natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men på landet og inden for visse fag havde lærlingeuddannelsen en nødvendig supplerende funktion.
The aggregation of VET provision into a limited number of basic lines made opting for vo cational and technical education more trans parent.
Den traditionelle og af arbejdsmarkedet anerkendte afsluttende prøve (svenneprøve/fagprøve) ud gjorde et yderligere argument for bevarelse og genoplivning af lærlingeuddannelsen.
A larger number of general subjects was introduced into the foundation phase in order to boost vocational progression routes towards higher qualifications (or to higher education).
Lærlingeuddannelsen viste sig at være den sikreste måde til at opnå den fornødne arbejdserfaring efter skolen.
The major consequence was that the occupational profiles after the foundation phase were converted into broad aggregate specializations.
Erhvervsuddannelsernes sammenlægning til et begrænset antal grundlinjer gjorde valget af erhvervsmæssig eller teknisk uddannelse mere gen nemsigtigt.
Yet, in rural areas and in certain sectors apprentice training had a necessary com plementary function.
Der medtoges flere almene fag i basisåret for at forbedre adgangsmulighederne til højere faglige kvalifikationer (eller til højere uddannelse).
An additional argument for preservation and for re-vitaliza-tion of apprentice training was the tradition of a separate final examination (svennepröv, fagpröv), recognized by the labour market.
Den væsent ligste konsekvens blev, at beskæftigelsesprofilerne efter grundfasen ændre des til bredere kombinerede specialiseringer. seringer.
Apprentice training proved to be the most effective way to guarantee the required post-school work experience.
Norge: Enhedsundervisning på det højere sekundærtrin og supplerende lærlingeuddannelsesreform
Norway: Unification of upper second ary education and a complementary reform in apprentice training
Den nye lærlingeuddannelseslov af 1980 (lov om fagopplæring) harmoniserede undervisningsplanerne for erhvervsuddan nelse på skole og i virksomhed.
The new law on apprentice training of 1980 (lov om fagopplaering) provided curricular harmonization between school-
Danmark: Søgen efter et strategisk valg mellem lærlingeuddannelsesreform og enhedsperspektiv komplementære undervisningsprogrammer.
Parallel to the introduction of the EFG-model there was a longterm policy de bate as to whether Denmark should follow a course similar to the other Nordic countries towards unification of upper secondary education.
Med henblik herpå forelagde udvalget et forslag om udbygning af EFG for at skabe mulighed for at slå bro over kløften mellem de hidtil adskilte undervisnings- og tilegnelsesmetoder.
The most important document in this debate was prepared by a government commission (U90) which was asked to prepare guidelines for national educational policy with a 15-year perspective.
"Harmonisering af er hvervsuddannelse pd skole og lærlingeuddannelse blev således et systemisk kendetegn for de norske reformer."
"In Denmark a tradition of apprentice training (mesterlaere) had pre vailed as the dominant means of providing initial VET."
Som følge af Folketingets forkastelse af det reformforslag, der byggede på EFG, ramtes det bredere reformområde endnu hårdere end erhvervsuddannelsesområdet.
The U90 (1978) report policy perspective for youth education that should be im plemented by several institutions through cooperation between complementary pro visions and curricula.
Medens EFG-ordningerne fortsat udvikledes, mistede den langsigtede plan lægning en af sine hovedhjørnesten og indtrådte i en stilstandsfase.
In this respect the commission presented further develop ment of the EFG-model as a possibility to bridge the gap between hitherto separate teaching/learning cultures.
I Danmark har den traditionelle mesterlære været den fremherskende form for erhvervelse af grundlæggende erhvervs uddannelse.
In Denmark a tradition of apprentice train ing (mesterlaere) had prevailed as the dominant means of providing initial VET.
Hovedprincipperne er fagligt selvstyre og vekseluddannelse.
The two central principles have been that of trade's self-management (faglige selvstyre -the co-management role of social partners), and that of alternance training (vekselsuddannelse - a rotation between schoolbased and workplacebased sequences).
Udbuddet af lærepladser har dog været langt mere begrænset end nabolandenes muligheder for uddannelse på skole.
However, the supply of apprentice training opportunities was far more limited than that of schoolbased provisions in the neighbouring countries.
Endvidere bygger undervisningsprogrammerne i højere grad på traditionelle og ret snævre beskæftigelsesprofiler.
Moreover, the curricula were based on highly traditional and rather narrow occupational profiles.
Efter enhedsskole reformen bestod der åbenlys fare for marginalisering.
After the com prehensive school reform there was a clear risk of marginalization.
I 1970'erne interesserede man sig i Island ikke synderligt for en landsomfattende reform af den grundlæggende erhvervs uddannelse.
