natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne kommission stillede en række konkrete forslag til udbygning af kortere tekniske uddannelser, der byggede videre dels på skoleuddannelser, dels på faglig uddannelse.
Primary and lower secondary education Youth education and training Adult and continuing education Aims for the future
Der blev endvidere i den forbindelse udviklet en særlig teknisk forberedelseseksamen, som var egnet som minimumsmål af kundskaber til at gå ind i uddannelserne.
Description of the education system2.2.1.Primary and lower secondary school2.2.2.Transition from primary and lower secondary school to youth education2.2.2.1.Educational, vocational and labour market guidance2.2.2.6.Bridging2.2.3.Youth education
Samtidig valgte en stigende del af de unge en boglig uddannelse, og tilgangen til lærlingeuddannelserne var utilstrækkelig til at dække efterspørgslen efter faglært arbejdskraft.
Youth education/upper secondary (gymnasium) courses leading to academic qualifications Courses leading to vocational qualifications Individual courses State Education Fund
Det var forudsat, at lærlingeuddannelserne efter mesterlæreprincippet skulle ophøre helt senest i 1982, hvilket ikke skete.
Shorter further education courses (vocational academy courses)Medium-length further education courses Long further education courses
III antal praktikpladser til de mange unge, der efter endt basisår søgte praktikplads for at færdiggøre deres uddannelse.
Adult and continuing education
Begge uddannelsestyper var vekseluddannelser. Såvel uddannelsesstrukturen som styrings- og rådgivningsstrukturen var dog forskellig i de to systemer.
The vocational training system
Endelig pegede udvalget på, at der var betydelige områder, hvor der var grundlag for at overveje etablering af nye uddannelser.
Introduction Aims of the vocational training schemes Continuous renewal of vocational training schemes
Skolernes vilkår og rammer blev blødt kraftigt op.
3.2.13.Training structure and admission routes
Loven om erhvervsuddannelser erstattede Lærlingeloven og EFG-loven og danner den overordnede ramme for det uddannelsesområde, der hidtil har været dækket af lærlingeuddannelserne, EFG-uddannelserne samt de grundlæggende teknikeruddannelser (fx laborant og teknisk assistent).
3.2.22.Schoolteaching during vocational training3.2.25.Syllabuses and examinations3.2.31.The on-the-job training element of vocational training3.2.35.Development in the training place situation3.2.42.Technical vocational training — some examples3.2.46.Commercial and clerical sector3.2.52.Adult vocational education and training Other vocational training courses3.3.1.Agricultural training3.3.5.Social welfare and healthcare training3.3.15.Basic vocational training3.3.19.Vocational education within the upper secondary school system3.3.23.Access to further education3.3.28.Training to combat youth unemployment3.3.35.Training and job qualification programmes3.3.40.Production schools Vocationally-oriented adult training
Der blev således etableret et samlet system for alle grundlæggende erhvervsuddannelser på handelsskolerne og de tekniske skoler.
Introduction Basic, continuing and upgrading training The adult and continuing education system
Under det industrielle opsving i slutningen af 50erne, og den samtidige vandring fra land til by, opstod behov for tillært arbejdskraft i en række industrigrene. For at imødekomme det akutte behov for industriel arbejdskraft gennemførtes Loven af 18. maj 1960 om Uddannelsen af Ikke-faglærte Arbejdere.
Management and administration4.1.1.Management and administration of EUD and AMU training schemes4.1.8.Advisory structure4.1.16.Vocational schools4.1.21.Management of the adult vocational training system4.1.32.The overall decision-making system Financing of vocational training4.2.1.Public expenditure4.2.3.Funding through taxation4.2.12.Financing from collective funds4.2.16.Financing of continuing vocational training4.2.25.
48 mulighed for at tilpasse aktiviteterne til det lokale arbejdsmarkeds behov.
3.1.Historical development of vocational training
Ønsket om større efterspørgselsstyring af voksen- og efteruddannelsesindsatsen har medført nye og vidtgående ændringer i AMU-lovgivningen i 1993 og 1995.
