natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Her kan man iagttage, at man har lånt både fra Det Forenede Kongerige ­ i forbindelse med at udvikle standarder for den grund­læggende uddannelse, og fra Frankrig ­ i forbindelse med at udvikle voksenuddan­nelse pa virksomheden.
Here, one can find a combination of borrowing from the UK ­ in terms of developing stand­ards for initial education; and from France ­ in terms of developing adult education and training in the enterprise.
I alle EU­landene er der en fortløbende debat om at forbedre erhvervsuddan­nelsernes kvalitet for at gøre dem mere re­levante for arbejdsmarkedet og beskæfti­gelsessystemet.
In all the EU countries there is an ongo­ing discussion about improving the qual­ity of vocational education and training, in terms of making it more relevant for the labour market and the employment system.
Det er i denne generelle sammenhæng, at begrebet kompetence er blevet indfort i nogle lande.
It is within this general context that the concept of competence has been introduced in some countries.
Det er også forklaringen på de forskellige betydninger, kompetence har, eftersom anvendelse er direkte afhængig af definitionen på de væ­sentligste problemer ved de enkelte landes erhvervsuddannelsessystemer.
This also explains the variety of meanings given to competence, since its use is directly de­pendent on the definition of the princi­pal problems of national vocational edu­cation and training systems.
Det er også afhængigt af, hvem der definerer proble­merne.
It is also de­pendent on who defines the problems.
Således har problemformuleringen været og er stadig meget specifik for det enkelte land.
Thus, problem setting has been and still is very national specific.
Normalt tages internationale aspekter kun med i betragtning i generelle formuleringer ("international konkurrence tvinger os til at forbedre vores erhvervs­uddannelsessystem") eller i et komparativt perspektiv ("vi skal nå op på europæiske standarder') eller formuleres som modeller eller redskaber, der kan læres noget af.
International as­pects normally only are taken into con­sideration in general terms ("international competition forces us to improve our vo­cational education system"), or in com­parative perspective ("we have to reach European standards"), or in terms of mod­els or tools that can be learned from.
Det ser dog ud til, at "europæiseringen" af ud­dannelse ikke er noget væsentligt spørgs­mål for de enkelte landes politiske initia­tivtagere.
It does appear, however, that "European­isation" of education and training is not a major concern for national policy mak­ers.
□ I Det Forenede Kongerige var debatten om kompetence f.eks. i begyndelsen styret af spørgsmålet omkring evaluering, mens nogle af deltagerne fremfører det argument, at det egentlige problem ligger i tilrettelæg­gelse og støtte i forbindelse med erhvervs­uddannelse.
□ In UK, for example, the debate on competences was initially steered by the assessment issue while some of the par­ticipants argue that the real problem is the organization and support of vocational education.
Kompetenceindfaldsvinkelen er her i meget høj grad resultatorienteret og bygger på evaluering ud fra detaljerede standarder (se artikler af Parkes og Wolf).
The competence approach is here very much output­oriented and based on assessment according to detailed standards (see the articles by Parkes and Wolf).
Ud fra debatten i de forskellige lande kan der faktisk udledes to forskellige typer diskussionsemner. Det ene drejer sig om at indfore en kompetencebaseret indfalds­vinkel på erhvervsuddannelse, og det an­det drejer sig om at tilpasse de nuværende erhvervsuddannelser til nye kompetence­former, der er et resultat af nye former for arbejdstilrettelæggelse og nye typer ansættelsesstrategier i virksomheden.
From these various national debates, one can actually deduce two different types of discussion themes: one is about intro­ducing a competence­based approach to vocational education and training, and a second is about adapting existing voca­tional education and training to the emer­gence of new competences resulting from new forms of work organization and new types of recruitment strategies of enterprises.
(Ve­drørende nye kompetenceformer, se ar­tiklerne af Allaluf og Stroobants, Mehaut, Ottersten).
(See on new competences the articles by Allaluf and Stroobants, Méhaut, and Ottersten).
Disse debatter er selvsagt ikke altid uafhængige af hinanden, men sondringen kan være nyttig.
Of course, these discus­sions are not always independent of each other but the distinction may be useful.
□ I Tyskland har debatten om erhvervs­kompetence allerede været i gang i over 15 år og har fundet sted i sammenhæng med afspecialisering af erhvervsuddannelse i Tyskland.
□ In Germany, the discussion around occupational competence is already more than 15 years old and was held in the context of despecialisation of vocational education in Germany.
