natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Frankrig er det således be­sluttet, at al officielt godkendt uddannelse, der kan finansieres pa grundlag af obliga­tion de dépense en matière de formation continue skal foregå uden for arbejds­pladsen, selv om megen traditionel vis­dom understreger ν igtigheden af. at ud­dannelsen foregår på arbejdspladsen.
It needs to be strongly emphasised that the overall impact of a scheme sim­ply cannot be judged from the propor­tion of participants subsequently getting jobs.
Et andet problem med sådanne afgifts­ordninger, hvor en vis procentdel af Ion­summen eller omsætningen skal anven­des til uddannelse, er, at de har ringe grundlag i økonomiske ræsonnementer.
□ Following from this, a third point con­cerns the macroeconomic impact of re­training for the unemployed. This is much more complicated than might at first be thought.
Okonomisk set rationelle virksomheder vil. uanset hvor stærkt engageret de er i uddannelseskulturen, ønske at bruge va­rierende andele af deres indtægt på inve­stering i menneskelig kapital og investe­ring i bygninger og maskiner.
To the extent that training pro­grammes improve the match between job­seekers and vacancies, or improve the effectiveness of labour market search, total employment is likely to be increased.
Hvilket belob en given virksomhed finder pas­sende afhænger af en række forskellige faktorer, f.eks. af hvilken fase produktet eller produktionsprocessen befinder sig i ( i forbindelse med indførelse af nye pro­dukter og processer vil uddannelsesbe­hovet være større end i efterfølgende fa­ser), hvilken teknologi der anvendes, sek­tor, virksomhedens størrelse og konkur­rencen.
However, one consequence of the wide­spread availability of such schemes (typi­cally involving allowances or payments to previously­unemployed participants greater than those to which they would otherwise be entitled) is to reduce the perceived costs of unemployment to those currently in work. This may lead to a re­duction in restraint by wage­setting un­ions, higher pay and consequently lower employment.
Behovet for investering i uddan­nelse vil også være afhængigt af arbejds­styrkens karakteristika: aldersstruktur, uddannelsesniveau og jobfunktioner.
Empirical work by Lars Calmfors and various collaborators (Calmfors 1994: Calmfors and Forslund 1991: Calmfors and Skedinger 1995: Calmfors and Lang 1995) points out that such policies may not have had the de­sired effect of reducing overall unemploy­ment at all.
Nødvendigheden af at motivere uddannelsesudbyderne medforer normalt, at staten vurderer effektiviteten på grund­lag af resultatindikatorer som omkostnin­ger pr. kursist, antal opnåede kvalifika­tioner og antal kursister, der finder be­skæftigelse efter at have deltaget i kurset.
The need to motivate trainers usually means that gov­ernments judge effectiveness by reference to performance indicators such as the cost per trainee, numbers of qualifications achieved, and numbers of trainees who achieve jobs at the end of courses.
Dette kan resultere i en opportunistisk adfærd, der undertiden nærmer sig be­drageri.
This can lead to opportunistic behaviour which at times becomes fraudulent.
Et BBC­Panorama program i april 1994 viste, at smarte iværksættere på for­hand havde indgået aftaler med bestemte personer, som de dernæst ansatte inden for rammerne at statsfinansierede uddan­nelsesordninger: belønningen for denne jobskabende aktivitet deltes med arbejds­giverne.
A BBC TV Panorama programme in April 1994 showed that alert entrepreneurs had set up prearranged employment for individu­als they then took onto UK government­funded training schemes: the bonus for successful "placement" was shared with the employers.
Sådanne resultatindikatorer kan få selv hæderlige administratorer til at gå efter de billigste i stedet for de mest eg­nede former for uddannelse (uddannelse i småtingsafdelingen så at sige i stedet for en velgennemtænkt konstruktion) og ef­ter de laveste kvalifikationer (da det er her. der er størst sandsynlighed for at opnå de bedste og mest iojnefaldende resulta­ter).
