natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- for det første at det kræver meget store ressourcer af arbejdsmarkedspar­terne, ressourcer, af såvel kvantitativ karakter (et stigende antal strukturer kræver flere repræsentanter) som af kvalitativ.
(i) The first difficulty is the question of the resources that have to be committed by the social partners to make the system operate. These resources are both quantitative, (since the proliferation of such bodies means that more representatives have to be found), and qualitative.
Systemets kompleksitet og erhvervsuddannelsens problemstillinger i det hele taget kræver særlige kvalifikationer for at kunne deltage i samråd og forvalte paritetiske organer.
The complexity of the system and the problems raised by training call for special skills if people are to be able to play an effective part in consultation or administer local agencies.
Problemet er særlig akut på det lokale plan, der tenderer mod at blive det egentlige beslutningsniveau, for så vidt angår gennemførelsen af politik­kerne
The problem arises acutely at the local level, which is tending to become the place where decisions are actually reached on the implementation of policies.
-for det andet at staten ikke kan slippe sin rolle som garant for almenvellet (paritetiske beslutningsprocesser følger udviklingen i relationerne mellem fagforbundene og brancheorganisationerne, og endvidere er en række erhvervsgrene ikke repræsenteret i arbejdsgiverorganisationerne og dermed ikke bundet af de aftaler, der indgås på tværfagligt niveau).
(ii) The second difficulty is that the State cannot relinquish its role as protector of the public interest (the joint union management concept is influenced by relations between confederation structures and organizations in specific branches of the economy, whereas whole sectors are not covered by
Uddannelsesmarkedet
The training market
Der er således tale om et regulært marked, som tilmed har været i konstant fremgang i de seneste år.
It is a market in its own right, therefore, and it has also been gradually growing over the past few years.
Dette marked er kendetegnet ved stor spred­ning med hensyn til uddannelsesorganer og finansieringsformer.
A feature of this market is the number and diversity of training agencies and the volume of funds available.
Med henblik på at skabe større gennemsigtighed og undgå uregelmæssigheder iværksatte de offent­lige myndigheder i 1990 en aktion til »højnelse af moralen« og forbedring af uddan­nelsernes kvalitet, en aktion, der resulterede i en stramning af reglerne for erhvervsuddannelsesvirksomhed, navnlig den statsfinansierede.
To clarify this market, in which some abuse has been experienced, in 1990 the authorities launched a campaign for the 'moralization' and quality upgrading of training. This took the form of strengthening the rules governing training, especially when it is funded by the State.
Erhvervsuddan­nelsesmarkedet er endvidere kendetegnet ved en stærk fokusering på at få aner­kendt de erhvervede kvalifikationer, hvilket for en stor del skyldes eksamensbe­visets status i Frankrig; dette er resulteret i et originalt certificeringssystem.
The market for training is characterized by a concern for the recognition of qualifications, which to a great extent is related to the image attached to developments in France, and which has led to the creation of an original system of certification.
A) Uddannelsesapparatet
(A) The training apparatus
Ud over kravet om den ovennævnte erklæring, skal uddannelsesorganerne hvert år indsende en undervisnings­ og finansieringsoversigt til kontrolmyndighederne.
The obligation to make a declaration is accompanied by an obligation to allow those departments to audit the training and financial balance sheet each year.
På grundlag af disse to dokumenter er det muligt at få et mere præcist overblik over uddannelses­markedet.
It is the use of these two documents that helps us to discern more clearly the realities of the training market.
Andre ministerier
Establishments under Education Ministry Other ministries Sub-total: public-sector agencies
Andre privatretlige organisationer Privatretlige organisa­tioner i alt
ASFO Associations under 1901 Law (non-profit-making) Other private-sector status Sub-total: agencies formed under private law
Heraf er imidlertid kun 24 509 aktive, og kun 4000 har en omsætning på over 1 mio. FF (150000 ECU).
Nevertheless, the number of active agencies was only 24 509, only 4 000 agencies having a turnover of over FF 1 million (approximately ECU 150 000).
Disse 4000 uddannelsesorganer tegner sig for 90% af den samlede omsætning på erhvervsuddannelsesmarkedet, og de 1 000 største uddannelsesorganer tegner sig alene for 60% af de samlede indtægter.
These 4 000 training agencies account for 90% of the total training turnover, with only 1 000 of the largest training agencies account for 60% of total earnings.
De offentlige institutioner og foreningerne arbejder fortrinsvis sammen med de offentlige myndigheder, medens arbejdsgiverne generelt henvender sig til kommercielle virksomheder.
