natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uddannelse til medicinsk-teknisk assistent
Apprenticeship (dual system) skilled worker, craftsman's certificate eg Automobile mechanic, Hairdresser, Carpenter
Lære (dualt system) Faglært arbejder/svendebrev f.eks. automekaniker, frisør, snedker
Trade colleges Grad, engineer Grad, manager Grad, mathematician
Andre højere læreanstalter Kandidateksamen f.eks. grafiker, skuespiller, sløjdlærer
Other colleges college final examinations e.g. Draughtsman, Actor, Factory Instructor
Erhvervshøjskole -Akademiingeniør Erhvervsøkonom Matematiker
Teacher training colleges final teaching certificates eg basic, main and secondary school teacher
Lærerseminarier Kandidateksamen f.eks. grund- og hovedskole el. gymnasielærer
Vocational further education colleges trade college examination
Fagskoler f.eks. tekniker, ungdomspædagog, økonoma fortsættelsesskole. Adgangsgivende til erhvervshøjskole
Trade schools e.g. Technician, Tutor, Governess, Housekeeper
Højere fagskole Adgangsgivende til erhvervshøjskole
Cologne-K) University entrance (Abitur) 2nd and 3rd educational paths
Erhvervsfagligt gymnasium Erhvervsfaglig studentereksamen
Vocational secondary school university entrance (Abitur)
Universitet Akademiske eksaminer f.eks. læge, jurist, civilingeniør
University degree-qualification eg Doctor, Lawyer. Engineering diploma
stedet for at blive uddannet i en virksomhed frekventerer uddannelsen i en erhvervsfagskole, aflægger de en prøve ved industri­ og handelskammeret og får udstedt et med­hjælper­ eller specialarbejderbevis.
As in­company training is replaced in craft training schools, young people will be given a skilled worker's certificate, or an assistant's certificate when they pass their final examination of the Chamber of Industry and Commerce.
Denne prøve kan dog også aflægges ved erhvervsfagskoler, for så vidt disse er meddelt tilladelse til at afholde sådanne prøver.
This examination may also be taken at craft training schools, when authority has been granted by a special order.
Alt efter skolegangens varighed har de unge mulighed for at gå direkte over i en højere fagskole.
It is possible to proceed directly on to a trade high school according to the length of time spent at the craft training school.
Fagspecialskoler (f.eks. mesterskole, teknikerskole) giver faglig specialuddannelse og videregående kvalifikationer.
Trade school (e.g. master craftsman's school, technical school) provide vocational specialization and further qualifi­ cations.
Adgangsbetingelserne er en faglig forhåndskvalifikation, f.eks. svendebrev, specialarbejderprøve, og som regel flere års erhvervserfaring.
Requirements for entry are an elementary occu­pational qualification, e.g. craftsman level certificate, skilled worker's certificate etc., and in general some years of experience in the occupation.
Alt efter art og målsætning varer ud­dannelsen ved en fagspecialskole mellem 1 og 2 år.
The training time in the trade schools differs from type to type between one and two years.
Ό ζ; v­S? _^ "£ Φ g) søgende en almen og faglig uddannelse, som ligger over hoved­ og realskoleniveauet.
The vocational further education colleges provide a general and vocational education which goes further than the main secondary school I level.
Man kan frekventere skolen samtidig med uddannelsen i den obligatoriske lærlinge­ skole som deltidsskole (3­årig) eller efter afslutning af er­ hvervsuddannelsen som fuldtidsskole (1­årig).
It can be attended at the same time as the occupational training school part­time (3 year course) or a full time school after completion of professional training (1 year course).
Ved afslut­ ningen af skolegangen bestås en prøve, der giver adgang til højere fagskole.
On completion at a vocational further education college a qualification is attained which gives entry to a trade high school.
De højere fagskoler oprettedes i 1969 som forberedelsestrin til de ligeledes nyoprettede erhvervshøjskoler (reform af de tidligere ingeniørskoler).
Trade high schools were founded in 1969 as a preparation for the also newly introduced trade colleges (Fachhoch­ schulen) — formerly engineering schools.
Adgangsbetingelserne til den høje­ re fagskole er enten »mellemeksamen« eller afgangsbevis ira erhvervsfortsættelsesskolen.
Requirements for entry to the trade high schools are the middle school certificate or trade certificate.
Den 2­årige undervisning beskæftiger sig med fagpraktik og faglig teori.
Practical and theoretical knowledge of a trade is taught for two years, which results in a trade college certificate.
Den afslut­ tende eksamen berettiger eksaminanden til at gå videre i erhvervshøjskolen, hvorfra den pågældende så med bestået eksamen er berettiget til at fortsætte sine studier ved et universitet (2. uddannelsesgren).
