natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De store centralskoler for erhvervsuddannelse rejser også problemer.
Some people feel that it leads to too narrow a specialization too quickly in the light of rapid changes in the labour market.
På den ene side har de medført, at uddannelsen er blevet kvalitetsmæssigt stærkt forbedret, men på den anden side er afstandene til skolerne blevet væsentligt større.
Traditionally, Denmark has also given great emphasis to the apprenticeship systems where theoretical education in a school is combined with practical training in the company, as in the Federal Republic of Germany.
Gymnasier findes der næsten alle steder, men er­hvervsuddannelsens teknisk­faglige skoler og handelsskoler er ofte svære at nå.
Here again the need for a broader basic training has led to a new basic vocation­al training year at a technical school.
Man kommer altså til at afveje, om man igen skulle oprette mindre skoleenheder med en mindre specialisering, dog uden forringelse af uddannelsens stan­dard, således at alle skoledimittender har tilstrækkelige valgmuligheder i umiddelbar nærhed af deres bopæl.«
This has been expanded with an intake of 42 000 in 1982. France, with its historical emphasis on fulltime education is now seeking to improve and extend its apprenticeship system, but here the emphasis is on education and training at school and experience at work.
Efter studiet af afsnittet om Danmark er der frit valg mellem de 8 andre EF­lande, som er med i »rejseføreren«. De står i rækkefølgen Β (Belgien), D (Tyskland), F (Frankrig), IRL (Irland), I (Italien), L (Luxembourg), NL (Holland) og UK (Storbritannien).
In Belgium and Italy the emphasis is upon fulltime educa­tion and training.
Der er 4 store lande (D, F, I og UK) og 4 små lande (B, IRL, L og NL).
The Italian system is evolving at the present time.
Af de store lande består D og UK af enkeltstater (D med 11 Länder, UK med 4 lande (England, Skotland, Nordirland og Wales) og I med et selvstyre for regionerne, 20 i alt).
In the Netherlands and Luxembourg, as in the United King­dom and Ireland, the apprenticeship system and fulltime education each play a large part in vocational education and training.
Frankrig er inddelt i 26 regionale områder kaldet akademier, hvis undervisningsadministra­tion foregår efter direktiver fra undervisningsministeriet i Paris.
In both Luxembourg and the Netherlands, vocational subjects are introduced early in the education system (i.e. at age 12) although in different ways.
De 4 store EF­lande rummer således i alt 11 +4 + 20 + 26 = 61 administrative enheder med større eller mindre selv­styre på erhvervsuddannelsernes område.
The distinction between education and vocational training is very sharp in the United Kingdom, but blurred in other countries, especially those that follow the French tradition.
Selv inden for de små lande kan der være væsentlige forskelle.
Vocational subjects are taught in schools to children aged 12 or 13 in some cases.
Tag som eksempel Belgien, der har forskellige forskrifter for uddan­nelserne i de to dele af landet.
Furthermore in many European countries training is much more than the acquisition of a narrow range of skills.
For de læsere, der ønsker at danne sig et overblik, er der den mulighed at læse indledningsafsnittet, mærket EUR.
It involves general education in some cases and management of people and resources integrated into technical studies in others.
Her er der lagt vægt på at bearbejde de demografiske og sociokulturelle oplysninger, navnlig om undervisningssyste­mernes struktur.
In the United Kingdom the tendency has been to regard such activities as inferior to the law, accountancy, the civil service and so forth.
I Forbundsrepublikken Tyskland og i Danmark uddannes unge for størstepartens vedkommende gennem en egentlig lærlingeuddannelse.
This means that young people must have a broader initial education and training, and one which helps them to be flexible and to go on learning.
Derimod spiller en sådan egentlig lærlingetid kun en underordnet rolle i Frankrig, Belgien, Italien og Holland, idet flertallet af unge i disse lande uddannes erhvervsmæssigt fuldtids på skolebænken.
Thus programmes must provide them with the skills they will need immediately for the labour market, but at the same time the learning methods used must give them the incentive and ability to go on learning throughout life.
I Holland, Luxembourg, Storbritannien og Irland forekommer begge systemer sideordnet.
The second major challenge is concerned with unemploy­ment.
Sammenblandinger heraf er allerede opstået eller i færd med at udvikle sig.
Member States are taking a number of steps to create special programmes for young people who are without employment.
Læseren kan herefter — som anbefalet af Roger Faist — vende tilbage til afsnittet om Danmark med hovedet fuldt af indtryk fra den europæiske mangfoldighed.