3.1.1.Organised apprentice training originated in the early 1400s, when Eric of Pomerania, partly as a move against the Hanseatics, granted to a number of countrytowns a monopoly to perform certain trades and handicrafts.
Herved blev uddannelsestilbuddene til arbejdsmarkedsuddannelsernes målgrupper, specialarbejdere og faglærte, sammenlagt, og styringsstrukturerne forenklet.
In each country town,eachtradesetupitsguild.Theguildslaiddownthetrainingtimeforapprenticeships, the apprentices’ pay and working conditions and the skills theapprentices were to be taught.
Endvidere udvidedes målgruppen til også at omfatte videregående teknikere samt offentligt ansatte inden for social- og sundhedssektoren.
The guilds also held the examinations and tests forapprentices to become journeymen.
• Frit optag på alle AMU-uddannelser kombineret med en vis grad af deltagerbetaling. • Udvikling af kurser, der kan imødekomme det stigende behov for almene og procesuafhængige kvalifikationer, samt udvikling af mere sammenhængende uddannelsesforløb. • Mere fleksible afviklingsformer gennem udvikling af nye undervisningsmetoder, forsøg med åbent værksted og anvendelse af nye undervisningsteknologier. • Kursskifte i AMU's indsats for ledige: fra erhvervsintroducerende forløb til individuel kompetenceafklaring og formulering af individuelle handlingsplaner. • Det lokale skolesamarbejde mellem AMU-centre og andre skoler (erhvervsskoler, VUC mfl.) er blevet formaliseret, så der dannes et lokalt fælles samarbejdsforum mhp. fælles ressourceudnyttelse og fælles information og vejledning til virksomheder og brugere.
3.1.2.The guild system functioned well up until the Napoleonic wars, and on the whole,apprentices could expect to become master craftsmen. From the beginning of the19th century, however, changes took place in the market and capital structure,resulting in a reduction in the number of independent masters and a deteriorationin apprentices’ conditions.
Et samlet overblik over det erhvervsrettede uddannelsessystems historiske udvikling er præsenteret i omstående oversigt.
In 1800, Sunday schools were establishedfor apprentices to improve the skills of prospective craftsmen in reading andarithmetic.
Erhvervsuddannelsessystemet
The period 1870–1960
Oprettelsen af »Teknisk Skoleforen ing« w
3.1.6.At this time, there were a number of sweeping economic, political and socialchanges.
Lov om statsligt tilsyn med undervisningen på tekniske skoler
This acquired greatimportance for future cooperation on apprentice training between employers,workers and the government.
Lov om statsligt tilsyn med undervisningen på handelsskoler tr-
At the sametime, an apprenticeship coordinating council was set up, as an umbrella body for allapprentice training schemes.
Bekendtgørelse om efteruddannelse af faglærte arbejder
Thecommittee’s criticism of the existing apprenticeship schemes can be summarised asfollows:
Etablering af Erhvervsgrunduddannelsen Ændring af Lov om Arbejdsmarkedsuddannelser li'-'
This period was used to provide abroad introduction to a whole ‘family’ of occupational courses.
Ændring af Lov om Arbejdsmarkedsuddannelser
EFG training was adversely affected by the low-growth conditions of the1970s.
Reform af de merkantile erhvervsuddannelser.
The labourfamine of the 1960s was replaced by the employment crisis of the 1970s.
Erhvervsuddannelserne er erhvervskompetencegivende uddannelser, der giver kvalifikationer og kompetencer, der kan bruges direkte i erhvervslivet.
The status of suchschools as institutions was thus redefined, and there was extensive devolution ofpowers to the schools.
I Danmark er det de faglige udvalg (se afsnit 3.2.6), der identificerer uddannelsesbehov, tager initiativ til og beskriver uddannelser og tildeler erhvervskompetence.
Vocational training reform was split up into two acts becausethe vocational schools are responsible for many different training activities inaddition to basic vocational education.