Due to the rejection of the EFG-based re form proposal in the parliament the broader reform scene was affected even more severely than the particular VET-re-lated scene.
Som følge af de begrænsede ressourcer, der stod til rådighed, skelede man til de andre nordiske landes eksperimenter med henblik på at tilpasse dem til de stedlige forhold.
Whereas the EFG-based schemes continued to be developed, longterm policy planning lost one of its essential cornerstones and entered a period of stagnation.
Erhvervsskolerne har via direkte kontakter gjort nogle forsøg på at gennemføre den danske EFG-model ved tilpasning af skolernes undervisningsprogrammer.
Iceland: In search of a national reform model through small-scale experi ments
På denne baggrund udvikledes der en forsøgslæseplan for en erhvervsfaglig grunduddannelse (EFG).
Against such a background an experimental curriculum for a vocational foundation phase (erhvervsfaglige grunduddannelse - EFG) was designed.
EFG iværksattes som pilotprojekt og fik forsøgsvis lovhjemmel i 1972.
The EFG-model was launched as a pilot scheme and formal ized by an experimental law in 1972.
I modsætning til den traditionelle lærlingeuddannelse indførte den hovederhvervsområdet, og inden for de dele, der foregik på skole, tilskyndede den til forsøg med integrerede undervisningsog tilegnelsesmuligheder.
In contrast to the traditional apprentice train ing it introduced broader occupational clusters and within the schoolbased parts encouraged experimentation in integrated teaching/learning provision.
EFG benyttes både som adgangsfase til lærlingeuddannelsen og som adgangsprogram til HTX-og HHX-fuldtidsuddannelserne.
The EFG-model was used both as an entrance phase within the apprentice training and as an access programme to full-time technical (or semi-professional) education provision (HTX, HHX).
Som følge af EFG's vidtspændende og alsidige karakter foreslog regeringen i 1978 en re form af den grundlæggende erhvervsuddannelse, som primært skulle bygge på EFG.
In the 1970s in Iceland there was little movement towards national reform in initial VET.
Forslaget blev støttet af arbejdsmarkedets parter (som også var repræsenteret i det udvalg, der førte tilsyn med EFG-forsøgene). Reformforslaget forkastedes imidlertid af Folketinget, men EFG-mo-dellen fortsattes forsøgsvis.
Due to the scarcity of national resources interest focused on observing certain pilot models in other Nordic countries and on adapting these to the national context.
Denne afgørelse førte til flere års stilstand i reform bestræbelserne, der skulle omfatte al grundlæggende erhvervsuddannelse.
The modest dimensions of national VET provision and the national la bour markets meant that the need for systemic framework solutions or national policy choices was not as evident as in other Nordic countries.
"(...) (den danske regering foreslog) i 1978 en reform af den grundlæggende erhvervsuddannelse, som primært skulle bygge pd EFG. (...) Reformforslaget forkastedes (...) af Folketinget, men El6modellen fortsattes forsøgsvis. "
" (...) the Danish government proposed in 1978 a reform of initial VET that was primarily based on the EFG-model (...) the proposal was rejected by the Danish parliament whereas the EFG-model was maintained as an experiment to be continued. "
Dette afsnit omhandler revisioner og ændringer af de oprindelige reformer og for søg på at indføre nye reformmodeller ef ter nogen tids ro i reformdebatterne.
On account of the widespread nature and polyvalent character of the EFG-model the Danish government proposed in 1978 a reform of initial VET that was primarily based on the EFG-model.
Sideløbende med indførelsen af EFG førtes der en langvarig politisk debat om, hvorvidt Danmark i lighed med de øvrige nordiske lande skulle arbejde hen imod en enhedsskole på det højere sekundærtrin.
It was supported by the social partners (which were also represented in the commissions supervising the EFG-experiments).
Det vigtigste dokument i denne de bat stammer fra et regeringsudvalg (U 90), der fik til opgave at udarbejde retningslinjer for en landsomfattende uddannel sesstrategi for de kommende femten år.
Yet, the pro posal was rejected by the Danish parliament whereas the EFG-model was main tained as an experiment to be continued.
Sverige: Større vægt på uddannelse på arbejdspladsen som led i grundlæggende erhvervsuddannelse
Due to direct contacts the vocational schools made some attempts to implement the Danish EFG-model through schoolspecific curriculum development.
I henhold til U90-rapporten (1978) skulle ungdommens uddannelse gennemføres ved samarbejde mellem institutioner og
In the Reykjavik area the local education policy brought about organizational restructur-
* * kunne gå videre til højere uddannelse).
* * * ing directed towards unified upper secondary education.