Such performance indica­tors can lead even honest administrators to go for the cheapest rather than the most appropriate forms of training (training for retailing, say. rather than engineering), and the lowest rather than the highest qualifications (as these will almost cer­tainly have higher success rates).
Når det overlades til uddannelses­udbyderne at udvælge målgrupper, er det en direkte opfordring til "at skumme flo­den" ­ dvs. at vælge dem. der har störst chance for at finde ansættelse på grund af alder. køn. etnisk tilhørsforhold, ud­dannelse, tidligere arbejdserfaring og
Where trainers select their trainees, this also en­courages ­creaming" ­ choosing those in­dividuals most likely to become employed because of their age. gender, ethnicity, education, previous experience or moti­vation (Anderson, Burkhauser and Raymond 1993).
Pa baggrund af de mangeartede behov er det umuligt at fastsætte uddannelser, der passer på alle virksomheder. Kritikere af uddannelsesafgiftssystemet hævder, at kravet om at anvende et arbitrært belob
Since many such train­ees would, given time, find jobs anyway, the "value added" by training may be lim­ited ­ and the hard core of difficult­to­place unemployed will find their position in any job queue worsened.
"(...) kan de politikker, som europæiske regeringer i øjeblikket fører, have nega­tive bivirkninger. " motivation (Anderson, Burkhauser og Raymond 1993)· Eftersom mange af disse på et eller andet tidspunkt under alle omstændigheder ville finde beskæftigelse, er den gennem uddannelse opnåede "mer­værdi" i mange tilfælde yderst begrænset ­ og den hårde kerne af vanskeligt placerbare arbejdsløse rykker blot længere ned i køen af jobsogende.
"(...) the actual policies pursued by European governments can have adverse side effects." thermore, the point is repeatedly made that, even where there appears to be a plausible case for intervention, the actual policies pursued by European governments can have adverse side effects.
af de lande, der har udviklet talrige omskolingsprogrammer og betalt genero­se understøttelser.
Even when they appear to be successful (for instance in placing retrained people in jobs), their overall impact on the labour market may be much less impressive.
Empiriske undersøgel­ser, som Lars Calmfors har foretaget sam­men med forskellige medarbejdere (Calmfors 1994; Calmfors og Forslund 1991; Calmfors og Skedinger 1995; Calmfors og Lang 1995) tyder på, at disse strategier overhovedet ikke har den øn­skede virkning, nemlig at nedbringe den samlede arbejdsloshed.
Another conclusion, perhaps, is that government policy towards training cannot be divorced from other aspects of labour market policy - particularly when we try to design programmes to improve the position of the unemployed or increase access to disadvantaged groups.
□ For det andet er det velkendt, at stats­sponsorerede ordninger blot forskyder problemerne. F.eks. resulterer en forbed­ring af beskæftigelsesudsigterne for én gruppe arbejdstagere ofte i mindre be­skæftigelse for en anden gruppe.
Remember that welfare systems, minimum wage and job protection legislation, and industrial relations institutions all have an im pact on the incentives to provide training.
Det kunne se ud, som om kun langtidsledige bør tilbydes omsko­lingskurser.
The suggestion seems to be that we should target only the longterm unemployed for retraining.
Det gælder eventuelt, hvis vægten lægges på en nedbringning af det generelle arbejdsløshedsniveau gennem fremme af større løntilbageholdenhed.
This may be true if the focus is on reducing the overall level of unemployment through inducing greater wage restraint.
Men set fra de enkelte arbejdsløses side er deres chancer større, jo hurtigere de bliver omskolet.
But from the point of view of individual workers who be come unemployed, the quicker they re ceive effective retraining the better.
Hvis de skal sidde med hænderne i skødet, medens de i større og større fattigdom og håbløshed venter på, at de langt om længe bliver beretti­gede til at gennemgå en uddannelse, vil deres mulighed for at få et nyt job blive væsentligt forringede.