This qualification from the trade college can give entry to a university course (2nd educational path).
Der findes kun et mindre antal erhvervsfaglige gymnasier (f.eks. teknisk gymnasium, erhvervsøkonomisk gymnasium).
The few vocational secondary schools (e.g. technical secon­ dary school, commercial secondary school) provide ageneral and vocationally orientated curriculum.
Undervisningen er dels almendannende, dels erhvervsrettet.
Require­ments for entry are the middle school certificate or the tradeschool certificate.
Efter afslutning af 3 års undervisning aflægges der ligesom i det almendan­nende gymnasium eksamen (studentereksamen), som giver adgang til studier ved universiteter og højere læreanstal­ter.
At the end of three years, as in the general secondary II schools, there is a finishing examina­tion (Abitur) which is the entry qualification for university or other education courses.
Ved skolen underviser både gymnasie­ og erhvervs­skolelærere.
This 'collegiate' school replaces the higher grades of the general secondary schools, and tuition is given by secondary schools teachers as well as instructors in the trades.
Eleverne har mulighed for at vælge mellem 5 hovedområder og kan i løbet af 3 til 4 år bestå såvel en studentereksamen som opnå erhvervsfaglige kvalifikationer (f.eks. inden for hovedområdet matematik/naturvidenskab, studentereksamen og specialeksamen som fysisk­teknisk assistent — og inden for hovedområdet handel og økonomi, studentereksamen og kvalifikationer som fremmedsproglig korrespondent).
Pupils can choose between 5 subject­groups and can take the final general examination (Abitur) in 3­4 years, as well as an occupational qualification (e.g. uni­versity entrance qualifications in mathematics and natural science combined with a certificate as a technical assistant (physics), or university entrance qualifications in economics coupled with a qualification as a foreign language corres­pondent).
Dette modelforsøg, som er den institutionelle ramme for kombinationen af almendannende og erhvervsfaglig uddan­nelse, der fører frem til studentereksamensniveau, skulle være et alternativ til den langt dyrere uddannelsesmåde med kombination af erhvervsuddannelse og ­praktik samt videregående skolemæssig kvalifikation (2. uddannelses­gren).
The model experiment will provide an institutional frame­work for the combination of general and vocational edu­cation up to university standard, as an alternative to the longer drawn out combination of vocational trainai and education with acedemic further qualifications (2nd educa­tional path).
Langt de fleste unge uddannes inden for det »duale system«, hvilket begreb står for kombinationen af teori og praksis i erhvervsuddannelsen på to læresteder med hver sine forskellige lovmæssige og strukturelle kendetegn: Ud dannelsens praktiske del gennemføres i den uddannende virksomhed under vejledning af en instruktør, den praktiske del i den tekniskfaglige skole som regel en gang om ugen.
This is the term used to describe a combination of theory and practice in vocational education and training in two separate places of learning with differing legal and organi­zational systems. Practical training takes place in in-compa­ny training establishments under the guidance of an instruc­tor, and the theoretical part in an occupational training school, generally attended once a week.
Uddannelsen i virksomhederne sker i henhold til de på forbundsniveau i lov om erhvervsuddannelse (BBiG) fast satte bestemmelser, hvorimod de teknisk -faglige skoler er underlagt de enkelte forbundslandes bestemmelser.
Training within the firm is strandardized and controlled for the whole of the Federal Republic by the Law for Vocational Training (BBiG). On the other hand, occupational training schools are gov­erned by regulations for the individual Federal States.
Det permanente kultusministerråd mellem landene i Forbunds republikken (KMK) bestræber sig på at tilpasse læreplanerne til hinanden.
The 'conference' of the Ministers for Culture (KMK) from each State is concerned with the harmonization of teaching.
Som grundlag for uddannelsen skal der mellem den uddan nelsessøgende og den uddannende virksomhed undertegnes en (privat-retlig) lærekontrakt for en af de i henhold til § 25 i BBiG for tiden 452 statslig anerkendte erhvervsuddannelser.
Regulations for training exist for every 'training occupation' (i.e. occupation requiring training) recognized by the State.
Uafhængig af indgåelsen af en lærekontrakt er unge — i henhold til forbundslandenes love om skolepligt — forpligtede til at frekventere den tekniskfaglige skole.
These regulations are issued by the relevant minister for the trade concerned in agreement with the Federal Minister for Education and Science.
For hver statslig anerkendt erhvervsuddannelse gives der en uddannelseslovbekendtgørelse (udstedt af ressortministeren med billigelse af forbundsministeren for undervisning og videnskab).