This could be viewed as a short-term expe­dient, but it can — and is — being used as an opportunity to upgrade the education and training level of these young people.
Alt efter indstilling og temperament kan man da hæfte sig ved de muligheder, der er for at blive inspireret af systemerne i de andre lande og glæde sig ved det positive forhold, at det i Danmark er lykkedes at gennemføre et landsomfattende system, hvorved staten og arbejdsmarkedets parter samarbejder om erhvervsuddannelserne.
There is a need to help older workers, faced by redundancy or changing jobs, to obtain the training they need.
Uddannelsesforskrifterne er de samme fra Gedser til Skagen.
Many imaginative ideas are being explored.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber Generaldirektorat V Beskæftigelse, sociale anliggender og uddannelse Rue de la Loi, 200, 1049 Bruxelles Wetstraat 200, 1049 Brussel
Commission of the European Communities Directorate General for Employment, Social Affairs, and Education (DGV) Rue de la Loi, 200, 1049 Brussels
Det europæiske Center for udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) Bundesallee 22, 1000 Berlin 15
European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) Bundesallee 22, 1000 Berlin 15
Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer 5, rue du Commerce L­2985 Luxembourg
Office for Official Publications of the European Communities 5, rue du Commerce L­2985 Luxembourg
Redaktionens forord Denne afhandling udgives til brug for alle, der af enten politiske eller personlige grunde eller af kulturel interesse søger oplysninger om erhvervsuddannelsessystemerne in den for De europæiske Fællesskaber.
Editors' Preface This study is intended to help all who, whether for political or cultural reasons, or for purely personal interest, wish to be informed about vocational training systems in the Mem­ber States of the European Community.
De enkelte erhvervs uddannelsessystemer beskrives i ni landemonografiske, sociokulturelle, historiske, retlige og finansielle forudsætninger. ninger.
For this reason the present vocational training systems in nine countries are described and presented within the fra­mework of their demograhpic, socio­cultural, historical, legal and financial requirements.
Det første sammenlignende kapitel forsøger at give et hurtigt overblik over ligheder og forskelle; hvilket dog ikke skal formidle det indtryk, at de ni EF-landes forskellige erhvervs uddannelsessystemer umiddelbart lader sig sammenligne.
The first comparative chapter tries to convey a general impression of the similarities and differences. It is, however, not intended to create the impression that the different systems of vocational training in the EEC1 countries can be directly compared with each other.
Faktisk har de kun det ene virkelig tilfælles, at der er tale om ni individuelt udviklede systemer bestående af et broget mangefold.
In fact all nine systems have developed independently with the greatest possible differences.
For at lette læseren vejen frem gennem dette mangefold til den respektivt ønskede information, har vi ved hjælp af et grafisk ordensskema forsøgt, trods alt og så vidt muligt, at provokere sammenligninger.
In order to help the reader find the required information out of all this diversity, we have tried to establish some similar­ities as far as possible by means of a diagrammatic classi­fication scheme.
Enkeltheder, der på grund af overskuelighed ikke omtales i det sammenlignende kapitel, behandles udførligt i de enkelte landemonografier.
Items which for reasons of clarity were not included in the comparative chapter, have been thoroughly dealt with in the studies of each country.
Ved hjælp af registerstikord kan man i de enkelte monografier endvidere let og hurtigt etablere tværforbindelser, og på denne måde efter behag sammenligne enkeltheder.
These studies have all been arranged in the same way, each in seven sections. The necessary cross references can easily be made by using index key words, so that the details may be compared as required.
EUR Β DK D F IRL I L NL UK
CUUUctLIUI and vocational training
EUR Β DK
Trends
EUR Β DK D F IRL
Page 18
Β DK D F IRL I L NL UK
THE EUROPEAN COMMUNITY
På efterfølgende dobbeltside ændres dette godt kendte ! billede af Europa fire gange.
This familiar picture of Europe has four different versions in the following illustration.
Alt efter betragtningsmåde ! fremstår de ni EF­lande hver gang i forskellig størrelse. »
The 10 EEC Member States appear in different dimensions, according to how the diagram is viewed.
Således frembyder sammenligningen af arealerne et andet . billede af Europa end dér, hvor man sammenligner befolk­' ningsstørrelserne eller antallet af erhvervsbeskæftigede.
Thus a comparison of the area gives a different picture of Europe than a comparison of the population or the working population.
