natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne rapport bør indeholde en klar, sammenlignende analyse af tendenserne i beskæftigelsen og arbejdsløsheden - og kaste lys over den »grå« zone derimellem - af den tiltagende brug af løsarbejde og sort arbejde, og af udbredelsen af usikre arbejdsforhold.
This report ought to give a clear and comparable breakdown of employment and unemployment trends, including a less blurred view of the 'grey' area in between, of the growing use of casual and undeclared labour and the spread of ill-protected forms of work.
Rapporten bør ikke blot behandles af Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, men også officielt tilstilles Det Økonomiske og Sociale Udvalg.
It should also examine the impact which the demographic situation will have in the Member States,
Det er rigtigt, at disse høje arbejdsløshedstal blandt andet afspejler en betydelig vækst i arbejdsstyrken og navnlig, at et stigende antal kvinder søger lønnet beskæftigelse.
It can be argued that such high levels of unemployment given that fewer youths will be entering the labour market are also a reflection of a considerable increase in the active in the near future, and many older workers will be leaving work-force, and especially the growing number of women it.
Men det er værd at bemærke, at kvindernes erhvervsaktivitetskvote i Fællesskabet i 1988 var 64,5%, og dermed klart lavere end i en række industrilande (mest bemærkelsesværdigt: 82,5% i Sverige). Desuden er det sådan, at kvindernes erhvervsaktivitetskvote er langt under gennemsnittet i de medlemsstater, hvor arbejdsløsheden er særlig høj.
The report should not only be examined by the seeking paid employment. It should be noted none the Standing Committee on Employment, but should also be less that the female participation rate in the Community officially referred to the Economic and Social Committee. in 1988 was 64.5%, significantly lower than in some industrialized countries (notably 82.5% in Sweden).
Den geografisk skæve fordeling af arbejdsløsheden og indkomsterne blev ikke reduceret væsentligt i 1988. I Spanien og Irland omfatter arbejdsløsheden f.eks.
Moreover, Geographical disparities, both in terms of unemployment those EC Member States where unemployment is particu and income, did not substantially narrow in 1988.
20% af den erhvervsaktive befolkning mod EF-gennemsnittet på 11,5%, og der er fortsat regioner, hvor forholdene er lige så grelle eller endda værre.
In Spain larly high tend to have much lower than average female and Ireland, for example, unemployment stands at 20% participation rates.
Ændringerne i beskæftigelsen i de forskellige sektorer giver måske et klarere billede af det krav om jobskabelse, som Fællesskabet står overfor.
Sectoral changes in employment perhaps provide a clearer picture of the employment-creation challenge facing the Community.
F.eks. er landbruget nu kun i stand til at sørge for 8% af den samlede beskæftigelse i EF.
For example, agriculture is now able to provide only 8% of total employment in the EC.
Industrien frigør fortsat arbejdstagere, og de
Industry has continued to shed employment, and investment arising from renewed profitability tends to be in equipment, in rationalization and in fixed capital.
Se "The Changing Face of Work", Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår, Dublin, 1988, side 108.
See 'The changing face of work', European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin, 1988, page 108.
Smst., og f.eks. K0MI88) 743 endelig udg.
Ibid., plus, for example C0MI88) 743 final.
') Kilde: Kommissionen.
Source : Commission.
iværksatte Kommissionen et såkaldt »Handlingsprogram til støtte for langtidsledige«.
Poverty throughout the Community as a whole, particularly in its 'new forms', touching much broader strata of the population, has not been arrested.
Den sociale dialog (»Val Duchesse«) videreførtes.
The basic trend over the last 10 years, as recently evidenced by the
Kommissionen genoptog - med ØSU's tilslutning - temaet »Arbejdstagernes medindflydelse« i forbindelse med »Statut for Det Europæiske Selskab«, foreløbig i form af et memorandum fra Kommissionen8'.
4 theme of 'worker participation' has been relaunched by the Commission and endorsed by the Committee in connection with the 'European Company Statute', at present in the preliminary form of a Commission memorandum.11
Som for nylig påvist af Kommissionen11og kommenteret af ØSU2)har den grundlæggende tendens gennem de seneste ti år været, at et stigende antal mennesker er afhængige af social bistand - uden dog altid at få den.
The Committee likewise approved the Commission proposal for modifying the 'burden of proof' in equal opportunity cases.13 still an increase in the numbers of persons dependent on social assistance and sometimes still denied it.
For med den generelle stigning i behovet for social beskyttelse er visse former for social bistand blevet udhulet.