Public agencies and associations prefer to work with the authorities, whereas employers tend to deal directly with commercial companies.
De private midler går til den private sektor og de offentlige midler til den offentlige sektor, eller i hvert fald til den ikke-kommercielle sektor.
Private funds go to the private sector and public funds to the public sector, or at least towards the non-commercial sector.
De kommercielle uddannelsesvirk­somheder arbejder for erhvervslivet til noget højere prissatser.
On the other hand, commercial companies charge employers far higher rates.
Til sammenligning koster de offentlige myndigheders uddannelser 2025 FF i timen pr. kursusdel­tager, dvs. 1 500 FF (ca. 200 ECU) pr. undervisningsdag for en gruppe på 10 kursi­ster, medens gennemsnitsprisen for en undervisningsdag i de kommercielle virksomheder er 34 gange så høj.
As a comparison, the scale of charges for public authorities ranges from FF 20 to 25 per trainee/hour, i. e. the daily rate of FF 1 500 (approximately ECU 200) for a group of 10 trainees, whereas the average price of a day's training in the workplace is three to four times higher.
Det skal imidlertid bemærkes, at statens seneste indkaldelser af tilbud rummer mulighed for prisvariationer, helt op til 75 FF i timen for nogle uddannelser.
We should point out, however, that the latest State invitations to tender suggest ways of adjusting these rates up to FF 75 per hour in some cases.
B) Undervisningsmetoder
(B) Training methods
Uddannelsesinstitutionerne til­skyndes til at indføre modulopbyggede uddannelser, således at deltagerne kun behøver at følge den undervisning, der er nødvendig for dem.
Training agencies are invited to set up modular systems of training so that each trainee can take only those subjects he really needs.
Siden 1985 er der oprettet flere individuelle pædagogiske værksteder (APP) med det formål at give unge og voksne en supplerende almen eller teknologisk uddannelse i form af individuelle uddannelsesforløb.
Since 1985 ateliers pédagogiques personnalisés (APP) have been set up; the aim of these personalized training workshops is to give young people and adults additional general or technological education or training specially designed for them.
I 1990 deltog 96 000 personer i uddannelse i 391 individuelle pædagogiske værksteder.
In 1990, 391 such workshops catered for 96 000 trainees.
Men dette vil eventuelt snart ændre sig via etableringen af en fast ordning vedrørende indslusningsforanstaltninger for unge (afsnit 2.2.37), den fornyede interesse for lærlingeuddannelse (afsnit 2.2.39) og uddannelsestiltagene for tutorer.
Matters might well change in the near future, with the permanent establishment of youth integration measures (2.2.37), the revitalization of apprenticeship (2.2.39) and tutor training measures.
Denne anerkendelse af virksomheden som uddannelsessted vil ganske givet vise sig at være en af de vigtigste udviklingstendenser i 1990'erne.
Such recognition of the workplace as the place of training will no doubt be one of the major trends in the 1990s.
Denne uddannelsesform, der sikkert passer dårligt til den latinske kultur, vil imidlertid blive søgt fremmet i de kommende år.
This form of training no doubt does not suit the Latin mentality very well, but it should develop over the years to come.
Tilpasning og smidiggørelse af uddannelsesudbuddet og indførelse af mere individuelle uddan­nelsesforløb er således en af 1990'ernes store udfordringer.
It will be one of the challenges of the 1990s to adapt the provision of training and the investment of training agencies in new, more flexible and more personalized methods.
C) Regulering af uddannelsesmarkedet
(C) Regulation of the training market
Denne lov for­pligter uddannelsesorganerne til at underskrive kontrakter med kursusdeltagerne, hvori parternes rettigheder og pligter fastsættes; den styrker endvidere kontrol­myndighedernes beføjelser og opstiller regler for reklame og annoncering.
This law places an obligation on training agencies to reach contracts with their trainees, setting out the rights and obligations of the parties. It reinforces the powers of vocational training supervisory bodies and regulates advertising.
Med henblik herpå tilskyndes dertil omstrukturering, sammenlægning og samarbejde.
With this in mind, plans for grouping, merger and cooperation are encouraged.
Denne aftale fast­sætter bl.a., hvor mange timer underviserne skal anvende til undervisning, forbere­delse, forskning og andre aktiviteter.
This agreement also states the number of hours that trainers must spend with trainees and the hours they must devote to preparation, research or other activities.