Her er kompetence snævert for­bundet med overordnede erhvervsmæssige definitioner, og debatten er koncentreret om at forbedre indlæringsprocessen (se artiklen af Bunk).
Here, compet­ences are closely connected to global occupational definitions and the debate concentrates on improving the learning process (see the article by Bunk).
Noget lignende er tilfældet i Dan­mark.
A simi­lar situation is to be found in Denmark.
Det ser således ud til. at debatter om en kompetencebaseret indfaldsvinkel er domi­nerende i de lande, hvor erhvervsud­dannelse står svagt, eller hvor der er dyb utilfredshed med det nuværende system.
It then appears that discussions about a competence­based approach are domi­nant in those countries where the provi­sion of vocational education and training is weak, or where there is profound dis­satisfaction with the existing system.
I det forste tilfælde giver dette sig udslag i. at der fokuseres pa at udvikle standarder for præstationer og på en resultatorienteret indstilling. Dette er mest udtalt i Det Fore­nede Kongerige.
In the first case this leads to focusing on developing standards of achievement and an orientation towards outputs.
I det andet tilfælde med­fører dette snarere, at uddannelsesprocessen forbedres med henblik på at gore uddan­nelserne mere kompetencebaserede i ste­det for de traditionelle vidensbaserede ud­
In the second case this leads rather to improv­ing the process of education and training in order to make these more competence­
□ I Frankrig begyndte debatten om kom­petence med kritik af den traditionelle vidensorienterede pædagogik i skoler og udviklede sig i takt med, at flere voksne
□ In France, the discussion about competences has been initiated in a cri­tique of traditional knowledge­oriented pedagogics in the schools and received
EUROPFEISH TIDSSHRIFT
EUROPEAN JOURNAL
* * dannelser. Dette er situationen i Frankrig.
* * based instead of their traditional knowledge-orientation.
Lande som Spanien og Portugal, som jo står over for at skulle udvikle et helt "nyt" erhvervsuddannelsessystem som et led i det formelle uddannelsessystem, skal saledes udvikle bade standarder øg hensigtsmæssige indlæringsprocesser.
Countries such as Spain and Portugal, faced as they are with de veloping a whole "new" system of vocational education as part of the formal edu cational system, are then confronted with the need to both develop standards and to develop appropriate learning processes.
Det store spørgsmål er, hvad de vil lægge mest vægt på.
The big question will be where they will put the emphasis.
Drøftelserne om at gore arbejds markeder mere fleksible er naturligvis af langt ældre dato.
"The shift from qualifica tion to competence at the European level therefore is much more than simply a change of wording.
Drøftelserne om nye for mer for arbejdstilrettelæggelse tyder også på. at de traditionelle former for arbejdsdeling er forsvundet, at faggrænserne er blevet opblødt, savel horisontalt som vertikalt, og ikke mindst - udsigten til fortsatte organisatoriske forandringer.
It is not always easy to admit that we do not yet know exactly what it does mean.
Relevansen af be grebet "kompetence" skal også forstås i denne sammenhæng.
But precisely because of this, it may well be much too early to try to develop at this stage "simple" technical tools. " grate different subsystems of education and thus to increase the internal flexibility of educational institutions.
Det er blevet af afgorencle betydning for virksomhedsledelsen at være velinformeret om den enkelte med arbejders potentiale (kompetence) for at kunne udvikle realistiske organisationsstrategier.
Other examples can be found in the growing in terest in modularisation of education, or in the discussions about educational vouchers, which would allow flexibility in using educational facilities over time.
Det er klart, at dette betyder en stigende "individualisering" af forvaltningen af arbejdskraft på virksomheden.
Discussions about flexibilisation of labour markets are of course much older.
"Overgangen fra kvalifikation til kompetence på eu ropæisk plan er derfor langt mere end bare et spørgsmål om at ændre ordvalget.
The discussions about new forms of work or ganization also imply the disappearance of traditional forms of work division, the blurring of demarcation lines, both horizontally and vertically, and - not least -the prospect of continuous organizational change.
Det er ikke altid let at indrømme, at vi end nu ikke ved helt præcis, hvad det betyder.
The relevance of the concept of "competence" also has to be understood in this context.
Men net op af denne grund kan det meget vel tænkes, at det på nuværende tidspunkt er altfor tidligt at forsøge at udvikle "enkle" tekniske værktøjer.
It has become of prime importance for enterprise management to be well informed about the potentials of each individual (his/her competence) in the work force, in order to be able to de velop realistic organizational strategies.