Indeed, in the face of the overall increase in demand for social protection, certain forms of social assistance have been eroded.
Og skønt de sociale udgifter som helhed er steget, vil deres andel af BNP i de fleste medlemsstater uden tvivl fortsat falde31.
At the same time, whilst social spending as a whole has increased, its share of GDP is set to continue diminishing in most Member States.6
Endelig blev der også noteret fremskridt i forbindelse med reformen og den eventuelle fordobling af strukturfondene111, som skal fremme den økonomiske og sociale samhørighed mellem EF's regioner.
Finally, progress was also achieved in administering the reform and eventual doubling of the structural Funds,14
En anden foruroligende tendens er den aftagende respekt for sociale og samfundsmæssige normer og ungdomskriminalitetens tiltagen selv i visse ganske velstillede kredse.
At the same time, growing disrespect for social and civic norms and the spread of youth delinquency is a disturbing trend, even among some quite affluent groups.
1992 og den europæiske »sociale udfordring«
1992 and the European 'social challenge'
11988 fremhævede Det Europæiske Råd endelig »betydningen af de sociale aspekter af fremskridtene hen imod målsætningen for 1992«, idet det mærkede sig, »at det store indre marked i kraft af fjernelsen af hindringerne for vækst frembyder de bedste muligheder for at fremme beskæftigelsen og øge Fællesskabets generelle velstand til fordel for alle dets borgere«121.
1988 was the year in which the European Council finally stressed 'the importance of the social aspects of progress towards the 1992 objectives', noting that 'by removing the obstacles to growth, the large single market offers the best prospect for promoting employment and increasing the general prosperity of the Community to the advantage of all its citizens'.15
Skønt man i 1988 beskæftigede sig mere med begrebet »den sociale dimension«, synes der stadig at være uenighed om, hvad det indebærer.
Even though the 'social dimension' as a concept has been given more attention in 1988, there still seem to be differences of opinion as to what the concept implies.
I den forbindelse må det nævnes, at Kommissionen har bedt ØSU udarbejde en udtalelse om det eventuelle indhold i en EF-pagt om de fundamentale sociale rettigheder.
In this context it should be recalled that the Committee was asked by the Commission to draw up an Opinion on the possible substance of a Community charter of basic social rights.
Det resulterede i udtalelsen »Fundamentale Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder i EF«4', hvori ØSU afviste begrebet »europæisk social-charter« og henstillede, at man anvender de i traktaten foreskrevne instrumenter til via lovgivningen i medlemsstaterne at garantere de fundamentale arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder.
The resultant Committee Opinion on basic Community social rights7rejected the concept of a European social charter and urged that the instruments provided for in the Treaty be deployed to enshrine basic social rights in national legislation.
ØSU afventer Kommissionens reaktion på denne udtalelse, der sammen med tidligere udtalelser51bør kunne bidrage til at fremme det omtalte begreb.
Together with earlier ESC Opinions8 this ought to help promote the concept in question, and the Committee looks forward to a response from the Commission.
EF's væsentligste socialpolitiske initiativer i 1988 var en
The major EC social policy initiatives in 1988 were an 'Interdepartmental interim report'9and a 'Working
Rigtigt gennemført skulle det europæiske indre marked kunne bidrage til at sætte skub i industrien og tjenesteydelsessektoren ved at fjerne hindringer for handel og produktion, sikre omfattende besparelser, intensivere konkurrencen og fremme effektivitet, teknisk innovation og dynamisk omstrukturering.
The completion of the European internal market, if properly achieved, should probably help to regenerate industry and services, removing barriers affecting trade and production, offering economies of scale, intensifying competition and promoting more efficiency, technical innovation and dynamic restructuring.
(Sidstnævnte opregner ca. 80forslag og foranstaltninger fra Kommissionen vedrørende »det indre markeds sociale dimension«, hvoraf kun ganske få er vedtaget af Rådet, mens 20 stadig er under behandling i Rådet og 40 endnu under udarbejdelse.
Estimated savings of some ECU 200 000 million for firms, higher profitability and wider consumer choice should all result.16 paper'.10(This latter document indicated some 80 Commission proposals and measures foreseen 'concerning the social dimension' of the internal market, of which only a handful have been approved by the Council, over 20 are still with Council, and 40 are still in preparation.
Imens nærmer 1992 sig.)
1992 approaches.)