D) Anerkendelse af kvalifikationer
(D) Recognition of qualifications
Code du Travail opregner tre former for anerkendelse af kvalifikationer: erhvervelse af et officielt anerkendt eksamensbevis eller andet erhvervsuddannelsesbevis, anerkendelse af den pågældende kvalifikation ved kollektiv aftale og registrering af kvalifikationen på en liste, udarbejdet af de nationale paritetiske beskæftigelses­udvalg (afsnit 3.1.42).
The Labour Code lays down three types of recognition of qualifications: the possession of a title or approved diploma, recognition of the qualification by a collective agreement or the inclusion of this qualification in a list drawn up by the commissions paritaires nationales de l'emploi (3.1.42).
Da sidstnævnte form i 1992 må anses for sekundær, skal der her kun redegøres for den officielle anerkendelse af eksamensbeviser og andre erhvervsuddannelsesbeviser og anerkendelse gennem kollektive aftaler.
This third procedure may be regarded as secondary as of 1992, and we shall discuss here the validation of titles and diplomas and recognition by collective agreement.
1) Officiel anerkendelse af eksamensbeviser og andre uddannelsesbeviser
(1) The validation of titles and diplomas
Anerkendelsen gives af premierministeren på forslag af det tekniske udvalg for anerkendelse af eksamensbeviser og andre erhvervsud­dannelsesbeviser.
The validation is granted by the Prime Minister on the proposal of the Commission technique d'homologation des titres et diplômes.
Dette udvalg består af repræsentanter for ministerierne, arbejdsmarkedets parter og institutioner, der beskæftiger sig med erhvervsuddan­nelse.
This technical validation board is made up of representatives of the ministries, the social partners and representatives of institutions operating in the field of vocational training.
3.1.71 Loven sondrer mellem beviser, der udstedes af Undervisningsministeriet, og beviser, der udstedes af andre ministerier.
The law distinguishes between diplomas issued under the authority of the Ministry of National Education and those issued by other ministries.
Beviser, der udstedes af Undervisnings­ministeriet, har automatisk status som anerkendte beviser.
Diplomas coming under the Ministry of Education are officially validated, whereas diplomas coming under other ministries have to go through a validation procedure.
Uddannelsesbeviser, der udstedes i andre ministeriers regi, skal behandles ifølge anerkendelsesproce­duren, der består i på grundlag af en sagsmappe og med ekspertbistand at under­søge, under hvilke forhold den pågældende uddannelse afholdes samt resulta­terne heraf.
This consists of examining the manner in which training is provided and the results it produces, with the help of a dossier and a consultant's report.
2) Anerkendelse af kvalifikationer gennem kollektiv overenskomst
(2) Recognition of qualifications by collective agreements
At være i besiddelse af et eksamensbevis eller andet erhvervs­uddannelsesbevis er i nogle tilfælde nødvendigt for at opnå de gennem kollektive aftaler anerkendte kvalifikationer.
The possession of a title or diploma is sometimes essential to gain access to the qualification recognized by the collective agreement.
Men ifølge arbejdsrettens principper udstedes kvalifikationsbeviset af arbejdsgiveren, og i tvister træffes der afgørelse på grundlag af de faktisk udførte arbejdsfunktioner og ikke på grundlag af de kvalifi­kationer, den pågældende arbejdstager har erhvervet gennem uddannelse.
Nevertheless, in accordance with the principles of the right to work, the qualification will be issued by the employer and, in the event of a dispute, it will be established in the light of the duties actually performed, rather than the individual's personal qualifications.
Arbejdsgivernes repræsentanter har rent faktisk altid afvist at indføre mekanismer eller procedurer til automatisk anerkendelse af de kvalifika­tioner, lønmodtagerne har erhvervet ved deltagelse i uddannelse.
Employers' representatives have always refused to establish mechanisms or procedures for the automatic recognition of qualifications acquired by employees during a training course.
Aftalen af 3. juli 1991 er et første skridt fremad på dette punkt, eftersom den fastsætter, at der i visse tilfælde skal tages hensyn til kvalifikationer, som lønmodtagerne har erhvervet inden for rammerne af personaleuddannelsesplanen (afsnit 2.3.33).
The Agreement of 3 July 1991 is a first step towards this end, since it provides for employers to take account, in certain cases, of a qualification acquired by an employee under the training plan (see 2.3.33).
Samlede uddannelsesudgifter
Global spending on education and training
De samlede uddannelsesudgifter beløb sig i 1990 til 414 mia. FF, svarende til 6,4% af BNP. Fordelingen på finansieringsinstanser ser således ud: mia. FF
In 1990, education accounted for FF 414 000 million, i.e. 6.4% of the gross domestic product.