Måske er de teknisk set enkle, men po litisk meget komplicerede." rede."
It is clear that this means a growing "individualization" of human resource manage ment inside the enterprise.
1 modsætning hertil synes diskussioner om behovet for at "omstille" sig til nye kompetenceformer at være dominerende i lande, der stort set har et veludviklet og velfinansieret erhvervsuddannelsessystem.
In contrast, discussions on the need to "adapt" to new emerging competences appear to be dominant in countries that basically avail of a well developed and resourced vocational education and train ing system.
Det er tilfældet i Tyskland. Danmark og Nederlandene.
This is the case of Germany, Denmark and the Netherlands.
Her ser det ud til. at indforelse af kompetencebaseret uddannelse ikke er noget væsentligt spørgsmål, eftersom der er stor enighed om, at erhvervsuddannelsessystemet faktisk producerer de kompetente medarbejdere, beskæftigelsessystemet ønsker.
Here, it seems, the introduction of competencebased education is not a big issue since there is considerable consensus that the vocational education system indeed pro duces the competent workers that the employment system asks for.
Det betyder ikke, at disse lande slet ikke har nogen problemer, men at de har de mekanismer for forholdet mellem ar bejdsmarkedets parter og arbejdsmarkedet, der er en garanti for en høj grad af over ensstemmelse mellem uddannelse og be skæftigelse, opnået dels på grundlag af ar bejdsmarkedets parters inddragelse, og i denne sammenhæng, bestræbelserne om at finde frem til socialt accepterede fag definitioner.
This is not to say that these countries have no prob lems at all, but through the involvement of social partners, on the one hand, and connected with this, through the orientation toward socially accepted occupational definitions, both the industrial re lations and labour market mechanisms are in place that can guarantee a high degree of congruence between education and employment.
Det betyder heller ikke. at de andre lande ikke star over for at skulle kunne håndtere nye kompetenceomrader søm illustreret i den sene indforelse af al mene kvalifikationer i det britiske system.
This does not mean that the other countries are not facing the challenge of coping with new competences as is illustrated by the belated introduction of general qualifications in the UK system.
Folgerne for det traditionelle forhold mel lem arbejdsmarkedets parter og arbejdsmarkedsinstitutionerne vil i så fald blive meget store i betragtning af. at de bygger pa kollektive og institutionaliserede kategorier.
If this is so, then the implications for traditional industrial relations and labour market institutions are tremendous, based as they are on collective and institutionalized categories.
Debatten om disse folger er forst lige begyndt (se artiklerne af Marsden. Allaluf og Stroobants og interviewet med Moore og Theunissen).
Discussion of these im plications have only just begun (see articles by Marsden, Allaluf and Stroobants, and the interview with Moore and Theunissen).
Overgangen fra kvalifikation til kompetence på europæisk plan er derfor langt mere end bare et spørgsmål om at ændre ordvalget.
The shift from qualification to competence at the European level therefore is much more than simply a change of wording.
Det er ikke altid let at indrømme, at vi endnu ikke ved helt præcis, hvad det betyder.
It is not always easy to admit that we do not yet know exactly what it does mean.
Men netop af denne grund kan det meget vel tænkes, at det på nuværende tidspunkt er alt for tidligt at for søge at udvikle "enkle" tekniske værktøjer.
But precisely because of this, it may well be much too early to try to develop at this stage "simple" technical tools.
Maske er de teknisk set enkle, men politisk meget komplicerede.
They may be technically simple but politically very complicated.
Artiklerne i dette nummer af Erhvervsuddannelse er valgt for at kunne belyse nogle af disse spørgsmål.
The articles included in this issue of Vocational Training have been chosen to clarify some of the issues at stake.
Debatterne om at forbedre forholdet mel lem uddannelse og beskæftigelse adskiller sig fra tidligere drøftelser i den forstand, at de ikke i særlig høj grad er karakteriseret ved forsøg pa at indfore større fleksibilitet i uddannelsessystemet.
The actual discussions about improving the relationships between education and employment are distinct from earlier dis cussions in the sense that they are now very much marked by attempts to introduce a greater degree of flexibility on the side of the educational system.