Desuden
The policy
Samtidig kan de ca. 40 mio mennesker i medlemsstaterne, der har under halvdelen af gennemsnitsindkomsten per capita at leve af, herunder en del af de ca. 16 mio arbejdsløse og deres familier, med god grund spørge, hvad 1992 mon vil bringe dem.
At the same time, some 40 million persons in the Member States living on less than half the average per capita income, including some of the 16 million unemployed European citizens and their families, might well ask what 1992 really has in store for them: whether this 'best prospect' for employment and prosperity will simply pass them by, whether new jobs will be actively promoted, prepared for and nurtured or just occur arbitrarily, whether the economic and commercial benefit of the internal market will have a purposeful or only a casual and uneven impact on social conditions in Europe, whether the increased structural Funds available will be put to good effect.
Vil denne »den største chance« for beskæftigelse og velstand bare »gå dem forbi«?
See ESC information report on poverty (CES 421 /88 final) of 9 March 1989.
Vil der blive gjort noget for aktivt at fremme,
ESC Opinion on basic Community social rights (CES 270/89).
ØSU's udtalelse og informationsrapport om »Sociale Aspekter af det Indre Marked« (EFT C 356 af 31.12.1987 og CES 225/87 fin). Det Sociale Europa: »Det Indre Markeds Sociale Dimension.
'Social Europe: the social dimension of the internal market, interim report of the interdepartmental working party', ISBN 92-825-8256-6.
Den Interne Arbejdsgruppes Interimsrapport« ISBN 92-825-8256-6. »Det Indre Markeds Sociale Dimension«: Kommissionens arbejdsdokument (SECI88) 1148 endelig udg.), 14.9.1988.
'Social dimension of the internal market': Commission working paper ISECI88) 1148 final), 14 September 1988.
Det Europæiske Råd i Hannover, 27.-28. juni 1988, »Formandskabets Konklusioner«, SN 2683/4/88, s. 5.
European Council in Hanover 27-28 June 1988, 'Conclusion of the Presidency' SN 2683/4/88, page 5.
Jf. »Den Europæiske Udfordring - 1992: Udbyttet af et Indre Marked« (CECCHINI-Rapporten, SECI88) 524 fin).
See 'The European challenge — 1992; the benefits of a single market' (Cecchini Report, SECI88) 524 final).
De vigtigste temaer med henblik på 1992 er beskæftigelse, tilpasningsevne, uddannelse og mobilitet.
The major overall theme, as we look towards 1992, is that of employment, adaptability, training and mobility.
— Ligeledes bør markedsudsigterne suppleres med forhandlede beskæftigelsesprogrammer, der fokuserer på samfundsmæssige behov som boligbyggeri, social og samfundsmæssig service, forøgelse af livskvaliteten, beskyttelse og forbedring af miljøet og naturressourcerne, bevarelse og fornyelse af kulturarven osv. - behov, som er af afgørende betydning for den sociale struktur, som ligger bag det europæiske demokrati, som det frie marked hviler på, og som ingen udenlandske producenter eller konkurrenter nogen sinde kan opfylde.
renewing our cultural heritage, etc. — needs vital to the social fabric of European democracy, upon which the free market depends, and which at the same time foreign producers or competitors could never satisfy.
Sammenlignet med medlemsstaternes nuværende, usammenhængende forsøg på at bekæmpe massearbejdsløsheden synes 1992 og de dertil knyttede EF-målsætninger at rumme et vist håb.
In comparison with contemporary and disparate national attempts to reduce mass unemployment, 1992 and accompanying EC objectives would appear to offer some hope.
Man venter, at det indre marked vil give anledning til en ekstra økonomisk vækst på 5-7% (renset for inflation), hvad der skønnes på mellemlang sigt at ville forøge beskæftigelsen i EF med 1,5-3,9%, en nettofremgang på 1,8-5 mio jobs11. ( Derimod kan et betydeligt antal jobs komme i fare på kort sigt.)
The extra non-inflationary economic growth of 5 to 7% expected from the completion of the internal market is indeed projected in the medium term to increase employment in the EC by 1.5 to 3.9%, a net gain of 1.8 to 5 million jobs.17(A significant number of jobs, however, might be threatened in the short term.)
For det første er det en forudsætning for varig økonomisk vækst, der kan bidrage til at forøge beskæftigelseseffekten i industriens investeringer, at der sker en væsentlig forbedring i arbejdskraftvilkårene på udbudssiden, særlig i form af realistiske lønninger, lavere arbejdsomkostninger pr. enhed og en fleksibel og motiveret arbejdsstyrke, som
In the first instance, sustainable economic growth conducive to a higher employment content in industrial investment would require consistent progress in manpower/supply-side conditions, notably in terms of realistic wages, lower unit labour costs and an adaptable and motivated workforce facilitating higher capital productivity and plant utilization, and flexible production organization.