Staten Lokale forvaltninger Husholdninger (lønmodtagere) Private virksomheder
State Local authorities Individuals Employers
Udgifter til erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse beløber sig i 1990 til 90 mia. FF, svarende til 1,5% af BNP.
Continuing training accounted for over FF 90 000 million in 1991, 1.5% of the GDP.
Fordelingen mellem finansieringsinstanserne ser således ud: mia. FF
The breakdown of funders is as follows:
UNEDIC Husholdninger
State Employers Local authorities Unedic Individuals
Heraf er 18% anvendt til indslusningsforanstaltninger, 59% til uddannelse af beskæftigede, 18% til uddannelse af arbejdsløse og 5% til ledsageforanstalt­ninger.
These amounts were used for preliminary integration training (18%), the training of people already in employment (59%), the training of the unemployed (18%) and support measures (5%).
De 43,8 mia. FF, som staten udbetalte i 1990, fordeler sig således:
State expenditure of FF 43 800 million in 1990 breaks down as follows:
-25,1 mia. til efter- og videreuddannelse (heraf 11,9 til drift, 12,8 til aflønning af kursusdeltagere, 3,2 til overtagelse af arbejdsgiverbidragene til sociale ydelser i forbindelse med vekseluddannelseskontrakter og 0,3 til skattelet­telse)
(i) FF 25 100 million for continuing training (including FF 11 900 million for the operation of measures, FF 12 800 million for remuneration of trainees, FF 3 200 million for exemptions from social security contributions on alternance training contracts and 300 million for tax credit);
-16,8 mia. til uddannelse af ansatte i staten
(ii) FF 16 800 million for training of its own employees; (iii) FF 1 900 million for apprenticeship.
Af dette samlede beløb på 6 mia. tegner Paris-regionen sig for 1,2 mia., Rhônes-Alpes for 500 mio., Nord-Pas-de-Calais og Pays de Loire for 400 mio. De øvrige regioners budgetter ligger gennemsnitligt på mellem 100 og 300 mio.
Out of this total of FF 6 000 million the île de France accounted for 1 200 million, Rhône-Alpes for 500 million, Nord-Pas de Calais and the Pays de Loire over for 400 millionn. The other regions have budgets of an average of FF 100 to 300 million.
Virksomhedernes finansiering
Funding by employers
Af disse 1,4% skal 0,15% anvendes til individuel uddannelsesorlov, 0,30% til vekseluddannelser og 0,95% til virksom­hedens uddannelsesplan.
Out of these 1.4% levies, 0.15% is set aside for individual training leave, 0.30% for alternance training and 0.95% to the employers' training plan.
11993 hæves det obligatoriske bidrag til 1,5% (0,20% til individuel uddannelsesorlov, 0,3% til vekseluddannelser, 1% til uddannelses­planen).
In 1993, this compulsory contribution will be raised to 1.5% (0.2% for CIFs, 0.3% for alternance training and 1% for the training plan).
Dette gennemsnitstal viser ikke de store forskelle, der gør sig gældende afhængigt af sektor og virksomhedsstørrelse (virksomheder med 10-50 ansatte anvender under 1,5% til uddannelse, medens virksomheder med over 2 000 ansatte når helt op på 5%).
This average conceals marked disparities from one sector to another and depending on the size of enterprises (those with a workforce of 10 to 50 people devote less than 1.5% to training, whereas enterprises with a workforce of 2 000 exceed 5%).
Virksomhedsledere skal endvidere indbetale et fast bidrag til finansiering af deres egen uddannelse.
Heads of enterprise will also have to pay a flat-rate contribution to finance their training.
Denne udvidelse af ordningen og forhøjelsen af procentsatsen for virksomheder med over 10 ansatte skal ses på baggrund af behovet for at finde supplerende midler til finansi­ering af personaleuddannelse.
This extension of the field of participation, as well as the growing participation of enterprises having a workforce of more than 10, reflects the need to find additional funding for the training of employees.