If they have to wait around in increasing poverty and desperation until they eventually become entitled to entry to a scheme, their own individual chances of getting a new job will be much lower.
Desuden vil en ri­goristisk rationering af omskoling til de langtidsledige resultere i, at sådanne ord­ninger mere end nogensinde udvikler sig til "ghettoer" af udstødte fra arbejdsmar­kedet, som arbejdsgiverne vil være util­bøjelige til at rekruttere fra.
Moreover a rigorously applied rationing of retraining to the longterm unemployed will mean such schemes become more than ever "ghettoes" of labour market rejects, from which employers will be unwilling to re cruit.
En sådan målretning kan dermed risikere yderligere at forværre de langtidslediges i forvejen vanskelige situation.
Such targeting might then indeed worsen the plight of the longterm un employed.
Det er bestemt ikke et smertefrit middel til afhjælpning af omskolingsprogrammernes mangler.
It is certainly not a painless remedy for the deficiencies of retraining programmes.
□ Heraf folger et tredje punkt, der ved­rører de makroøkonomiske virkninger af omskoling af arbejdsløse.
This article has been critical of many as sumptions made in the current debate about training within the EU.
Det er langt mere kompliceret, end man ved forste øjekast skulle tro.
It has been argued that market failure may not be widespread, and that consequently there is less scope for effective government in tervention than some have argued. Fur
For så vidt som uddannelsesprogrammerne sigter mod at forbedre de arbejdssøgendes muligheder for at beklæde de ledige job eller at gore jobsøgningen mere effektiv, vil den sam­lede beskæftigelse sandsynligvis stige.
CEDEFOP plays an important role in documenting training systems within the EU, and in spreading information about policy initiatives.
Men en af følgerne af den stærke udbred­else af disse ordninger (typisk med storre understøttelse eller tilskud til arbejdsløse deltagere end de belob, de ellers ville være berettiget til) er, at de beskæftigede får den opfattelse, at lønfordelen ved at være i arbejde ikke er så stor endda.
This role must continue, for we all have much to learn and there are scale and scope economies in the collection of information which argue for. the centrality of a body of this kind. But in promoting interest in training across member countries it should not fall into the trap of excessive advocacy, or assume that governments always know better than the private sector.
Dette kan resultere i mindre tilbageholdenhed fra lønsættende fagforeningers side. højere løn og dermed lavere beskæftigelse.
Some government in tervention in training may be inevitable and desirable, but this should not preclude cool and objective appraisal of current and future policy initiatives.
Denne fare er desto større, jo mindre målrettede uddannelsesprogrammerne er, og jo højere understøttelsen er til delta­gerne i disse programmer. Sverige er et
"Some government intervention in training may be in evitable and desirable, but this should not preclude cool and objective appraisal of current and future policy initiatives."
Nærværende artikel anlægger et kritisk syn på mange af de teser, som den euro­pæiske erhvervsuddannelsesdebat bygger pa.
Buchanan, J., R. D. Tollinson and G. Tullock (1980), Toward a Theory of the Rent-seeking Society, College Station: Texas A and M Press.
Selv når de tilsyneladende er en succes
Brown, C. ( 1991) "An institutional model of train ing".
"Statsintervention kan i en vis udstrækning være nød­vendig og ønskværdig, men dette må ikke blokere for en nøgtern og objektiv vurde­ring af nuværende og frem­tidige politiske initiativer."
Calmfors, L. and A. Forslund (1991), "Real-wage determination and labour-market policies: the Swed­ish experience" Economic Journal 101
(f.eks. når omskolede arbejdstagere kom­mer i arbejde), kan deres samlede ind­virkning på arbejdsmarkedet være langt mindre positiv.
Lange, T. (1993) "Training for Economic Transfor­mation: The Labour Market in Eastern Germany", British Review of Economic Issues, 15, 37, 145-168.
uddannelsessystemer i EL' og formidling af information om politiske initiativer. Denne opgave må videreføres, for vi har alle meget at lære. og der er stordriftsfor­dele og besparelser forbundet med denne form for informationsindsamling, som ta­ler til fordel for at have et centralt organ af denne type.