Den umiddelbare »sociale udfordring«, som Fællesskabet kan forøge kapitalens produktivitet, forbedre udnyttelsen står overfor, går ud på at sikre, at denne forventede vækst af produktionsanlæggene og medvirke til en fleksibel tilret telæggelse af produktionen.
In the same instance, such wage moderation and motivated adaptability cannot be imposed on the work force. Nor can they be sustained in a 'free-for-all' climate
både støttes af beskæftigelsesfremmende foranstaltninger og udnyttes til at skabe beskæftigelse, at forbedring af beskæftigelsesniveauet og jobkvaliteten prioriteres, og at en nettoforøgelse af arbejdsmængden og antallet af jobs opnås og fastholdes i stedet for nedskæring, fortrængning eller erstatning af eksisterende jobs.
The immediate 'social challenge' facing the Community is to ensure that this expected growth is both supported by and geared towards proper employment promotion, that priority be given to improving the level and quality of employment, that a net increase in the volume of work of distrust, insecurity and fear for the future.
Men løntilbageholdenhed og vilje til at udvise fleksibilitet kan hverken påtvinges arbejdsstyrken eller opretholdes i et alle-mod-alle-klima præget af mistro, usikkerhed og frygt for fremtiden.
Fixed upon and real jobs is achieved and sustained, rather than a mere a concept of the workforce as being just another shake-out, displacement or substitution of existing employment.
En sådan opfattelse bygger på, at arbejdskraften betragtes som en vare blandt andre i økonomien, og den bidrager hverken til en god tilrettelæggelse af produktionen eller til den sociale samhørighed og stabilitet, som erhvervslivet har behov for.
economic commodity, such notions are neither conducive to good production organization nor to the social cohesion and stability which business requires.
Den røber utilstrækkelig forståelse for, hvilken nytte en virksomhed på længere sigt kan have af den loyalitet, kvalitet, pålidelighed og vilje til fleksibilitet, der udvises af en arbejdsstyrke, som fastholdes ved hjælp af/nyder godt af vedvarende uddannelse, omskoling og andre goder.
They demonstrate insufficient sensitivity towards the longer-term benefits to be derived from the loyalty, quality, reliability and unchallenged motivated adaptability of a human workforce which is retained through and benefits from permanent training, retraining and service.
Problemet illustreres af, at de anstrengelser og ofre, der ligger bag det aktuelle økonomiske genopsving, som har medført det bedste resultat i 10 år, ikke modsvares af væsentlige ændringer i arbejdsløsheden og beskæftigelsen.
The problem is illustrated by the fact that the efforts and sacrifices behind the current economic recovery, resulting in the best performance in 10 years, have not been matched by any fundamental readjustment of unemployment or volume of employment.
Der er nu flere folk i arbejde i Europa end nogen sinde, men den vækst på 3,5%, der noteredes i 1988, betød ikke nogen væsentlig reduktion af antallet af europæiske borgere uden job.
More people than ever before are now in work in Europe, but the 3.5% growth registered in 1988 did not substantially reduce the number of European citizens without any job at all.
De nye ekspanderende erhvervssektorer, som f.eks. tjenesteydelsessektoren, synes kun i begrænset omfang at kunne beskæftige ekstra fuldtidsarbejdskraft, ¡sær i takt med at den nye informationsteknologi bliver beskæftigelsesmæssigt neutral.
The capacity of new, expanding commercial sectors, such as services, to absorb full-time surplus manpower appears to be limited, especially as new information technology becomes self-sustaining.
Dette vedvarende »beskæftigelsesunderskud« er årsagen til, at den europæiske »sociale udfordring« i årene forud for og efter 1992 indebærer mere end blot at udnytte væksten til at skabe beskæftigelse og beskæftigelsen til at skabe yderligere vækst.
This continuing employment deficit is why the European social challenge towards and beyond 1992 involves more than gearing growth to employment and employment towards further growth.
Den europæiske »sociale udfordring« kræver et sæt af målrettede beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, som reagerer på og virker sammen med markedets varierende efterspørgsel, uden dog at være en simpel funktion heraf.
The European social challenge should be about a determined policy-mix, with a view to promoting employment, responsive to and integrated with, but not merely a variable of fluctuating market demands.