Derigennem sikres det, at erhvervsuddannelserne giver kvalifikationer, der kan anvendes i erhvervslivet.
The conditions and scope for the operationof the schools were considerably made much more flexible.
Skolerne har meget brede rammer for selvstændigt at tilrettelægge og gennemføre de pædagogiske aktiviteter og den økonomiske drift.
For these trainingschemes, there is now a common set of rules.
Målsætning for erhvervsuddannelserne
Thus a combined system wasestablished for all basic vocational education and training at commercial schools andtechnical schools.
Dette fremgår bl.a. af Erhvervsuddannelseslovens formålsparagraf (Lov 211, 1989).
Restrictions on admission have been deliberately reduced (11 courseshad admission restrictions in 1996), and students and companies now have thefreedom to choose schools.
1) motivere unge til uddannelse og sikre, at alle unge, der ønsker en erhvervsuddannelse, får reelle muligheder herfor og for at vælge inden for en større flerhed af uddannelser 2) give unge en uddannelse, der både giver grundlag for deres fremtidige arbejdsliv og bidrager til deres personlige udvikling og til deres forståelse af samfundet og dets udvikling 3) imødekomme arbejdsmarkedets behov for erhvervsfaglige og generelle kvalifikationer vurderet under hensyn til den erhvervsmæssige og samfundsmæssige udvikling, herunder udviklingen i erhvervsstruktur, arbejdsmarkedsforhold, arbejdspladsorganisation og teknologi 4) give de uddannelsessøgende grundlag for videreuddannelse.
3.1.21.An important innovation, something that is unique in Europe, consisted of theproposal adopted by Parliament in 1992, that it should be possible for young peopleto spend the whole or part of their practical period of training abroad (PIUordningen).
Det er en overordnet uddannelsespolitisk målsætning i Danmark, at erhvervsuddannelsernes karakter af brede ungdomsuddannelser skal bevares, og at disse uddannelser skal give solide muligheder for fortsat uddannelse.
The reasons were, in part, the major problems of providing workexperience places for young people on vocational training courses and, in part, thedesire to make courses more attractive.
De skal også bidrage til, at ikke alene de unge, der vælger ungdomsuddannelse i gymnasiet eller på HF, men også unge, der vælger en erhvervsfaglig ungdomsuddannelse, får en almen undervisning, der ud over at have betydning for deres deltagelse i arbejdslivet også er af betydning for deres tilværelse i øvrigt.
At the same time as it was made legislativelypossible, preparations were made for some expenditure in connection with this tobe covered by an employers’ scheme for the reimbursement of trainees’ wages,Arbejdsgivernes Elevrefusion (AER) (see also Sections 3.2.41, 4.2.13 and 6.6.3).
Kontinuerlig fornyelse af erhvervsuddannelserne
Historical background to the adult vocational training (AMU) system
I medfør af lovene om erhvervsskoler og erhvervsuddannelser skal undervisningsministeren udstede en række regler om uddannelserne. I den såkaldte Hovedbekendtgørelse af 12. februar 1990 reguleres godkendelsen af erhvervsuddannelser. dannelser.
3.1.22.Adult vocational training or ‘labour market training’ (arbejdsmarkedsuddannelserne— AMU, until 1985 known as specialarbejderuddannelserne — semiskilled workertraining) are an essential part of the vocational training system.
Arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne forudsættes at nedsætte et antal faglige udvalg med en paritetisk sammensætning. De faglige udvalg (i øjeblikket 55) skal tilsammen dække alle uddannelser etableret i henhold til loven.
The intention ofthese courses is to provide both the correct short-term qualification for relevant jobfunctions and a more long-term upgrading of qualifications which may reducestructural problems on the labour market.
Det er hensigten, at de faglige udvalg skal tage initiativet til oprettelse af nye uddannelser.
A very high proportion of workers inindustry are unskilled.