På kortet over udbredelsen af dagblade i Europa gives et 4tydeligt billede af de forskelligartede læse­ og livsvaner.
The distribution of daily news­papers highlights European differences in reading and living habits.
Med denne uvante fremstilling af et europabillede, der fra gang til gang ændres, håber vi at kunne tilskynde Dem til selv at opdage andre europabilleder.
These unusual 'maps' give us a different picture of Europe and we suggest that you might also like to discover other pictures of Europe in this way.
Det geografiske billede o
The geographical picture of
■φ φ η Ui Φ û forbliver uændret — men hvordan ville Europa se ud, hvis man sammenlignede efter levestandard eller efter antallet af vaskemaskiner?
Europe always remains the same, but how, for example, would a map of living standards expressed through the number of washing machines appear?
Nogle landes lavere tal af arbejdsløse kvinder, som de fremgår af denne fællessammenligning, lader sig forklare med deres generelt set lavere andel af antallet af beskæfti­gede personer.
The smaller number of unemployed women in this compre­hensive comparison can be explained because they are usually a smaller proportion of the working population.
Alligevel overstiger det absolutte tal af arbejdsløse kvinder i nogle lande endog antallet af arbejds­løse mænd.
In spite of this, the actual numbers of women out of work in some countries exceeds that of men.
På de følgende sider 20/21 sammenholdes de arbejdsløses respektive antal i forhold til det samlede antal af erhvervs­beskæftigede mænd og kvinder i EF­landene. Heraf ses, at antallet af arbejdsløse kvinder i næsten alle lande ligger betydeligt højere end det tilsvarende tal for mænd.
The following compar­ison (see pages 20 and 21) of the numbers of unemployed out of the total male and female working population in the Member States of the European Community shows that the number of unemployed women in nearly all countries is considerably higher than that of men.
Kun i Holland er forskellen relativ ringe.
Only in the Netherlands is the difference relatively small.
I Storbritannien derimod ligger antallet af arbejdsløse mænd noget højere og i Irland ganske tydeligt højere.
In the United Kingdom, on the other hand, the numbers of unemployed men are somewhat higher and in Ireland considerably higher.
Næstfølgende grafik (s. 22/23) sammenligner antallet af unge erhvervsbeskæftigede personer mellem 14 og 24 år — på ny delt op efter kvinder og mænd — med det respektive antal af arbejdsløse inden for denne aldersgruppe.
The diagram (pages 22 and 23) following on from this compares the total number of young working people between the ages of 14 and 24 — again subdivided into men and women — with the numbers of unemployed in the same age group.
For størstedelen af EF­landene gælder, at også her udgør kvin­der den største andel.
Here again women predominate in most Member States of the European Community.
Sammenligner man nu figuren over det samlede antal arbejdsløse i forhold til det samlede antal af erhvervsbeskæftigede (s. 20/21), vil man se, i hvor stor udstrækning lige netop denne aldersgruppe er ramt af arbejdsløshed.
Looking at the total number of unemployed compared with the total of the working population (pages 20 and 21) one can see the high degree to which this age group is hit by unemployment.
Ungdomsarbejdsløsheden stiller alle landene i Det europæ­ iske Fællesskab over for store problemer.
The high levels of unemployment of young people presents all Member States of the European Community with big problems.
Derfor pålægges landenes uddannelses­ og erhvervsuddannelsessystemer betydelige opgaver.
Important tasks arise from this for the edu­cational and vocational training systems.
Selvsagt vil erhvervsuddannelsen ikke alene kunne afhjælpe de med ungdomsarbejdsløsheden forbundne problemer, men i vanskelige arbejdsmarkeds­ situationer giver en god faglig uddannelse den enkelte langt større chancer på arbejdsmarkedet.
Although voca­tional training on its own would not be able to solve the problems of youth unemployment, sound vocational qualifi­cations certainly improve the young person's chance of finding employment in difficult times.
), men dette gælder ikke længere for de samme landes grupper af 20—24­årige.
This is shown by the lower level of youth unemployment in the 16­20 age group in countries with a high level of training.1However this no longer applies in these countries for the 20­24 age group.
For disse grupper synes — uanset den enkelte persons uddan­ nelse — det enkelte lands almindelige beskæftigelsessitua­ tion og det store antal af erhvervspersoner inden for denne ε aldersgruppe at være bestemmende.
It appears that, regardless of the amount of training, the general conditions for employment and the large size of the work force in the Member States are decisive factors for this age group.
