendelse af certifikater og andre kvalifikationsbeviser på afsluttet erhvervsuddannelse.«
training with a view to the mutual recognition of certificates and other documents attesting completion of vocational train ing".
I denne forbindelse henledes opmærk­somheden på én af CEDEFOP's forord­ningsmæssige opgaver: »Centret har især til opgave... at sikre udbredelse af nyttigt dokumentationsmateriale og tilskynde til samordnet behandling af problemerne i forbindelse med erhvervsuddannelse.
"to encourage and support any initiative likely to facilitate a concerted approach to vocational training problems.
In­den for denne ramme skal centret især
The centre's activity in this respect shall deal in particular with the problem of the ap proximation of standards of vocational
Direktør
Director of CEDEFOP
Antropocentriske produktionssystemer : Avanceret produktion bygger på faglærte medarbejdere
Anthropocentric production systems: advanced manufacturing is based on skilled people
En ny markedsudvikling og ændrede produktionsparadigmer
New Market Development and Changing Production Paradigms
Forfatteren fremfører det argument, at debatten om kvalifíkationsplanlægning skal tage ud gangspunkt i visse antagelser om fremtidens verdensmarkeder og forhandlingen af disse markeder, som påvirkes af specialdesignede kvalitetsprodukter. Det te får drastiske konsekvenser for tilrettelægelsen af produktionen og behovet for kvaliñkationer.
The author argues that the debate about qualification planning has to start from certain assumptions about future world markets and the transformation of the economy influenced by customized quality products.
Der er derfor opstået et nyt para digme for produktion, som i modsætning til i 1980 'erne ikke længere er centreret omkring ud vikling af ny teknologi.
A new manufacturing paradigm has therefore arisen which, in contrast to those of the 80's, is no longer centred around new technology development.
Teknologien kan derfor ikke længere tages som retningsgivende for be hovet for kvaliñkationer.
Technology can therefore no longer be taken as a point of reference for the demand for qualification. fication.
COMETT, EU-ROTECHNET II og nu også FORCE, bygger på.
EUROTECNET II and now FORCE are based.
Konkurrenceevnen inden for industrien er det væsentligste argument for EF-initiativer inden for almen uddan nelse og erhvervsuddannelse.
Industrial competitive ness is the main justification for Community action in the field of education and training.
Alligevel ses udvikling inden for uddannelse ikke som værende af værdi i sig selv til at styrke Fællesskabet.
Nonetheless, developments in education and training are not seen as being of value in themselves for strengthening the Community.
De betragtes som under ordnede værktøjer til at tage udfordringen fra moderne teknologi inden for fremstillingserhvervene, servicesektoren og administration op.
They are perceived as a subordinate means for coping with the challenge of modern technologies in manufacturing, services and administration.
Indtil nu har teknologien derfor haft den førende position i EF-sammenhæng, når man ser på drivkræfterne bag konkurrenceevne.
Up to now. technology has therefore held the prime position in the Commission context when considering the driving forces be hind competitiveness.
Andre faktorer vil blive tilpasset hertil for at un derbygge indførelse, anvendelse og problemløs drift af teknologi.
Other elements will be adjusted accordingly to support the introduction, application and smooth run ning of technologies.
ƒ 1990'erne vil avanceret produktion blive baseret på nye integrerede begreber med strukturer bestående af faglært personale og en organisation med samarbejde, som teknologien vil skulle tilpasse sig. Disse nye begreber er »antropocentriske produktionssystemer« .
Advanced manufacturing in the 90's will be based on new integrated concepts with skilled personnel and collaborative organi zational structures to which technology will have to adapt.
For at kunne diskutere spørgsmålet om samfundets behov for færdigheder og kvalifikationer inden for fremstillingserhvervene, servicesektoren eller administration er det nødvendigt at se nærmere på en række antagelser omkring markeds- og produkttendenser. Førhen har man alt for ofte brugt masseproduktionsmodellen fra automobilfremstilling som eksempel på, hvordan produktionsvirksomhed vil udvikle sig i fremtiden (Warner et al., 1990).
In order to discuss the issue of societal demands for skills and qualifications in manufacturing, services or administration, assumptions about market and product trends have to be explored.
Derfor er de for skellige typer arbejdskraft med den store grad af opdeling af arbejdsfunktioner og fagområder og differentieringen her blevet taget for givne størrelser.
Low priced products only seemed to be guaranteed by this form of production organization.
