natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ud fra dette perspektiv er betragtningen, at re geringens arbejdsmarkedspolitik vil øge den "effektive" arbejdsstyrke, hvilket så igen giver anledning til større konkurrence om arbejdspladser, løntilbageholdenhed og dermed en stigning i den generelle beskæftigelse.
92 ered to increase the size of the "effec­tive" labour force, which in turn gives rise to greater competition for jobs, wage re­straint and thus an increase in general employment.
En helt væsent lig faktor, der bestemmer størrelsen på denne '"effektive" arbejdsstyrke, er antal let af langtidsledige.
A crucial factor determin­ing the size of this "effective" labour force is the number of long­term unemployed.
I modsætning til an dre arbejdsløse med tættere forbindelser til arbejdsmarkedet, bidrager de langtidsledige ikke til at holde lønstigningerne nede.
As opposed to other unemployed with closer ties to the labour market, the long­term unemployed do not contribute to keep wage increases down.
Det kan skyldes, at de langtidsledige ikke aktivt søger et job, eller at ar bejdsgiverne er utilbøjelige til at ansætte dem.
This may be because of low search effort of the long­term unemployed or reluctance to hire them on the part of the employers.
Lønstigningerne forbliver store, også med en høj ledighed, og ledigheden bliver derfor ved med at stige.
Thus wage increases remain high also with a high unemployment rate, and unemploy­ment as a consequence continues to in­crease.
ger på den generelle beskæftigelsessituation, at ledigheden ikke er blevet påvirket eller endog er steget.
Sources: Statistics Sweden (SCB) and the National Labour Market Board (AMS).
Vi vil give et overblik over teorierne, beskrive de empiriske resultater af en række svenske undersøgelser inden for dette område og drøfte, hvad man kan lære af de svenske erfaringer.
Note: The labour market programmes include labour market training (excl. in­company training), relief work and special youth measures.
"... arbejdsmarkedsprogrammer ... består hoved sagelig af støtte programmer og arbejdsmarkeds uddannelse, men ogsd af selektive foranstaltninger rettet specielt mod unge og handicappede."
"... labour market programmes ... consist largely of relief work and labour market training, but also of selective measures aimed especially at young and disabled persons. "
Regeringens arbejdsmarkedspolitik består dels af passiv hjælp til de arbejdsløse (i form af arbejdsløshedsunderstøttelse eller førtidspension), dels af en række aktive foranstaltninger, nemlig arbejds markedsprogrammer.
The government labour market policy consists partly of passive support to the unemployed (in the form of payment of unemployment benefits or early retire­ment pension), partly of a number of ac­tive measures, i.e. labour market pro­grammes.
Sidstnævnte består hovedsagelig af støtteprogrammer og arbejdsmarkedsuddannelse, men også af selektive foranstaltninger rettet specielt mod unge og handicappede.
The latter consist largely of re­lief work and labour market training, but also of selective measures aimed espe­cially at young and disabled persons.
Antallet af aktive beskæftigelsesforanstaltninger gør Sverige til et af de førende lande i Eu ropa, både med hensyn til udgifter og antallet af deltagere.
The volume of active employment measures makes Sweden one of the leading states in Europe both in terms of the level of expenditures and the number of persons involved.
Figur 1 viser antallet af registrerede arbejdsløse og antallet af personer beskæftiget i arbejdsmarkeds programmer i Sverige i perioden 1970 -1993. Disse tal alene tillader dog ikke, at man kan udlede, at den forholdsvis lave arbejdsløshed hovedsagelig er et resultat af den svenske regerings arbejdsmarkeds politik.
Figure 1 shows the number of openly unemployed and the number of persons engaged in labour market pro­grammes in Sweden during the period 1970­1993· These figures alone do not however permit the deduction that the comparatively low rate of unemployment is an effect largely of the Swedish gov­ernment labour market policy.
"I modsætning til andre arbejdsløse med tættere forbindelser til arbejds markedet, bidrager de langtidsledige ikke til at holde lønstigningerne nede."
"Two theories have been developed concerning the effects of labour market programmes on the general employment situation. "
I den anden teori, som primært fremsættes af Lars Calmfors fra Stockholms Universitet, peges der på, at programmer kan påvirke lønforhandlinger mellem fagforeninger og arbejdsgivere og dermed få lønningerne til at stige.
The other theory, primarily represented by Lars Calmfors at the University of Stockholm, brings attention to the fact that the programmes can influence the wage negotiations between trade unions and employers so as to raise wages.