^ > dels med tillokkende finansielle (skattemæssige) tilbud til *■" erhvervslivet, trods alt at muliggøre en kvalificerende uddan­ nelse på bred basis. O
Governments then made great efforts to make skilled training more available on a wide basis — by offering their own forms of training, as well as by financial incentives, such as tax reliefs, to industry.
Den private sektor bar også sin del af disse anstrengelser, ikke mindst på grund af den demografiske udvikling, der i næsten alle EF­lande frem til midten af 80'erne vil mindske antallet af dem, der forlader skolerne, stærkt.
Private industry also played its part in all these endeavours recognizing the demographic trends, which in nearly all the Member States of the European Community showed there would be a large reduction in the numbers of school leavers in the 1980s.
I en mere gunstig økonomisk situation ville man da kunne stå uden tilstrækkeligt med påkrævede faguddannede.
If the commercial and industrial situation should show an improvement, the trained workforce which would then be needed might not be available.
Takket være de uforudseelige ændringer af den økonomiske struktur anses erhvervsuddannelsen i stadig stigende grad som værende en investering i fremtiden, uafhængig af kortfristet behov for arbejdskraft inden for bestemte erhvervsgrene.
Because of the unforeseeable changes in the economic climate, vo­cational training is therefore regarded more and more as an investment in the future, without undue emphasis on short­term demands for workers in some branches of in­dustry.
') Uddannelseskvoten er andelen inden for skole­ og uddannelsessyste­merne.
1A high level of training (high 'training quota') means that the proportion of I people in the education and training system is high. ■■■
Ungdomsarbejdsløshed ro
Youth unemployment ro
Grafikken viser det procentuelle størrelsesforhold af ungdomsgruppen 14—24 årige sammenlignet med henholdsvis antallet af erhvervs beskæftigede og antallet af arbejdsløse i årene 1977 og 1979.
Whereas their proportion of the working population — with a slight receding tendency — in the countries of the European Community (with the exception of Ireland) is about the same level of under 20%, their proportion of the unemployed — with an increasing tendency — is more than 40% of the European average.
Sam menligningen viser, i hvor uforholdsmæssig stor grad denne alders- gruppe er ramt af arbejdsløshed.
But the comparison between individual EEC countries shows wide divergencies.
Hvor deres andel i forhold til antallet af erhvervsbeskæftigede inden for EF-landene — med svagt faldende tendens (Irland undtaget) — synes at bevæge sig på tilnærmelsesvis samme niveau, under 20 %, ligger det europæiske gennemsnit for unge arbejdsløse på 40 % af samtlige arbejdsløse og med en stærkt stigende tendens.
The diagram compares the proportion of the 14-24 year age group to the whole working population in the years 1977 and 1979 and the proportion of unemployed young people to the total in the same years.
Der er dog stor forskel på de enkelte EF-lande.
The comparison shows how unemployment hits this age group disproportionately hard.
Andelen af unge indtil 24 år blandt erhvervsbeskæftigede personer 1977 i %
Proportion of young persons up to 24 years in the tota working population for 1979 in %
Andelen af unge indtil 24 år blandt erhvervsbeskæftigede personer 19 9 i %
Proportion of young peop e up to 24 years in the total of unemployed for 1979 in % ro σι
Uddannelsesudgifter ro en
Educational expenditure ro en
Denne sammenligning af EF­medlemslandenes bruttonatio­nalprodukt viser foruden det absolutte størrelsesforhold også forholdet til det beregnede EF­gennemsnit.
This comparison of the gross domestic product for the countries of the European Community shows not only the relationship of the absolute figures, but also the relation­ship to the calculated European average.
Bruttoproduktet pr. indbygger udgør de til det endelige forbrug bestemte produkter, tjenesteydelser samt importafgifterne uden dobbelttælling.
The gross domestic product is the sum of products for end use, services and import duties, without duplications.
Uddannelsesudgiftemes andel af bruttonationalproduktet
Source: Education and training 1977/78, Table V/1, Eurostat 1980.
Den procentuelle sammenligning af statslige midler til ud­dannelsesudgifter i forhold til det enkelte bruttonationalpro­dukt viser kun ringe forskel mellem de enkelte lande.
The comparison of government expenditure for education as a percentage of the gross domestic product, shows only relatively small divergencies between the individual countries.
Der er faktisk større forskelle, idet der i alle lande endvidere også anvendes andre midler (private, erhvervsmidler) af forskellig størrelsesorden.