Calmfors, L. and H. Lang ( 1995), "Macroeconomic Effects of Active Labour Market Policies in a Union Wage-setting model" Economic Journal 10, 601-619.
CEDEFOP spiller en vigtig rolle med hen­syn til dokumentering af erhvervs­
Lange, T. and J. R. Shackleton (1994;, "A Critical Assessment of Active Labour Market Policies", Pa­per presented at the European Association of La­bour Economists Annual Conference, Warsaw, Sep­tember.
K. 11., R. V. Burkhauser og J.F.. Ray­mond ( 19931 'I lie I Ileo of Creaming on Placement Kates under the Job Training Partnership Act" Industnal ami Ijilxmr Relations Review. ­16. l 613· 2­1.
Leonard, J. S. and M. Van Audenrode (1993), "Corporatism run amok: job stability and industrial policy in Belgium and the United States", Economic Policy, October, 355-400.
Organisationen for Okonomisk Samarbejde og I'd­vikling (1989) Employment Outlook Paris.
Organisation for Economic Cooperation and Devel­opment ( 1993) Employment Outlook Paris
Organisationen for Okonomisk Samarbejde og Ud­vikling ( 1993) Employment Outlook Paris.
Polachek, S. W. and W. S. Sieben ( 1993), The Eco­nomics of Earnings, Cambridge: Cambridge Univer­sity Press.
B. M. og C. F. Prattcn ( 1987). "Economic Effects of YTS" Employment (¡azeite, oktober
B. M. and C. F. Pratten (1987).
J. R. i samarbejde med L Clarke. T. Lange og S. Walsh ( 199S) Training for Employment in Western Europe and the t'nited Slates Aldershot: Edward Elgar.
"'Overeducation' in the labor market".
Erhvervsmæssig kvalifi­cering af "indlærings­svage" unge i Tyskland
Vocational Training for Slow Learners in Germany
Permanent stedfor­træder for præsiden­ten og leder af forskningsområdet i Bundesinstitut für Berufsbildung (BIBB), Berlin.
Permanent Repre­sentative of the Presi­dent and Head of the Research Department of the Federal Insti­tute for Vocational Training, Berlin.
Tidligere leder af erhvervsskoleafdelingen i forbundsministeriet for ud­dannelse, videnskab, forsk­ning og teknologi, Bonn.
Previously Head of the General Division of Vocational Training at the Federal Ministry of Educa­tion, Science, Research and Technology, Bonn.
Den nye bestemmelse har til formål at reducere hindringerne i forbindelse med dårligt stillede unges overgang fra uddan­nelse i virksomhedseksterne institutioner til beskæftigelse, ved at der fortsat tilde­les den støtte, som i det enkelte tilfælde måtte være nødvendig.
A close connection exists between enterprise training facilities to a job by continuing to give them individual assist­ance.
Den skal modvirke risikoen for arbejdsløshed og den dermed forbundne hæmmende virkning på den erhvervsmæssige og personlige udvikling, som hos visse af de dårligt stillede unge også kan opstå, efter at de har gennem­ført uddannelsen.
This help is intended to reduce the risk of unemployment and the accompa­nying personal and professional develop­ment handicaps which some disadvantaged young people encounter even after they have successfully completed training.
Erhvervsuddannelsens opgave: integration
Objective of vocational training: integration
Det indebærer, at der i uddannelsen samt efter­ og videreud­dannelsen tages højde for ændrede er­hvervsmæssige krav, og at der formidles kvalifikationer, som er anvendelige på lang sigt.
1) young untrained adults who in the past have re­mained vocationally un­qualified and 2) disadvantaged young people who leave school with the prospects of a life­time without an occupation.