Udvalget skal f.eks. give oplysning om de forventede beskæftigelses- og praktikpladsmuligheder, om den forventede årlige tilgang til uddannelsen og om eventuelt foreliggende analyser af og prognoser om kvalifikationsbehovene på området.
3.1.23.During the industrial boom at the end of the 1950s and the concomitant migrationfrom the countryside to the towns, the need arose for trained manpower in anumber of trades and industries.
Beslutningsproceduren i tilknytning til oprettelse og godkendelse af nye erhvervsuddannelser er, som nedenstående figur illustrerer.
To meet this pressing need, the act of 18 May 1960on the training of unskilled workers (loven af 18. maj 1960 om uddannelsen af
Fagligt udvalg udarbejder forslag om ny uddannelses mål og varighed.
With thelegislative changes of 1985 and after, the AMU centres acquired greater scope foradjusting their activities to local labour market needs.
Ministeriet godkender forslaget og fastsætter takstgruppe og varighed af skoleperioderne.
3.1.25.The desire to make the provision of adult and continuing training more demand-ledgave rise to new and wideranging changes in the AMU legislation in 1993 and1995.
Princippet er, at de faglige udvalg udarbejder mål og rammer for den enkelte uddannelse, hvorefter ministeriet træffer afgørelse om varigheden af uddannelsens skoleundervisning og uddannelsens økonomiske rammer.
A general overview of the historical development of the vocational training systemis presented in the figure below.
Uddannelsesbekendtgørelserne skal — sammen med fællesreglerne (fx Eksamensbekendtgørelsen) — tjene som et udtømmende grundlag for skolernes planlægning og tilrettelæggelse af undervisningen.
Act on freedom of trade (næringsfrihedsloven)
Når Uddannelsesbekendtgørelsen er godkendt af ministeren, sendes den ud til skolerne.
Apprenticeship Act (lærlingeloven af 1889)
En endnu ikke godkendt uddannelse kan uden videre udbydes af skolen i op til 2 år.
Setting up of Technical School Association (Teknisk Skoleforening)
En uddannelse fra tilblivelse til gennemførelse — det lokale niveau
Act on State supervision of technical education
Lærergruppens planlægning af undervisningforløb Fordeling af undervisningsopgaver
Apprenticeship Act (lærlingeloven af 1937)Introduction of compulsory education for apprentices
Gennemførelse af undervisningen: ­ differentiering ­ deltagerindflydelse
Act on training of unskilled workers
KILDE: DANMARKS ERHVERVSPÆDAGOGISKE LÆRERUDDANNELSE, 1998.
Executive order on continuing training for skilled workers
Uddannelsesstruktur og adgangsveje
Vocational Education and Training Act (EFG)
Skoleundervisningens varighed kan normalt ikke overstige 80 uger.
Introductory vocational courses for unemployed adults (EIFL)
Optagelse på en erhvervsuddannelse kræver, at undervisningspligten (normalt 9 års skolegang) er opfyldt.
Labour Market Training Courses Act (AMU)
Som hovedregel er der fri adgang til erhvervsuddannelserne.
Vocational Training Act Vocational Schools Act
Uddannelsesstruktur og adgangsveje (tekniske erhvervsuddannelser)
Reform of the social welfare and healthcare training (SOSU) and coursesin the field of agriculture
En erhvervsuddannelse kan påbegyndes ad to forskellige veje: skolevejen eller praktikvejen.
Change in Labour Market Training Courses Act Reform of commercial vocational training
Derudover er det muligt for elever, der endnu ikke har afklaret, hvilken uddannelse de vil vælge, at gennemføre en frivillig, fleksibel 1. skoleperiode på enten en handelsskole (Hl — handelsskolernes introduktionsforløb) eller en teknisk skole (TI — teknisk introduktionsforløb).
3.2.1.Vocational education and training schemes (EUD) are part of the youth educationsystem. That means that they form an extension to primary and lower secondaryeducation, normally consisting of nine years at school.