In fact there are really larger differences be­cause in all countries other payments (private, companies) are made of varying sizes.
Desværre står der ingen sam­menlignelige tal til rådighed.
Figures for such payments are unfortunately not available.
Igen er det her muligt at sammenligne statsudgifterne til uddannelse pr. person i alderen 5 til 24 år og det pågælden­de bruttonationalprodukt med det beregnede europæiske gennemsnit.
The survey of the educational paths shows what different ways within the general educational systems in the (then) nine countries of the European Community are available up to the commencement of vocational training.
Uddannelsesveje ro oo
Secondary level I
U Q ud nn Ol S G og erhvervsuddannelse
CC lU C â tl On and vocational training
Ι EF­landene varierer tidspunktet for, hvornår der skal træf­fes væsentlige beslutninger med hensyn til valget af erhverv.
The time when important decisions have to be made for a career or profession varies within the countries of the European Community.
Den første mulighed for at påbegynde en erhvervs­uddannelse har man i alle lande efter afslutning af den almindelige skolepligt1), for det meste efter ni år.
The first opportunity to pass on to vocational training occurs in all countries after compulsory schooling ends, usually after nine years.
Størst samstemmighed er der mellem landenes skolepligt, der dog er forskellig deri, at nogle lande allerede henimod afslut­ningen af ovennævnte pligt formidler erhvervsforberedende undervisning.
It is in the length of the compulsory schooling that the countries achieve the highest degree of common agreement. All the same they do differ in as much as some commence preparatory vo­cational training before the end of this time.
Mellemskoletrinene er mere varieret opdelt og tilbyder delvist allerede ækvivalente almen­ og erhvervs­uddannelsesgrene.
The secondary schools are more diversely split up and some offer not only general education but also vocational training of equal value.
Sådanne uddannelsessystemer tillader større tilpasning til de unges udviklingsfaser, specielt hvis praksisrelaterede erhvervsuddannelser åbner mulighed for
Such flexible systems make it possible for a better adjustment to be made for the needs of a developing young
Φ Φ adgang til en videregående teoretisk uddannelse. 1) Danmark har undervisningspligt, ikke skolepligt.
2 person, especially when a practical preparation for a career can open the way to further academic studies.
Denne fremstilling skal gøre opmærksom på de kriterier, der forekommer at være specielt betydningsfulde for den respektive overgang fra skolen til de erhvervsuddannelser, EF-landene tilbyder.
This diagram is intended to draw attention to the criteria which seem to us to be especially important for the transition from school to vocational training in the different Member States of the European Community.
Ved den bratte overgang (venstre del af figuren) træffes der en endelig afgørelse med hensyn til et valg af erhverv.
Under traditional arrangements the young person has to make a final choice on the occupation to be followed at the outset of his training.
Ved en »flydende« overgang (højre del af figuren) beslutter man sig i første omgang for et erhvervsområde.
With more flexible transitional arrangements, a decision can be made in the first instance for a wider group of occupations.
Inden for disse større rammer kan man så beslutte sig for et erhverv.
The final decision on an occupation can then be made within this wider framework.
Ved »flydende« eller skridtvis overgang er det derfor muligt at beslutte sig for et erhverv med langfristet perspektiv.
A step by step or gradual transition is therefore preferable for a long term career than a sudden decision at a given time.
Sammenligning af de enkelte systemer ω
Educational systems ω ro
Inden for uddannelsessystemerne findes der mangfoldige niveauer, og man kan opnå flere forskellige kvalifikationer.
The levels which can be reached through the diverse paths of education are shown by the breadth and variability of the educational systems.
Dette diagram viser de respektive muligheder for at skifte over i erhvervsudøvelse.
They show up possibilities which could give entry to these paths and the qualifications to which they could lead.
UCI Cl 3 nn 6 l S G og erhvervsuddannelse
Eu U C 3 tiOn and vocational training
Sammenligning af de enkelte systemer
Comparison of systems ω
I Forbundsrepublikken Tyskland og i Danmark uddannes unge for størstepartens vedkommende gennem en egentlig lærlingeuddannel­se.
The levels and qualifications which can be reached within the edu­cational systems are many and varied.
Derimod spiller en sådan egentlig lærlingetid kun en underordnet rolle i Frankrig, Belgien, Italien og Holland, idet flertallet af unge i disse lande uddannes erhvervsmæssigt fuldtids på skolebænken.
Here the individual possibi­lities for transition into working careers and occupations are shown by red lines.