These regulations provide a general training plan as well as criteria for the examinations, which control minimum acceptable standards.
På denne måde tilstræbes et mindstemål hvad angår homogenitet i de uddannelsessøgendes kvalifikationer, dvs. en standard for, hvad uddannede fagfolk bør vide og kunne.
These measures are designed to achieve maximum uniformity in the ability of trainees, and to establish a standard for what a trained skilled worker should know and be able to do.
Prøverne for specialarbejdere og faglige medhjælpere giver således et vigtigt orienterende fingerpeg for hele beskæftigelsessystemet.
The skilled worker's or assistant's certificate therefore, has a signifi­cant meaning in the system of employment.
I mange år har man endvidere — specielt inden for hånd værk — haft en uddannelse til komplettering af uddannel sen i det duale system, nemlig uddannelse ved samarbejde mellem de enkelte virksomheder.
In the dual system for some years, especially for manual crafts, training has been carried out in workshops, which are separate from the industrial plants.
Den udgør en bestanddel af uddannelsen i virksomheden og uddyber eller supplerer sådanne uddannelser, som en enkelt virksomhed ikke kan påtage sig alene.
This forms part of the practical training and complements or widens the con­tent of incompany training in a way that could not be done in individual plants.
For potentielle uddannelsesvirksomheder kunne det forhold, at der består samarbejde mellem flere virksomheder om uddannelsen måske være en tilskyndelse — om end indirekte — til selv at tilbyde undervisning og uddannelse.
A secondary purpose of these training establishments is to encourage more firms to offer training themselves.
De hyppigste samarbejdsarrangementer består af kurser af en eller flere ugers varighed.
The most usual kind of training carried out by these separate establishments is in courses of one or more weeks.
På grund af et fremfor alt fra regionalt synspunkt utilfredsstillende udbud af uddannelsespladser i virksomheder er der for kort tid siden oprettet nogle uddannelsespladser uden for virksomhederne.
Because of a shortage of training places in industry, especially in some regions, a number of training places have been provided outside industry.
De er tænkt som et alternativ til uddan nelsespladserne i virksomhederne uden direkte interesse for produktionsområdet. Deres funktion er ikke supplerende, men kompenserende.
These are to provide an alternative to incompany training and they do not have a direct link with production processes.
Med kravet om at knytte erhvervsfaglig og almen uddannelse tættere sam men startede man i 1969 med at indføre et basisår i erhvervsuddannelsen (BGK).
In 1969 the vocational basic training year (BGJ) was introduced with the intention of bringing the vocational and general educational systems closer togeth­er.
I det første år af uddannelsen skal der således i modsætning til de følgende år lægges større vægt på det grundlæggende teoretiske læreindhold, og de uddannelsessøgende skal endnu ikke tage endelig beslutning for en af de 452 statslig anerkendte erhvervsud dannelser.
In the first year of training, basic theoretical teaching was to be given more emphasis compared with later years and trainees were not confined to one of the 450 plus State
Der gennemføres derfor en basisuddannelse inden for et ud af 13 hovederhvervsområder.
1This number of recognized occupations can vary as the list is revised from time to time.
Hovederhvervsområde: Økonomi og forvaltning A. Emne: Afsætningsøkonomi og kundevejledning (f.eks. detailkøbmand, tankbestyrer) B. Emne: Kontorøkonomi og merkantil administration (f.eks. grosserer, kontormedhjælper) C. Emne: Jura og offentlig forvaltning
Occupational group: Commerce and administration A. Sub­group: Retail business and customer advisory services (e.g. retail selling, petrol atten­dant) B. Sub­group: Office procedure and commercial adminis­tration (e.g. office worker, secretary, PA) C. Sub­group: Law and public administration.
Hovederhvervsområde: Metalteknik A. Emne: Fremstilling og spåntagende bearbejdning (f.eks.
Occupational group: Metal technology A. Sub­group: Manufacturing and metal work technology
finoptiker, drejer, maskinsmed) B. Emne: Installations­ og metalkonstruktionsteknik) (f.eks. smed, blikkenslager, rørlægger) C. Emne: Automobilteknik (f.eks. vulkanisør, automekaniker)
(e.g. turner, machine mechanic) B. Sub­group: Metal technology and fitters (e.g. black­ smith, sheet metal worker, pipe fitter) C. Sub­group: Motor vehicle technology (e.g. vulcanizer, motor vehicle mechanic).
Hovederhvervsområde: Elektroteknik (f.eks. elektroinstallatør, radio­ og fjernsynstekniker)
Occupational group: Chemistry, physics and biology A. Sub­group: Laboratory technology (e.g. biological labo­ratory assistant, paint laboratory assis­tant).