Dette kan man f.eks. se i Nederlandene, hvor man har forsogt at integrere forskellige undersystemer i uddan nelserne og dermed øge uddannelses
One can find this back in the attempts undertaken in the Netherlands for example to inte
EURQPFEISH TIDSSHRIFT
EUROPEAN JOURNAL
EHHVERVSUDDRNNELSE1/94
VOCATIONAL TRAINING 1/94
Betriebsorganisation (REPA); for tiden leder af Gru ndsatzausschnß republikken Tyskland
For many years a member of the REFA Association for Work Studies and Work Organization: current chairman of the committee for industrial edu cational science and staff development
Den erhvervsmæs­sige kunnen omfatter hele komplekset af alle kundskaber, færdigheder og evner med henblik pa at udføre definerede funktioner, som er knyttet til det enkelte erhverv.
Occupational ability encompasses all the knowledge, skills and abilities re quired to perform the defined tasks associated with specific occupations.
På baggrund af den generelle diskussion om læseplaner i Tyskland blev begrebet "kvalifikation" indført i slutningen af 1960'erne og overtaget af erhvervs­pædagogikken.
The term "qualification" was introduced during the general discourse on curricula in Germany in the late 1960s and has been in use in vocational education ever since.
Erhvervskvalifikationer omfatter først og fremmest også alle kund­skaber, færdigheder og evner for et enkelt erhverv, men er nu udvidet til at omfatte fleksibilitet og selvstændighed på et bredt erhvervsmæssigt grundlag.
To begin with, vocational qualifications primarily encompassed all the knowledge, skills and ability required for individual occupations, but more recently the term has been expanded to include flexibility and independence on a broad occupational basis.
Det drejer sig om skridt fra specialisering til despecialisering. fra uselvstændighed til selvstændighed.
There is a gradual departure away from specialization towards despecialization, away from dependence to wards independence.
De nye uddannelsesbekendtgørelser for mange erhverv i Forbundsrepublikken Tyskland forpligter nu oplæringsvirksomhederne til at formidle de krævede kundskaber og fær­digheder på en sådan måde, at eleven kva­lificeres til at udøve en kvalificeret erhvervs­mæssig funktion, som især omfatter "selv­stændig planlægning, gennemforelse og kontrol".
The new training regulations that have been introduced for many occupations in the Federal Republic of Germany now require training en terprises to impart the demanded knowledge and skills in such a way that train ees will be able to carry out qualified occupational activities. This incorporates in particular "independent planning, execution and checking of tasks".
"Kompetence" er et begreb, som man i dag kan møde inden for de mest forskelligar­tede områder, også inden for de grundlæg­gende erhvervsuddannelser og efter­ og vi­dereuddannelse.
"Competence" is a term which crops up in a variety of contexts including initial and continuing vocational training.
Det bruges ikke ensartet og anvendes heller ikke altid korrekt.
The term is used neither uniformly nor always appropriately.
Kom­petence, der oprindeligt er et begreb fra organisationsområdet, fastsætter inden for staten og i virksomhederne beføjelser med hensyn til fagområder og afdelinger og over­drager beslutningsbeføjelser til de forskel­lige ledere.
Competence, originally an organizational concept, regulates responsibilities for sections and departments of a state or an enterprise and empowers the respective heads or managers to make certain decisions.
I den forbindelse er der ikke altid overensstemmelse mellem den tildelte beføjelse til at træffe beslutninger og den personlige beslutningsevne.
There is not necessarily a congruence between conveyed de cision-making powers and an individual's ability to take decisions, however.
Anderledes for­holder det sig i den erhvervsmæssige prak­sis! Kunden ringer til håndværkeren, som han anser for at være kompetent, dvs. kva­lificeret, til at løse sit (reparations­)problem.
A stark contrast to everyday working life where the customer calls the repair man he considers to be competent to solve his (repair) problem, i.e. has the ability to solve his problem.
Ikke enhver, der som følge af sin status som mester har en formal kompetence, har materialt ord for at være en kompetent fag­mand. Beslutningstagning er i vort eksem­pel den faktiske kvalificering til at kunne løse bestemte problemer.
Not everyone who has been awarded a master craftsman's certificate and the associated formal competence enjoys the reputation of a competent specialist, however.
Der skal således skelnes mellem formal kompetence som overdraget beføjelse og material kompe­tence som erhvervet kvalificering.
We should therefore distinguish between formal com petence as imparted responsibility and material competence as acquired ability.
I den erhvervspædagogiske diskussion er det kun den materiale kompetence, der er af be­tydning.
Only material competence is significant in discussions on vocational education.
Som følge af kravet om økonomisk over­levelse er erhvervsarbejde i dag underkastet radikale forandringer.