Det drejer sig således om at stille finansielle statslige støtteprogrammer og egnede fagmaterialer til rådighed til erhvervsuddannelsen samt at fremsætte tilbud med henblik på kvalificering af uddannelsespersonalet.
Vocational training is intended to pave the way to job security and satisfaction ­ac­cording to the research group on "Work Force Integration and Reintegration" at the Federal Institute for Vocational Training ( BIBB).
2. de dårligt stillede unge, der efter at have forladt sko­len allerede står over for problemet med hensyn til muligvis at have et liv uden erhverv foran sig.
This would imply that initial and continuing vocational training keep abreast of changing occupational require­ments and impart knowledge and skills that trainees and workers will be able to utilize for many years to come.
Støtte til dårligt stillede unge i henhold til S 40 c i den tyske lov om arbejds­fremmende foranstaltnin­ger (AFG)
It calls for state programme funding to promote such skills, the availability of suitable vo­cational training curricular material and the provision of appropriate train­the­trainer courses.
Ved "integration" forstås her en proces eller tilstand, som giver "adgang til status­linjerne i samfundet".
"Integration" is used in this context to mean a process or a state which opens up "access to avenues of social prestige"..
I et åbent samfund under forandring vil integrationsproble­met som sådant overhovedet aldrig blive løst.
The problem of integration as such will never be eliminated in an open and changing society.
Sådan som "statuslinjerne i samfun­det" ændrer.sig, ændrer adgangsmulig­hederne til disse sig også.
Just as the ladders to social prestige change, so, too, does ac­cess to them.
Spørgsmål i forbindelse med integration og reinte­gration i erhvervslivet kan derfor princi­pielt inddeles efter
Issues of work force inte­gration and reintegration can basically therefore be subdivided according to the:
Uddannelsessøgende med utilstrækkelige skolekundskaber og/eller sociale proble­mer har behov for særlig støtte til at på­begynde, fortsætte samt gennemføre en erhvervsuddannelse. Dette behov imøde­
The promotion of disad­vantaged young people in compliance with Art. 40c of the Labour Promotion Law
□ det "sted", hvor adgangen til status­linjerne blev afbrudt (f.eks. 1. tærskel: kommes i Tyskland som led i § 40 c i AFG Overgang skole ­ uddannelse, 2. tærskel:
□ "points" where access to the avenues is interrupted (e.g. the first threshold: the transition from school to training; the sec­ond threshold: the transition from train­ing to employment, interrupting a career to have children);
Begge grupper skal have særlig opmærksomhed og særlig støtte.
Both these groups need spe­cial attention and special assistance.
De unge voks­ne uden uddannelse kan gennem "læring under ar­bejdsprocessen som et sær­ligt element med henblik på at indhente en erhvervsud­dannelse" sikkert mest ef­fektivt opnå erhvervskvali­fikationer.
The most effec­tive way for young un­trained adults to acquire vocational qualification is probably through "learning on­the­job as a special ele­ment of late vocational training".
Derimod skal der til unge, der har forladt skolen, og som er i fare for at blive "dårligt stillede unge", udvikles bedre fore­byggende erhvervsuddan­ nelsesforanstaltninger.
In contrast, bet­ter preventive vocational training measures need to be developed for school­leavers in danger of becom­ing "disadvantaged young people".
Q de grupper, der er ramt af afbrydel­sen
J reasons for the interruption;
Q samt foranstaltningerne og planerne til afhjælpning af dette forhold.
J measures and concepts to correct the disturbance.
Principielt gælder det, at enhver afbry­delse berører den grundlæggende rettig­hed til personlighedens frie udfoldelse (og
Especially in a country such as Germany where primary resources are scarce, de­veloping human resources presents the best opportunity for prosperity and is thus a major focus of policy and research.
I Tyskland i alt uden erhvervskvalifikation (pr. år) = ca. 13% af en årgang
Total no. of persons with no vocational qualifications (per year) = approx. 13% of any age group = approx.