Hovederhvervsområde: Træteknik (f.eks. snedker, bådebygger)
B. Sub­group: Production technology (e.g. skilled chemical worker, material tester (chemicals)).
Hovederhvervsområde: Tekstilteknik og beklædning (f.eks. herreskrædder, modist) iti
Occupational group: Print technology A. Sub­group: Type setting and pressure mould making (e.g. typesetter, stamp maker) B. Sub­group: Printing technology, and print processing (e.g. bookbinder, printer).
Hovederhvervsområde: Kemi, fysik og biologi A. Emne: Laboratorieteknik (f.eks. biologisk laborant, lak­ f\\ JJ mm\ mm laborant)B. Emne: Fremstillingsteknik (f.eks. kemiarbejder, stofkon­ trollant (kemi))
Occupational group: Colour technology and furnishing (e.g. painter, window dresser).
Hovederhvervsområde: Farveteknik og boligmontering (f.eks. maler, lakerer, vinduesdekoratør)
Occupational group: Food and domestic science
Hovederhvervsområde: Sundhedsvæsen Hovederhvervsområde: Legemets pleje Hovederhvervsområde: Ernæring og husholdning A. Emne: Hotel­ og restaurationsindustrien (f.eks. tjener, kok) B. Emne: Bageri­ og sukkervareindustrien (f.eks. bager, bagerimedhjælper) C. Emne: Kødforarbejdende industri (f.eks. slagter, slagteri­medhjælper)
A. Sub­group: Hotel and catering trades (e.g. waiter, cook) B. Sub­group: Baking and confectionery manufacture (e.g. baker, assistant baker) C. Sub­group: Meat preparation (e.g. butcher, assistant butcher).
Hovederhvervsområde: Landbrugsindustri A. Emne: Det animalske område B. Emne: Det vegetabilske område (f.eks. blomstergartner)
Occupation group: Agriculture A. Sub­group: Animal husbandry B. Sub­group: Horticulture
Oprindeligt opfattedes erhvervsuddannelsens basisår (BGJ) udelukkende som den skolemæssige bestanddel af erhvervsuddannelsen. Den foregår i den tekniskfaglige skole og er underlagt de enkelte forbundslandes autonomi.
Originally the 'Vocational Basic Education Year' (BGJ) was conceived as an initial training carried out exclusively within the education system.
En godkendelse af uddannelsen på forbundsniveau kan kun ske efter ansøgning og i henhold til en af forbundsmyndighederne udstedt ækvivalensforordning for erhvervsuddannelsernes basisår.
It is only possible to achieve recognition on an equal footing for such training throughout the whole of the Federal Republic through a Federal regulation covering the financing of the vocational basic education year.
Imidlertid har gennemførelsen af et basisår i erhvervsuddannelsen medført betydelige vanskeligheder.
The setting up of this organization has however led to difficulties.
Man udviklede derfor et alternativt kooperativt basisår for erhvervsuddannelser (BGJ-K).
As an alterna­tive the 'Cooperative Vocational Basic Education Year' (BGJ-k) was developed.
Det modsvarer, hvad bredden af hovederhvervsområder angår, det duale system, og kan således bedre indpasses i lærekontrakterne.
This corresponds more closely to the dual system and is therefore easier to incorporate into contracts for training.
Fra arbejdsgiverside betragter man det faktum, at virksomhederne drages med ind i »erhvervsuddannelsens kooperative basisår« som et plus for bedre uddannelsesmuligheder.
Employers see possibilities for improvements in training in the 'cooperative vocational basic training year' through the involvement of industry.
Dog er diskussionen om udformningen og udviklingen af erhvervsuddannelsens basisår endnu ikke afsluttet.
Discussions concerning the setting up and the form of the vocational basic training are at present not yet concluded.
Hvad der kendetegner uddannelsen inden for det duale system er kombinationen af fagpraktik i den uddannende virksomhed bestående af undervisning i og indøvelse af den senere beskæftigelse på arbejdspladsen med fagteoretisk undervisning i den tekniskfaglige deltidsskole.
Typical in the dual system is the combination of practical trade training at a company approved for training with craft instruction and practice at the work bench, with theoretical instruction at a part-time school.
I vid udstrækning er det duale system dog ikke længere kun knyttet til to uddannelsessteder.
In practice however the dual system is often no longer confined to only two places of training.
Siden slutningen af det 19. århundrede er der allerede oprettet en række kombinationer af forskellige læresteder med forskellige styrelser.
Even at the end of the Nineteenth century a number of combinations of different places of training under different sponsorship came into being.