Ved kvalifikationer set som et aspekt af udvikling af menneskelige ressourcer for stås en strategisk variabel til at forbedre
Qualifications, as an aspect of human re source development, are understood as a strategic variable for improving the competitve force of the European Com-
Der bliver flere nichemarkeder, og mar kederne bliver generelt mere opdelte.
Niche markets are expanding and the markets in general are becoming more segmented.
Som følge heraf skal produktionsvirksomheden være mere fleksibel, således at der kan tages højde for flere forandringer i forbindelse med produkter med en kortere levetid osv.
Consequently, manufacturing has to become more flexible to allow for more change over shorter product life cycles, etc.
Formålet med denne artikel er at stille spørgsmålstegn ved den underordnede rolle, som tildeles uddannelse eller kvali fikationsudvikling, hvilket så igen fører hen til at se på den førende position, teknologien tilskrives, når man ser på kon kurrenceevnen og dermed velfærden i Fællesskabet.
This article sets out to question the subordinate role of education and training, or qualification development, which leads, in turn, to examining the leading edge technology is accorded when looking at competitiveness, and. consequently the welfare of the Community.
Forfatteren er af den op fattelse, at avanceret produktion i 1990'erne hovedsagelig vil blive baseret på faglært arbejdskraft og samarbejde mellem medarbejdere på virksomheder ne, som teknologien vil skulle tilpasse sig eller udvikles i forhold til.
The author's view is that advanced manufacturing in the 90' s is mainly based on skilled people, and the collaboration of people in the factory to which technologies will have to adapt, or be developed.
Principperne for dette synspunkt er indeholdt i begrebet »antropocentriske produktionssystemer« (APS) ').
The principles for this view are embodied in the concept of "Anthropocentric Production Systems" (APS )'.
I forbindelse med dette begrebsapparat skal kvalifikationsudvikling ske i overensstemmelse med en bred grundlæggende uddannelse og videreuddannelse, hvis dette kræves i forbindelse med de nye produktionsprocesser og produkter.
In the framework of this concept, qualification development has to adhere to a broad, basic education and to further education if required by the new manufacturing processes and products.
Udvikling af kompetencegivende kvalifikationer på virksomheden er et nøglepunkt, som er lige så vigtigt som udvikling af lederevner og tekniske færdigheder.
Development of competency in the workshop is a key issue, which is no less important than development of management and engineering skills.
Eksemplet fra BICC, den britiske virksomhed, der fremstiller el -artikler, er ikke
The example from BICC. the British electrical goods producer, does not stand alone.
Erhvervsuddannelse 2/1991
Vocational trainin« 2/1991
levetid regelmæssige ordrer
Variety term product situation.
Antallet af forskellige produkter er steget drastisk.
The variety of prod­ucts has increased dramatically.
Nedgangen er sket i produkter nes levetid, afgivelse af regelmæssige ordrer og produktionsseriernes størrelse.
The de­creases have been in the product life cycle, repeat orders and batch sizes.
Disse udviklingstendenser står i modsætning til det, traditionelle civiløkonomer mener holder priserne nede i et masseproduktionssystem. duktionssystem.
These devel­opments are contrary to what traditional microeconomists consider hold prices down in a mass production organization.
En veletableret producent af FMS i Tysk land har nægtet at levere systemer til kunder, der ikke sørger for hensigtsmæssig uddannelse og arbejdstilrettelæggelse, fordi producenten ikke ønsker at få et dårligt ry, hvis systemerne ikke fungerer efter hensigten, fordi disse elementer ikke har været til stede (F. Manske).
Figure 1: Market Trends; Source:P. Kidd (1990) should the systems fail to operate properly through lack of this provision (F.Manske).
Den indbyggede uddannelsesstruktur
The In­built Learning Organization
Den største bilproducent i Europa vil ikke indsætte mere automatik i den endelige montage.
■ The biggest car producer in Europe will not increase its level of automation in the final assembly.
Tværtimod prioriteres eksperimenter med arbejde i grupper højere.
On the contrary, prior­ity is being given to experiments in group work.
I 1987 skønnede ILO, at 30% af alle CAP/CAM-systemer blev sat ud af drift inden for det første år, efter at de var blevet installeret.
■ The ILO estimated in 1987 that 30% of all CAP/CAM Systems were abandoned within the first year of installation.
I 1970'erne opstod der en teknologisk vi sion, som stadig påvirker mange virksomhedslederes og konstruktørers tanke gang.