Det formodes, at fagforeningerne også tager deres ar bejdsløse medlemmer med i betragtning, en situation, der hovedsagelig er bestemt af omfanget af arbejdsløsheden og de al ternative indtjeningsmuligheder.
The trade unions are assumed to consider the situ­ation also of their unemployed members, a situation largely determined by the ex­tent of unemployment and the alternative wage earning possibilities.
Ifølge denne teori vil regeringens programmer begrænse de negative virkninger af en afskedigelse og dermed svække incitamentet til at vise løntilbageholdenhed.
According to this theory, the government programmes reduce the negative effects of a dismissal, thus weakening incentives for wage mod­eration.
Nøjagtig hvor meget svagere disse incitamenter bliver afhænger af faktorer, som f.eks. understøttelsens størrelse, programmets varighed, og hvorvidt deltagelse kvalificerer deltagerne til yderligere perioder, hvor de er berettiget til dagpenge.
Exactly how much weaker these incentives get, depend on factors such as the level of benefits paid, the duration of programme participation and the extent to which programme participation quali­fies for additional periods of unemploy­ment benefits.
Programmerne kan følgelig resultere i højere løn og således fortrænge almindelig beskæftigelse.
The programmes can con­sequently result in higher wages, thus crowding out regular employment.
De aktive foranstaltninger menes endvidere at svække den en keltes incitament til at søge arbejde, mens programmet er i gang, hvilket så igen fører til en større ledighed.
The active measures are furthermore consid­ered to weaken the job­searching incen­tive of the individual during the period of programme participation, which in turn results in a higher unemployment rate.
Den generelle beskæftigelse kan, hvis den samlede virk ning af disse faktorer er stærk nok, blive fortrængt i et sådan omfang, at ledigheden faktisk stiger.
Thus regular employment, should the total effect of these factors be strong enough, can be displaced to such an extent that unemployment actually increases.
Der er udviklet to teorier om arbejdsmarkedsprogrammers indflydelse på den generelle beskæftigelsessituation.
Two theories have been developed con­cerning the effects of labour market pro­grammes on the general employment situ­ation.
I den første af disse teorier, som blandt andre
Regarded in this perspective, gov­ernment labour market policy is consid­
EUROPEISK TIODSHRin
EUAOPEHNJOURNAL
"... de fleste af undersøgelserne har vist, at programmerne ikke reducerer løntrykket. " programtyper. Den samlede målestok, der anvendes i disse undersogelser, figurerer i tabellerne som 'støtteprogrammer + ud dannelse'.
"... the major part of the studies bave shown the programmes not to reduce wage pressure. "
"Meget få undersøgelser bar analyseret program merne med bensyn til deres virkning på beskæftigelsen, og resultaterne fører ikke frem til nogen endelig konklusion. "
"Veryfew studies have analyzed the programmes in terms of their effect on employment and the results are not conclusive." been fairly intense, the results have so far not formed a clear picture.
Metodiske van skeligheder skyldes, at deltagelse i programmer sjældent er en vilkårlig procedure.
Methodological difficulties arise from the fact that programme participation rarely is a random procedure.
Hvis f.eks. de personer, der deltager i uddannelsesprogrammer, har ten dens til at være mere produktive og nem mere at ansætte end andre arbejdsløse, vil programmets behandlingsvirkning blive overvurderet på grund af det, der er blevet kaldt 'skævhed i udvælgelsen'.
If. for example, people entering training programmes tend to be more productive and more employable than other unemployed persons, the treatment effect of the programme will be over-estimated due to what has been termed 'selectivity bias".
Der er udviklet nye metoder til at hånd tere dette problem, særlig i USA, men re sultaterne har vist sig at være meget følsomme over for netop den metode, forskeren anvender.
New methods in order to handle this problem have been developed, most notably in the United States, but the results have turned out to be very sensitive to the particular method applied by the researcher.
forskellige beregningsmetoder.
literature in Europe and elsewhere.
Det skal derfor påpeges, at de undersøgelser, der bygger på bedre oplysninger og/eller statistiske metoder, ikke har givet bedre resultater i forbindelse med regeringens arbejdsmarkeds politik.
It should therefore be pointed out that the studies based on better data and/or statistical methods have not shown more favourable results for the government labour market policy.
De eneste sammenlignelige re sultater om lande uden for Skandinavien er, så vidt jeg ved, en undersøgelse af OECD0993).