I 1971 deltog rundt regnet 25 % af alle lærlinge i Forbundsrepublikken Tyskland i en virksomhedsintern supplementsundervisning, der bl.a. kompletterede undervisningen i den tekniskfaglige skole og forberedte til den afsluttende prøve.
In 1971 about 25 % of all the trainees in the Federal Republic of Germany received additional instruction within industry which com­plemented tuition in the occupational training schools and prepared people for examinations.
Talrige store og middelstore virksomheder har uddannelsesværksteder, hvor store dele af erhvervsuddannelsen foregår frigjort fra arbejdspladsen (det er f.eks. tilfældet inden for de fleste metalerhverv).
Many large and small businesses have training workshops in which a large part of the training takes place away from the normal place of work (e.g. in most metal working industries).
Deltagelse i produktionen og indlæring på arbejdspladsen er her således kun komponent i et mere komplekst lærestedskoncept. Disse ændringer i lærestedsstrukturen viser, at det klassiske »duale system« kan tilpasses til nutidens krav.
Here involvement in the production process and with it learning at the work bench is only a step towards a comprehensive system of training involving different institutions.
Men det er ikke kun inden for metalindustriens store virksomheder, at kravet om mere omfattende kvalifikationer med hensyn til erhvervsuddannelsen har medført ændring af den oprindelige lærlingeforms didaktiske og organisatoriske principper.
However, it is not only in the large factories of the metal industry that the need to broaden qualifications in vocational training has led to didactic and organizational changes in the way training is conducted.
Også inden for håndværket gennemfører en række virksomheder virksomhedsintern supplementsundervisning. Nogle har endvidere egne uddannelsesværksteder eller i det mindste uddannelses»kroge«.
A number of firms concerned with manual crafts also provide training courses within the company, sometimes using training workshops — or at least training areas.
Imidlertid har man i en længere årrække stadig hyppigere kunnet konstatere, at den håndværksmæssige uddannelse i virksomheden suppleres med endnu en uddannelsesinstans, nemlig af fælles uddannelsessteder, der som regel modtager finansielle tilskud fra staten.
For some years it has become more commonplace to supplement the manual training in workshops by using outside training establishments, which are usually subsidized by the State.
Årsagerne til denne differentiering og omstrukturering af det duale system skal fremfor alt søges i specialisering af fremstillingen samt den højere teknologi og automatiseringen af arbejdsprocesserne, som gør det vanskeligt for de uddannende virksomheder, specielt inden for de små og de middelstore områder, alene at opfylde de i loven om erhvervsuddannelserne indeholdte krav til uddannelsen.
The reasons for restructuring the dual system are due mainly to the specialization of production processes, devel­oping new technology and automation, which make it diffi­cult for many companies — especially those of medium or smaller size — to fulfil the requirements of the law for vocational training which are the responsibility of the employer.
Ikke enhver virksomhed råder over en sådan fremstillingsbredde, at den kan sikre alle de arbejdsprocesser, som de pågældende uddannelsesregler foreskriver.
Not every business has the necessary range of production to provide all the relevant training required by the regulations.
Virksomheden er således henvist til at lade sine lærlinge modtage supple-
It is then obliged to arrange for additional training for its trainees in a separate training establishment, but the responsibility for training still remains with the firm.
En anden uddannelsesorganisationsform er firmasammen­ slutninger.
Another variant of the training system is the group training association, where several firms combine together to pro­vide training.
Flere virksomheder, der hver for sig ikke ville være i stand til at opfylde alle de i uddannelsesreglerne stillede krav, danner en sammenslutning, i hvilken hvert firma påtager sig en del af uddannelsen.
On their own, each firm would be unable to provide all the necessary training required by the regu­lations, so each takes over a part of the training.
Den uddannelses­ φ søgende tegner en lærekontrakt enten med et firma alene φ eller også med flere i fællesskab.
A trainee concludes the contract for training either with one firm or with a joint syndicate of firms.
"φ kontrahenten (eller kontrahenterne), at uddannelsen bliver g komplet.
In each case the parties to the contract all guarantee the completion of the full train­ing.
Indtil videre er der ikke blevet konstateret hverken c fordele eller ulemper i forbindelse med denne form for φ uddannelse.
Possible advantages or disadvantages of such an arrangement have not yet been researched.
— oprettet læreværksteder for ganske bestemte erhverv, bliver
Even in the occupational training schools, many workshops for specific training occupations have been installed and it follows that the 'dual system' cannot be exclusively equated with vocational training in two places of instruction.
«^ kan ligestilles med erhvervsuddannelse på to læresteder.
This has recently become known as 'Pluralität der Lernorte' (choice of places of learning).