Finansiering af efter- og videreuddannelse i Frankrig (1990) (i mio. FF) lait
Ultimate funding of continuing training in 1990
Uddannelse Andre af erhvervsuddannelses -beskæftigede aktiviteter
Integration training
Uddannelse med henblik på indslusning på arbejds­markedet
Training of the Associate General active d activities Total population in employment
Ministerium med ansvar for beskæftigelse og I erhvervsmæssig uddannelse
Ministry of Employment and Continuing Training
Andre ministerier
Other ministries
(i alt)
Local authorities (total)
Departementer og kommuner
Départements and communes
Andre offentlige administrationer
Other public authorities
Virksomheder
Employers
Husholdninger
Individuals
Kilde: Delegationen for erhvervsuddannelse - Compte économique de la formation continue, résultats provisoires 1990 (Finansieringsoversigt over efter- og videreuddannelsesaktiviteter -foreløbige resultater 1990.
Source: Délégation à la formation professionnelle — vocational training financial accounts, provisional results for 1990.
Finansiering af lærlingeuddannelse og efter- og videreuddannelse i Frankrig (1990)
The financing of continuing training and apprenticeship in France (1990)
Andre offentlige administrationer 2192
Other public-sector departments 2 192
Departementer og kommuner 122
Départements and communes 122
Ministerium med ansvar for beskæftigelse og erhvervs­uddannelse 18159
Ministry responsible for employment and vocational training 18159
LOKALE FORVALTNINGER 5 332
Local authorities 5 332
Virksomheder 41 760
Employers 41 760
I ALT 100 761
Total 100 761
Andre ministerier 28 517
Other ministries 28 517
Husholdninger 1 544
Individuals 1 544
Kilde: Delegationen for erhvervsuddannelse - Compte économique de la formation continue, résultats provisoires 1990 (Finansieringsoversigt over efter- og videreuddannelse - foreløbige resultater 1990).
Source: Délégation à la formation professionelle -Vocational training financial accounts, provisional results for 1990.
Offentlige udgifter til erhvervsuddannelse i 1985-pr. indbygger (købekraftsstandard pr. indbygger)
Public expenditure on education in 1985 (in purchasing power standard — PPS), per head of population
Offentlige udgifter til uddannelse - Frankrig (%afBNP)
Public spending on education - France (percentage of GDP)
TENDENSER OG PERSPEKTIVER
CURRENT AND FUTURE TRENDS
Udviklingsfaktorer
Development factors
Erhvervsuddannelsens udviklingstakt er øget voldsomt i begyndelsen af 1990'erne under indflydelse af dels interne forhold, som bevirker, at der opstilles ambitiøse uddannelsesmålsætninger, og dels eksterne udfordringer i forbindelse med udviklingen i den europæiske konstruktion.
The sharp acceleration in the rate of development of vocational training measures in the early 1990s has been influenced by two sets of factors: internal challenges, which set ambitious objectives for training, and external challenges, with European integration.
Selv om alle svarene på disse udfordringer endnu ikke er givet, er det dog muligt at skelne de overordnede udviklingstendenser i uddannelsessystemet.
Although not all the challenges have been met today, we can look at the future and predict major changes in the system of training.
Erhvervsuddannelsens målsætninger er i de seneste år blevet udvidet i en hidtil uset grad.
Over the past few years the objectives set for vocational training have expanded to an unprecedented degree.
Som følge heraf er erhvervsuddannelse ikke længere et selvstændigt område, men integreres i stigende grad i andre politikker og strategier, offentlige såvel som private.
The result is that vocational training is no longer a separate field in its own right but to an increasing degree is being integrated with other policies and strategies, both public and private.
En af opgaverne består i at tilpasse uddannelserne til udvik­lingen, følge virksomhedernes modemiseringsbestræbelser op og bekæmpe social udstødelse og arbejdsløshed, som ser ud til at være et varigt fænomen i vore samfund.
This places it under pressure to adapt its educational teaching to practical realities, to support the modernization and growth of enterprises and to combat all traces of the exclusion and unemployment that has become a lasting feature of our society.
Udfordringen er dobbelt, idet det dels drejer sig om at tilnærme uddannelsessy­stemet til produktionssystemet, og dels om at opvurdere den tekniske under­visning, der har et meget dårligere image i befolkningen end de almene uddannel­seslejer (målsætningen »80% af en årgang på studentereksamensniveau i år 2000« har medført en større stigning i elevtallet på de almene linjer end på de teknologiske og erhvervsrettede linjer, hvilket er det stik modsatte af det tilsig­tede).
In this field the challenge is twofold: to bring the educational system closer to the working world, but also, within the educational system, to reinstate the position of technical education, which has suffered from being held in little regard in society compared with general academic education (for example, the announcement of the objective of '80% of every age group reaching baccalauréat level in the year 2000' caused a faster rise of pupils in general education than in the technological and vocational streams of education, contrary to what had been hoped).