The only comparable evidence for non-Scandinavian countries is, to my knowledge, a study by OECD (1993).
Med udgangs punkt i oplysninger om såvel udgifter som deltagerantal i forbindelse med arbejdsmarkedsprogrammer i Frankrig og Tyskland (og Sverige), konstaterer OECD, at en stigning i del tagerantallet ikke har nogen større virkning for lønstigninger.
L'sing both expenditure and participation data for labour market programmes in France and Germany (as well as Sweden), the OECD finds that increased participation rates do not have a significant effect on wage increases.
I modsætning hertil reducerer større udgifter pr. deltager løntrykket.
By contrast, more expenditure per participant reduces wage pressure.
Det fremgår imidlertid ikke klart, i hvor vid ud strækning de oplysninger og udgifter, der anvendes i rapporten, måler kvalitetsforskelle. litetsforskelle.
It is however not clear to what extent the expenditure data used in the report measure quality differences.
Udsagnet om at en stigning (på kort sigt) i den åbne arbejdsløshed medvirker til lavere løntryk støttes af såvel teori som en stor mængde empirisk litteratur i Eu ropa og andre steder.
Very few studies have analyzed the pro grammes in terms of their effect on
Et langt mere kon troversielt spørgsmål er virkningerne af arbejdsmarkedsprogammer på løn dannelsen, eftersom teorier, der konkurrerer med hinanden, giver forskellige svar.
The macrostudies attempt to determine the effects of the programmes through out the whole economy by analysing ag gregate employment and wage effects, i.e. the general consequences also for those not engaged in the programmes.
Tabel 1 viser de skønnede lønpåvirkninger af arbejdsmarkedsprogrammer på givne niveauer i forbindelse med den åbne - og løntilbageholdenhedsskabende - arbejds løshed.
Most of these latter studies have been carried out in the Scandinavian countries, which is perhaps to be expected given the strong emphasis put on active labour market policies there.
En positiv (+)/negativ (-) virkning betyder, at et stigende antal deltagere i programmet har stigende/reducerende virkning på lønnen.
Studies in other countries typically use expenditure measures of programme activity, a method which has several drawbacks (see OECD, 1993, and the references therein).
Et nul (0) i tabellen viser, at lønningerne forbliver uforandrede, men det betyder også, at overførsel af personer fra åben arbejdsløshed til forskellige programmer ikke resulterer i løntilbageholdenhed.
For example, the number of persons involved in the pro grammes, not expenditure, is the appropriate measure if one wants to analyze the effects of transfers from open unem ployment to programmes.
Det skal understreges, at dette resultat er næsten lige så al vorligt, som hvis virkningen havde været positiv.
The Swedish studies referred to below all make use of data on programme participation.
Tabel 1 Empiriske undersøgelser af regeringens arbejdsmarkedsprogrammers virkninger for lønninger
Table 1: Empirical studies of the effects of government labour market programmes on wages
Calmfors & Forslund (1991) støtteprogrammer + uddannelse +
Calmfors & Forslund (199Ό Relief work + Training
Calmfors & Nymoen (1990) støtteprogrammer + uddannelse 0 Edin, Holmlund & Östros (1993) - 0 - o
Calmfors & Nymoen (1990) Relief work + Training
støtteprogrammer uddannelse
Relief work Training Relief work + Training
+ støtteprogrammer uddannelse
Relief work Training
Tabel 1 og 2 viser resultaterne af en række svenske makroundersøgelser af regeringens arbejd.smarkedsprogrammers virk ninger på løn og beskæftigelse.
The proposition that an increase in (shortterm) open unemployment contributes to lower wage pressure is supported both by theory and by a wealth of empirical
ERHVERSUDDRNNELSE 2/94
VOCATIONAL TRAINING 2/94 used nearly as much as regular training programmes.
Nogle af de bidrag, der hidtil er kommet frem i debatten, er genoptrykt i Bergström (1993).
The preliminary results of this research project indicate great differences between the programmes.
kedet forbedrer ikke i så høj grad vel færden hos dem, der allerede er i arbejde, som politiske foranstaltninger, der er neutrale i denne henseende, og det er muligt, at dette fører til mindre krav om lønforhøjelser.
Relief work does not seem to contribute to increased employ ment, whereas labour market training shows more positive results.
Uddannelse på arbejds pladsen nåede sit højdepunkt i den økonomiske afmatningsperiode sidst i 1970'erne, men siden da er det ikke blevet anvendt nær så meget som almindelige uddannelsesprogrammer.