During the 70's, a technological vision emerged which is still influencing the think­ing of a lot of managers and designers.
Man gik ud fra den antagelse, at krav om større fleksibilitet kunne klares hovedsagelig ved at anvende moderne teknologi2). De datamatbaserede teknologier skulle kunne give den potentielle fleksibilitet, der var brug for.
The assumption was that increased flexibility demands could be dealt with mainly by modern technology2.
Idéen bag det var, at man ved at gøre teknologien mere fleksibel automatisk skulle kunne opnå en mere fleksibel virksomhedsorganisation.
The idea was that by mak­ing technology more flexible, factory organization would automatically become more flexible.
I overensstemmelse med denne tankegang er der blevet udviklet og an vendt robotter, fleksible produktionssystemer (FMS), datamatintegreret produktion (CIM), datamatstøttet design (CAD) osv. Endelig har disse såkaldte fleksible teknologier via den store automatiseringsgrad bidraget til mere usmidige strukturer i arbejdet og virksomheds organisationen i stedet for at give mere fleksibilitet (Fex-Sterz et. al. 1987).
In following this line of reflection robots. Flexible Manufacturing Systems, Computer integrated Manufac­turing, Computer Aided Design, etc. have been developed and deployed.
Nyskabelser inden for fleksible produktionssystemer og produktkvalitet er ikke længere noget, produktions- og konstruktionsingeniører har eneret på: Alle på virksomheden skal samarbejde om det — fra konstruktionsafdeling til produktionshallen og omvendt.
Therefore, a plant has to be organized as a learning organiza­tion, as a steady upgrading process. This cannot be provided by technology: a) ei­ther by flexible technology or b) by so­called artifical intelligence.
Resultatet af de massive investeringer i ny teknologi i 1980'erne var et produktivitetsparadoks, og i en driftsøkonomisk sammenhæng alvorlige fejlinvesteringer. I det følgende gives nogle eksempler på disse fejlinvesteringers størrelsesorden:
The outcome of the massive investment in new technology in the 80's was a produc­tivity paradox, and, in microeconomic terms, heavy misinvestment.
En dansk undersøgelse (Gjerding m.fl. 1990) bekræftede, at der midt i 1980'erne var en stærk vækst i produktion, investeringer og beskæftigelse, men at produktiviteten inden for fremstillingserhvervene faldt, stik imod økonomernes prognoser.
■ A Danish study (Gjerding et al., 1990) confirmed that in the mid­80's Denmark witnessed a strong growth in production, investments and employment, but produc­tivity in manufacturing was falling, con­trary to the forecasts of economists.
Man skønnede, at dette skyldtes, at ledelserne var »fascineret af teknologien«.
The reason for this was judged to be the "tech­nological fascination" of mangement.
Le delsen lagde så stor vægt på den nye teknologis evne til at løse problemer og langt mindre vægt på medarbejderne, ledelsen og uddannelse, alt til skade for produktiviteten. viteten.
Man­agement put so much emphasis on the power of new technology for solving prob­lems, and far less on the labour force, management and training, to the detriment of productivity.
Organisationsstrukturen skal selv sørge for, at der fortløbende sker forbedringer og nyskabelser: Strukturen skal derfor være indbygget.
The base to build upon is a well educated workforce. Therefore, education and train­ing have become a main issue.
En virksomhed skal derfor opbygges som en uddannelses struktur, hvor der konstant skal ske for bedringer.
■ Misinvestment in material resource planning was estimated in 1990 at DM 100 million in Germany (E. Hildebrandt), be­cause a proper functioning of the systems was not achieved.
Det kan teknologien ikke skabe: a) hverken gennem fleksibel teknologi eller b) ved hjælp af såkaldt kunstig intelligens.
We call this in­built learning organization "Anthropocentric Production Systems" (APS).
Fortløbende forbedringer kan kun opnås ved at mobilisere al den viden og al le de færdigheder, medarbejderne og organisationen besidder, og som så vil skulle sikre, at alle medarbejdere samarbejder, er motiverede og har indflydelse.
■ An established manufacturer of FMS in Germany has refused to deliver systems to clients who do not provide proper train­ing and work organization because he does not wish to gain a bad reputation,
Disse udviklingstendenser, overgangen fra massemarkeder til bredere og mere
They are being implemented in increasing numbers in the different European coun­tries, industries and types of enterprise (F. Lehner, 1991).