En socialt mere ansvarlig og økonomisk mere holdbar metode til at søge at opnå en balance mellem de ansattes ønsker og de økonomiske kendsgerninger er den »funktionelle fleksibilitet«.
(i) the flexible advantages and economic performance of the market need to be sustained by adaptable working methods and proper training conducive to maximizing employment potential;
Herved forstås, at man ved hjælp af et godt forhold mellem arbejdsmarkedets parter og via kollektive overenskomster udvikler arbejdstagernes evne til at skifte job inden for en given eller en stærkt foranderlig organisatorisk struktur og forøger arbejdstagernes evne til at tilpasse sig »kvalitative ændringer i efterspørgslen... dikteret af markedet, af teknologi eller af virksomhedens strategiske valg«21.
Intrinsically linked to this latter approach of functional adaptability, and vital to the objective of increasing the employment content of industrial investment, is the need to maximize the operating hours of capital equipment and thereby allow the employment of more labour per unit of capital.19 The complex and potentially divisive question of organization of working time arises. It can only be solved by a spirit of give and take and with goodwill on both sides.
Dette kræver både en fremsynet ledelse og en arbejdsstyrke, der er villig til at gøre den uddannelsesmæssige indsats, der er nødvendig for at ændre kvalifikationerne eller kvalificere sig på flere felter.
Experience has shown that under certain circumstances a possible formula is to match the cost reductions resulting from longer operating hours of equipment with reductions of individual working time and the creation of more jobs.
Jf. »Den Europæiske Udfordring - 1992: Udbyttet af et Indre Marked« (CECCHINI-Rapporten, SECI88) 524 fin.).
See 'The European challenge — 1992; the benefits of a single market' (Cecchini Report, SEC(88) 524 final).
SOCIALE SITUATION eller flere års erhvervsuddannelse efter den obligatoriske skolegang31.
SOCIAL DEVELOPMENTS
Nøje knyttet til den »funktionelle fleksibilitet« og af afgørende betydning for ønsket om at forøge industriinvesteringernes beskæftigelseseffekt er behovet for at maksimere kapitaludstyrets arbejdstimer, så der kan ansættes mere arbejdskraft pr. kapitalenhed11.
In this spirit of two-way flexibility, reorganization of working time might also positively be fashioned to facilitate parttime work for those who so wish and to develop better and more sophisticated social provisions befitting modern society.
Der synes dog stadig at være lang vej tilbage, før man når til enighed om et EF- erhvervsuddannelsescertifikat.
and new training courses. We would none the less still appear to be a long way from adopting an EC vocational training card.
Samtidig må der gøres en kraftig indsats for at tilpasse og forbedre skoleuddannelsen som forberedelse til arbejdslivet, for at skabe bedre muligheder for sprogindlæring, særlig for migrantarbejdernes børn og børn tilhørende etniske minoriteter, og endelig for at sikre lige muligheder på arbejdsmarkedet.
At the same time, rigorous efforts are needed to adapt and upgrade educational preparation for working life, to provide more language learning facilities, notably for children of migrant workers and from ethnic
Hvis begge parter viser fleksibilitet, kan der muligvis også gennemføres en omlægning af arbejdstiden med det resultat, at de, der ønsker det, lettere kan få deltidsarbejde, og at der udvikles bedre og mere avancerede sociale foranstaltninger, som passer til et moderne samfund.
In all this, a positive and constructive attitude is necessary, minorities, and to ensure equality of opportunity in the job market.
Overalt er der brug for en positiv og konstruktiv holdning, der bygger på en demokratisk (og mindre omkostningsfuld) opfattelse, som indebærer, at partnerskab, ansvarligt samarbejde, information og konsultation sættes i højsædet, at man hellere planlægger for fremtiden end forsvarer fortiden, og at fremskridt søges opnået ved forhandling og konsensus snarere end ved diktat.
based on a democratic (and cost-effective) concept of social partnership, of responsible cooperation, information and consultation, of planning for the future rather than defending the past, of progress by agreement and consensus rather than by dictate.
Den mest hensigtsmæssige vej synes at være kollektive forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter på alle aftalte niveauer, suppleret med nationale og europæiske lovgivningsmæssige rammer, som garanterer de fundamentale sociale og faglige rettigheder21.
Collective negotiations between the social partners at all agreed levels would appear to be the most appropriate channel to pursue, complemented by national and European legal frameworks guaranteeing basic social and occupational rights.20