We are how ever not able to draw any particular con clusions as far as the emphasis on youth programmes is concerned.
De foreløbige resultater af dette forskningsprojekt viser, at der er stor forskel på programmerne.
"It has been shown that labour market pro grammes can have a wage increasing effect and we cannot be certain that the measures actually have reduced total unemploy ment.
Støtteprogrammer sy nes ikke at bidrage til større beskæftigelse, mens arbejdsmarkedsuddannelse udviser mere positive resultater. Vi er imidlertid ikke i stand til at drage nogen særlige kon klusioner med hensyn til prioriteringen af ungdomsprogrammer.
In general the results are however more favourable for training programmes than for relief work. " employment and the results are not con clusive (see table 2).
"Det er påvist, at arbejdsmarkedsprog rammer kan bave en lønstigningsvirkning, og vi kan ikke være sikre på, at tiltagene faktisk har reduceret den samlede arbejdsløshed.
It has been shown that labour market programmes can have a wage in creasing effect and we cannot be certain that the measures actually have reduced total unemployment.
Generelt betragtet er resultaterne imidlertid mere favorable for uddannelses programmer end for støtteprogrammer. "
In general, the re sults are however more favourable for training programmes than for relief work.
Meget få undersøgelser har analyseret programmerne med hensyn til deres virk ning på beskæftigelsen, og resultaterne fører ikke frem til nogen endelig kon klusion (se Tabel 2).
Possible reasons for this difference are that training programmes are associated with more skill enhancement, less direct displacement effects and lower benefit levels than is relief work.
Det er påvist, at arbejds markedsprogrammer kan have en lønstigningsvirkning, og vi kan ikke være sikre på, at tiltagene faktisk har reduceret den samlede arbejdsløshed.
This leaves us with the question of the potential risks and possibilities of an active labour mar ket policy in the current labour market situation in Sweden, where unemploy ment is much higher than during the 1970's and 1980's.
Tabel 2 Empiriske undersøgelser om regeringens arbejdsmarkedsprogrammers virkning på arbejdsløsheden
Table 2: Empirical studies of the effects of government labour market programmes on unemployment
Afhængig variabel støtteprogrammer +/0 uddannelse
Relief wOrk Training
Total arbejdsløshed
Total unemployment
Åben arbejdsløshed
Open unemployment
Aben arbejdsløshed
Open unemployment
Note: Wadensjö-rapporten (1987) er udelukkende begrænset til ungdomsarbejdsløshed og virk ningerne af programmerne på åben arbejdsløshed i forbindelse med en bestemt aldersgruppe.
Note: The Wadensjö report (1987 ) restricts itself entirely to youth unemployment and to the effects of the programmes on the open unemployment for a specific age group.
Man har således ikke set på de mulige virkninger for andre grupper.
Potential effects for other groups have consequently not been considered.
Som nævnt ovenfor har de to 'tanke­retninger' hver deres argumenter om virk­ ningerne af regeringens arbejdsmarkeds­politik.
As we have noted, the two "schools of thought" have their respective arguments concerning the effects of government la bour market policy.
Man kan ikke gå ud fra, at disse argumenter nødvendigvis gensidigt ude­lukker hinanden.
These arguments should not necessarily be regarded as mutually exclusive.
Det er klart, at der skal lægges stor vægt på de muligheder, der ligger i regeringens politik for at forhin­dre, at langtidsledigheden stiger.
Obviously great attention must be paid to the possibilities of the government policy to prevent an in crease in the incidence of longterm un employment.
Risikoen for løninflation som følge af en sådan politik er på nuværende tidspunkt lille, selv om den findes, eftersom åben ar­bejdsløshed i Sverige har nået et betyde­ligt højere niveau end tidligere.
The risk of wage inflation from such a policy is presently low, although not negligible, as open unemploy ment in Sweden has reached a consider ably higher level than in previous years.
På den anden side er det lige så vigtigt at undgå, at deltagerne låses fast i programmerne på grund af store fordele og gode mulig­heder for at deltage og komme tilbage igen efter ledighedsperioder.
On the other hand it is equally important to avoid locking-in effects that can arise as a consequence of high benefits in the programmes and generous possibilities of entering, and re-entering, programmes after spells of unemployment.
Udfordrin­gen for politikerne i Sverige og andre ste­der er at finde frem til en optimal blan­ding af forskellige aktive og passive foran­staltninger og udforme dem omhyggeligt.