= ca. 20 000 = ca. 20 000 heraf (skønnet) □ dårligt stillede unge ­ unge uden påbegyndt uddannelse (ca. 60 000) ­ unge, der forlader det duale system i utide (ca. 30 000) □ personer, der er vanskelige at uddanne Ü personer, der forlader en højere uddannelsesinstitution i utide
­ young people who have never commenced training (about 60 000)
Det duale systems kvalitet måles også ud fra dets evne til at integrere dårligt stillede unge.
­ dropouts from the dual system (about 30 000)
Dårligt stillede unge må ikke udelukkes fra uddannelse inden for disse erhverv.
Q Young people who are hard to train
andre grundlæggende rettigheder) samt spilder et begavelsespotentiale.
□ Dropouts from universities and other institutions of higher education
Tyskland (...) bli­ver kvalificeringen af men­neskene til den vigtigste muligbed for velstand og dermed til genstand for po­litik og også forskning."
Germany, (...) developing human re­sources presents the best opportunity for prosperity and is thus a major force of policy and research. "
Der er et aspekt, som fremkommer på baggrund af den erfaring. Bundesinstitut für Berufsbildung har gjort, nemlig at erhvervsuddannelsessystemets integrations- reintegrationsevne er underlagt re striktioner, hvis det ikke lykkes gennem mere differentierede uddannelsestilbud at imødekomme målgruppernes forskellige kvalificeringsforudsætninger og -behov.
Federal Institute for Vocational Training records reveal that the vocational train­ing systems's ability to integrate/reinte­grate people is limited if it does not man­age to differentiate its training offers more effectively to changing training prerequi­sites and the training needs of its clien­tele.
I vort arbejde tages i stigende grad det spørgsmål op. hvordan man gennem mere fleksibilitet og differentiering i uddan nelsesformerne også kan få fat i person grupper, der hidtil ikke har fået nogen uddannelse.
Our work increasingly poses the question of how groups who have re­ceived no training in the past might be reached through more flexible and dif­ferentiated forms of training.
Problemerne i forbindelse med den er hvervsmæssige integration eller reintegration ved hjælp af efteruddannelse, omskoling eller videreuddannelse er også langtfra lost tilfredsstillende trods mange forskellige aktiviteter på dette område: de er derimod på grund af hoj arbejdsloshed og tilgangen af migranten tilflyttere blevet endnu mere forskelligartede.
lasting vocational integration is only pos­sible if new occupational requirements are addressed in training. The leaders in this area have been the restructured training occupations.
Navnlig er de beskæftigelsesmæssige risici blevet skærpet for dem. der i årene med mangel på lærepladser ikke fik nogen uddannelse.
Disadvantaged young peo­ple must not be excluded from training in these occupations.
Disse unge voksne i alderen 18-25 år er som folge af det tendentielle fald i antal let af arbejdspladser for "ikke formelt kvalificerede" i stigende grad truet af arbejdsloshed.
This would place whole occupational fields in the commer­cial and trade/technical area beyond the reach of potential trainees among this group of young people, thus narrowing their long­term chances of integration.
Hvad angår situationen i de osttyske delstater, kan det konstateres, at ulighederne dér træder endnu mere markant frem. i dette tilfælde i forbindelse med en okonomisk struktur, der er ken detegnet ved betydelige kvantitative indskrænkningsprocesser på den ene side og kvalitative omstruktureringer på den anden side.
Training the disadvantaged in demanding occupations is less a problem of this par­ticular group than a challenge to develop suitable qualification concepts.
"ƒ vort arbejde tages i stigende grad det spørgsmål op, hvordan man gennem mere fleksibilitet og differentiering i uddannelses formerne også kan få fat i persongrupper, der hidtil ikke bar fået nogen uddan nelse. "
"Our work increasingly poses the question of how groups who have received no training in the past might be reached through more flexible and differen­tiated forms of training. "
Støtteforanstaltninger: Deltagerantal og udgifter
Inversely, these problems have intensified in the eastern Lander.