1. skoleperiode kan vare fra 5 til 40 uger (1 år) alt afhængig af elevens behov for afklaring.
Vocational training schemesare courses providing vocational qualifications and skills that can be put toimmediate use in working life.
I løbet af 1. skoleperiode får eleven mulighed for at afprøve forskellige fag, både praktiske og teoretiske.
It is the trade committees (see Section 3.2.6) whichidentify training needs, take initiatives on training measures, specify courses andaward qualifications.
Efter 1. skoleperiode vælger eleverne uddannelse og fortsætter på enten 2. skoleperiode eller i praktik.
This ensuresthatvocationaltrainingschemes offerqualifications that can be used in business and industry.
Det er op til den enkelte elev selv at skaffe en praktikplads, men erhvervsskolernes lære- og praktikpladsfunktion kan være eleven behjælpelig i denne proces.
Theschools haveconsiderable freedom to organise and implement educational activities and directfinancial operations.
De har desuden et samarbejde med virksomhederne i regionen og formidler praktikpladser, hvis virksomhederne henvender sig til skolen for at få en elev.
3.2.3.The purpose of vocational education and training in Denmark is to provide youngpeople with both vocational training and broadly based youth education.
Derudover har erhvervsskolerne lister over virksomheder, der af de faglige udvalg er godkendt til uddannelse i de forskellige specialer.
This is laiddown in the aims section of the Vocational Training Act (Act 211, 1989).
Tilbuddet om skolepraktik gives til elever, som 4 måneder efter afslutningen på 2. skoleperiode ikke har indgået en uddannelsesaftale med en virksomhed eller er gået i gang med en anden uddannelse.
3.2.4.A prime objective of training policy in Denmark is to ensure that the nature ofvocational training as a form of broadly based youth education is preserved andthat the courses provide sound possibilities for continuing training.
Det er i øvrigt bemærkelsesværdigt, at en del elever vælger at droppe ud af deres uddannelse frem for at gennemføre deres praktiktid på skolen.
Not only youngpersons who choose youth education at upper secondary school or on a courseleading to the higher preparatory examination (HF), but also those who choosevocationally based youth education, should receive an all-round education which,besides being important for participation in working life, is equally relevant toother areas of life.
Således vælger kun en tredjedel af de potentielle brugere af skolepraktik at benytte sig af denne mulighed.
Continuous renewal of vocational training schemes
I skolepraktik foregår den praktiske del af uddannelsen på skolens værksteder kombineret med perioder, hvor undervisningen foregår i en virksomhed.
3.2.5.Under the legislation on vocational schools and vocational training, the Minister for Education has to issue a number of regulations governing training schemes.
For at komme i skolepraktik kræves det, at eleven står registreret som praktikpladssøgende på skolen samt opfylder de såkaldte »EMMA«-kriterier, dvs. eleven er Egnet, Mobil fagligt, Mobil geografisk og Aktiv praktikpladssøgende.
The General Executive Order (hovedbekendtgørelse) of 12 February 1990, makesprovision for approval of vocational training schemes.
Den indledende praktikoplæring vil normalt vare et halvt år.
The trade committees also havethe task of taking the initiative in setting up new courses.
Efter den første praktikperiode fortsætter eleven på den 20 uger lange 2. skoleperiode.
3.2.7.Should a trade committee wish to recommend the creation of a new trainingcourse, the recommendation must be accompanied by statistical data.
Elever, der går praktikvejen, får løn under hele uddannelsen, medens elevei, der går skolevejen, får SU, indtil de har indgået en praktikaftale og starter i praktik.
Thecommittee must, for example, provide information on expected job and practicaltraining opportunities, on the estimated annual intake to the course andinformation on any existing analyses and forecasts concerning qualificationrequirements in the area concerned.
Skoleadgangsvejen er den mest almindelige adgangsvej i erhvervsuddannelsessystemet.
The figure below shows the decision-making procedure relating to the creation andapproval of new vocational training courses.
Cirka 85 % vælger at starte på skoledelen.