The chal lenge to policy makers, in Sweden and elsewhere, is to find an optimal mix of, and to carefully design, various active and passive measures.
ERHVERSUODRNNELSE S/94
VOCATIONAL TRAINING 2/94
En individuel uddannelsesinvesteringskonto
An individual educational investment account:
De fuldt udviklede industrialiserede økonomier står på nuværende tidspunkt over for stærkt stigende konkurrence in den for deres traditionelle produktions teknologier.
Mature industrialized economies, are currently facing radically increased competition in their traditional production technologies.
Mange af disse økonomier har også alvorlige vanskeligheder med at opbygge ny industri til at erstatte den heraf følgende nedgang i deres traditionelle systemer.
Many of these economies are also having severe difficulties in building new industry to compensate for the con sequent decline in their mature industries.
Nettovirkningen af dette har været, at industriens evne til at skabe værditilvækst udtrykt i fremmed valuta ikke er tilstrækkelig til at fastholde den hidtidige vækst i mange europæiske økonomier og opfylde kravene om fortsat økonomisk velfærd for borgerne.
The net effect has been that the capacity of industry to generate value added ex pressed in foreign currencies is not sufficient to maintain past growth rates of many European economies and to satisfy the demands on continued economic welfare of its citizens.
Det skyldes delvis mangel på ledelseskompetence og teknisk kompetence i de eksisterende virksomheder.
The reason is partly due to lacking managerial and technical competence in existing firms.
Men hvor en sådan industriel kompetence findes, har de fuldt udviklede industrilandes evne til at gå over til ny kompetence eller teknologi med stor værditilvækst været alvorligt begrænset af sociale faktorer, som navnlig har manifesteret sig på arbejds markedet.
But where such industrial competence exists, the ability of the mature industrial nations to shift onto a new, high value added competence or technology base has been se verely constrained by social factors, no tably manifest in the labour market.
For at kunne møde udfordringen i denne overgang med godt resultat er der behov for dygtighed inden for tre områder (jf. Eliasson 1992a,c): gør folk villige til at flytte og påtage sig arbejdsmarkedsrisici.
To successfully meet this transformation challenge, excellence in three areas (see Eliasson 1992a,c) is needed;
Resultaterne inden for disse tre områder er meget vigtige for den enkeltes præstation og velfærd.
Performance in these three dimensions is of critical importance for individual performance and welfare.
Den enkelte er den første, der kommer til at lide under konsekvenserne af tilpasning til radikalt ændrede økonomiske struktu rer. Den politiske beslutningstager er mere eller mindre ude af stand til at påvirke de individuelle resultater af omstruktureringsprocessen, og med en alvorlig undermineret finansiel situation i de fleste fuldt ud viklede industrialiserede økonomier har den offentlige sektor ikke længere som før råd til at give generøs kompensation til dem, der bliver berørt af uforudsigelige resultater på markedet.
The individual is the first to suffer from the adjustment consequences of radically changing economic structures and will have to do the job. The policy maker is more or less unable to influence the indi vidual outcomes of the restructuring process, and with badly undermined finances in most mature industrialized economies the public sector can no longer afford, as before, to generously compensate indi viduals affected by the unpredictable market outcomes.
Som følge heraf vil det egentlige ansvar i forbindelse med for andringer i stigende grad blive pålagt den enkelte i stedet for staten, og det vil blive stadig vigtigere at omorganisere uddannel ses-, arbejdsmarkeds- og socialsikringsinstitutionerne med henblik på at gøre disse forandringer lettere.
As a consequence the real responsibility for coping with change will be increasingly shifted from Govern ment to the individual, and it will become increasingly important to reorganize educational, labour market and social insurance institutions to facilitate this change.
Dette er realiteten i den på nuværende tidspunkt meget alvorlige arbejdsmarkedssituation i Europa, som står over for vækst uden nye arbejds pladser eller muligheden for, at investeringer vil blive foretaget andre steder, hvor der kan tilbydes en potentielt mere kom petent, fleksibel og mindre omkostningskrævende arbejdsstyrke.
This is the reality of the currently very serious labour market situation in Europe, facing the prospect of job-less-growth or the possibilities that investments will go elsewhere, to places offering a potentially more competent, flexible and less expensive labour force.
(2) arbejdsmarkedet - for at stimulere kompetenceudvikling og fordele kompetence tence
2) labour market performance to stimulate competence development and to allocate competence
Hvordan gøres det mere attraktivt at investere i Eu ropa?
How to make Europe more attractive for investment