The urgent need for economic survival has forced vocational work into radical change.
Virksomhe­dens øverste mål, såsom opnåelse af fortjeneste og bevarelse af virksomheden, største rationalitet under menneskelige hensyn, store markedsandele og vide­reudvikling af virksomhe­den, forsøges i stigende grad opnået med nye teknologier, nedbringelse af omkostningerne, produkt­innovation, fleksibel orga­nisation og dynamisk le­delse. Realiseringen af disse mål er en permanent driftsøkonomisk innova­tion, som møder en ny so­cial selvforståelse hos med­arbejderne.
To day, enterprises are in creasingly trying to attain their uppermost objectives - making profit, keeping the enterprise alive, achieving the greatest possible efficiency while ob serving humanitarian values, securing a high market share and further de velopment of the enter prise - through the use of new technologies, reduction in costs, product in novation, more flexible organization and more dy namic management.
Dette har følger for medarbejdernes kvalifi­kation og kompetence, deres grundlæggende er­hvervsuddannelse, efter­ og videreuddannelse."
This has consequences for the qualifications and competence of personnel and for their initial and continuing vocational training.
Det foreliggende indlæg tager udgangspunkt i en præcisering af begrebet er­hvervskompetence, fastsæt­ter dettes indhold og på­viser metodiske muligheder med henblik på formidling af kompetence.
This article de fines the term vocational competence, identifies its contents and points to methodological means of teaching competences.
I begyndelsen af 1970'erne formulerede Det Tyske Uddannelsesråd (Deutscher Bildungs­rat) helt generelt uddannelsesdeltagerens "kompetence" som målet med lære­processen uden dog at sige, hvad det ge­nerelt forstod ved kompetence. Tværtimod krævede det, at der i de integrerede lære­processer sammen med den faglige kom­petence også skulle formidles en menne­skelig og samfundspolitisk kompetence.
In the early 1970s, the German Council for Education defined "competence" of a pupil undergoing education as the objective of the learning process in general terms, without stating what in general it meant by "competence".
Er­hvervs­ og virksomhedspædagogikken adapterede kompetencebegrebet, men tog
Vocational and occupational educationalists adapted the term, but saw the goal of training as meet ing the technological, economic and so-
Efter at de anerkendte industrielle erhverv kom frem efter århundredskiftet i Tyskland,
Ever since recognized industrial vocational training occupations developed in Germany at the beginning of the 20th century, vocational training has focused primarily on imparting "occupational abil
Oversigt 1: Sammenligning mellem erhvervsmæssig kunnen, erhvervs kvalifikation og erhvervskompetence
Table 1: A comparison of occupational ability, occupational qualifications and occupational competence.
Erhvervskvalifikation
Occupational competence
Erhvervs kompetence
Occupational ability
Erhvervsmæssig kunnen
Occupational elements
Aktiviteternes omfang fleksibilitet inden for hele erhvervet erhvervsmiljø og arbejdsorganisation inden for det enkelte erhverv defineret og funderet
Associated occupational fields and work organization
Arbejdets karakter ubundet, udførende arbejde bundet, udforende arbejde frit, dispositivt arbejde
Character of work
Organisationsgrad organiseret af andre selvstændigt organiseret af personen selv
Free planning of work
"Erhvervsmæssig kompetence besidder den person, der har de kundskaber, færdigheder og evner, der er nødvendige for at ud øve et specifikt erhverv, kan løse arbejdsopgaver selvstændigt og ßeksibelt saint er i stand til og rede til at deltage dispositivt i sit erhvervsmiljø og inden for arbejdsorganisationen." tionen." i sin målsætning udgangspunkt i tacklingen af nutidens tekniske, økonomiske og so ciale forandringer.
What is meant by compe tence cial changes of the current time. Just as with occupational ability and occupational qualifications, occupational competence is based on bundled knowledge, skills and abilities related to a particular occupation, but it also includes a working knowledge of associated areas as well as work or ganization and planning activities.
Også erhvervsmæssig kompetence - ligesom erhvervsmæssig kun nen og erhvervsmæssige kvalifikationer -bygger pa kombinerede erhvervsrelaterede kundskaber, færdigheder og evner, men udvider handlingsområdet dels til erhvervs miljø samt arbejdsorganisation og til dispositive funktioner.
"A person has occupational competence if he has the knowledge, skills and abilities he requires to carry out an occupation, if he can solve tasks independently and flexibly and is both willing and able to plan ahead in his working sphere and within work-organizational structures. "