Figure 13.Training course from conception to implementation
Dette tal har været forholdsvis stabilt siden 1994.
Trade committee drafts proposal for aims andduration of new training course
For elever — ¡sær voksne — med relevant beskæftigelses- og uddannelsesbaggrund — er der mulighed for at springe 1. og 2. skoleperiode over — den såkaldte »meritvej«.
Ministry approves proposal and determinescharge band and duration of school periods
Erhvervsuddannelsessystemet
Basic tradeexecutive order
Strukturen og adgangsvejene på de merkantile uddannelser afviger på visse punkter fra denne beskrivelse.
Ministry issues executive order for the trainingwith assessment plan
Disse afvigelser vil blive beskrevet i afsnit 3.2.46.
SOURCE: THE DANISH INSTITUTE FOR EDUCATIONAL TRAINING OF VOCATIONAL TEACHERS, 1998.
Erhvervsuddannelsernes skoledel
Chapter3Thevocationaltrainingsystem
Skoledelen i alle erhvervsuddannelser er bygget op af 4 typer læreplansfag: grundfag, områdefag, specialefag og valgfag.
52 individual training courses and the Ministry decides on the duration of the schoolinstruction required for the course and on the financial implications.
De skal give faglig bredde i uddannelserne og er derfor normalt fælles for flere uddannelsesområder.
The executive training order also makes provision for course certificates coveringthe training course in question.
Endvidere skal de understøtte elevernes personlige udvikling og give forståelse af samfundet og dets udvikling.
3.2.10.These executive orders contain all the specific provisions relating to the coursecollected together in one document.
Og endelig skal grundfagene give eleverne studiekompetence, så de kan udnytte videreuddannelsesmulighederne inden for deres område.
Together with common rules (e.g. theexecutive order on examinations), they serve as a complete basis for the schools’planning and organisation of the teaching.
Områdefagene omfatter praktisk og teoretisk undervisning, der er særlig for den pågældende uddannelse, og som bidrager til at give eleven såvel en generel som en specifik erhvervskompetence.
3.2.11.When the executive training order has received ministerial approval, it is dispatchedto the schools. At local level, the schools decide whether the training course inquestion is to be offered.
Specialefag omfatter, på det for erhvervsuddannelserne højeste faglige niveau, praktisk og teoretisk undervisning, der er særlig for en del af uddannelsen, og som især bidrager til at give eleven en specifik erhvervskompetence.
In special cases, however, the Minister for Education can order theschool to provide particular vocational training courses.
Valgfag skal være egnede til at imødekomme elevernes interesser.
3.2.12.If the school decides to offer the course in question, the approval of the Ministry of Education must be obtained.
Der skal tilbydes fag, der er af betydning for videreuddannelse og for adgangen til de videregående uddannelser.
The school may receive approval for courses which itdecides not to offer.
Der kan endvidere tilbydes valgfag med henblik på kvalifikationsbehov og beskæftigelsesmuligheder i skolens lokalområder.
A training course which has not yet been approved can beoffered by a school for a maximum period of two years.
Skoledelen af enhver erhvervsuddannelse består fra 2. skoleperiode og frem af disse fagtyper, og fagene vægtes indbyrdes, så grundfag og områdefag hver udgør en tredjedel, mens specialefag og valgfag udgør hver en sjettedel.
The school’s tasks inconnection with the inclusion of vocational training courses in its programme areshown in the figure below.
KILDE: DANMARKS ERHVERVSPÆDAGOGISKE LÆRERUDDANNELSE, 1998.
SOURCE: THE DANISH INSTITUTE FOR EDUCATIONAL TRAINING OF VOCATIONAL TEACHERS, 1998.
Den faglige tyngde ligger først og fremmest i område- og specialefagene, da eleverne især i disse fag lærer de teoretiske og praktiske sider af deres uddannelsesområder at kende.
The duration of courses does not generally exceed fouryears, with theoreticaltraining normally notexceeding 80 weeks.