Afslutningsfasen på en arbejdsplads defineres som en integrerende del af erhvervs uddannelsen.
national experimental programme on 3year VET with a workplacebased com pletion year was implemented (19881992).
Der indføres endvidere afslutningsfaser på skolerne (for at for berede deltagerne i erhvervsuddannelserne til højere uddannelse).
Parallel to this experiment a reform of framework legislation and a new curricular structure was prepared.
I Island bar "erhvervsskolerne (...) via direkte kontakter gjort nogle forsøg pd at gennemføre den danske EFG-model ved tilpasning af skolernes undervisningsprogrammer." mer."
In Iceland "(...) Due to direct contacts the voca tional schools made some attempts to implement the Danish EFG-model through schoolspecific curriculum development. "
Finland: Grundreformen ophæves, og nye forsøgsområder dukker op bejdspladsens rolle forblev marginal.
The following section deals with the re vision and modification of original reform models and with attempts to introduce new reform models after a period of stagnation in reform debates.
"Den svenske enhedsreformmodel var i alt væsentligt en skole strukturreform, og ar bejdspladsens rolle for blev marginal "
"The Swedish unification reform model was essentially a reform of school structures and the role of working life remained marginal"
Som følge af disse tilgrundliggende for udsætninger og af omkostningshensyn begrænsedes erhvervsundervisningen til to år, medens den boglige uddannelse var af tre og (den tekniske af fire års varighed).
The new legislation was passed in 1991 and it ushered in a new phase in curriculum revision.
Arbejdsmarkedets parter nåede imidlertid ikke frem til nogen ordning, så i stedet for begyndte sekundærtrinnets skoler at oprette særkursus (påbyggnadskurser) med henblik på uddannelsens færdiggørelse.
The core philosophy of curriculum revision is the implementation of national model programmes (based on the sectoral approach of the ÖGY report) and increased autonomy for regional, local or individual modifications.
Disse kursus skulle primært tjene lokale eller regionale formål, men lidt efter lidt førte de til, at de fleste sektorer fik uigennemskuelige påhæng.
Moreover, the new framework introduces a core of general subjects (the main precondition for progression to higher education).
Finlands delvise samling af erhvervsmæssig og teknisk undervisning førte ikke til ligevægt mellem de boglige og de er hvervsrettede linjer.
The workplacebased completion phase is defined as an integral part of the voca tional curricula.
Den boglige linje var fortsat i fremgang, og efterspørgselen ef ter højere undervisning steg til stadighed.
Schoolbased completion schemes are also introduced (to prepare trainees in vocational education for higher education).
Som følge af overproduktion af dimittender fra den boglige linje (med adgangsberettigelse til højere uddannelse) begyndte dele af den erhvervsmæssige og tekniske undervisning at tilbyde under visning for dette klientel (med studentereksamen som adgangskrav).
The Swedish unification reform model was essentially a reform of school structures and the role of working life re mained marginal. This was partially justified by the argument that schoolbased vocational education should be followed by a completion phase (färdigutbildning) after the transition to working life.
Derved omdannedes dele af den erhvervsmæssige og tekniske undervisning til postsekundær undervisning, medens andre dele deraf benyttedes som supplerende indledning til højere uddannelse.
The educational policy-makers expected that the social partners would provide the frameworks for the completion phase training through general agreements.
Udvalgets betænkning sluttede med to væsent lige forslag:
Finland: Dissolution of the basic re form model and emergence of new fields of experimentation
"Midt i 80'erne reviderede et regeringsudvalg det bøjere sekundærtrins erhvervsrettede valgmuligheder (...)
"In the mid-80s a government commission reviewed the vocational options within the unified upper secondary level (...)
Udvalgets betænkning sluttede med to væsentlige forslag: a)Sammenlægning af erhvervsundervisningens læseplaner efter arbejdsmarkedssektorer
The report concluded by making two major proposals: als: a) an aggregation of the vocational curricula based on labour market sectors and b) a reshaping of voca tional curricula into 3-year programmes including an integral workplacebased completion phase. "
I 1990 åbnede den finske undervisningsminister en offentlig debat om resultaterne af tidligere reformer og om nødvendig heden af en revision af strukturer og undervisningsplaner inden for den under visning, der foregår efter skolepligtens ophør.
On account of these underlying premises and cost factors, the vocational curricular options were limited to 2 years' duration whereas the academic options were of 3 years duration (and the technical option 4 years).
Debatten samlede sig om et ud kast til et nyt reformkoncept ("Vision"dokumentet).
However, the social partners did not reach such general agreements, but instead the upper secondary schools started to develop particular schemes for the completion phase (påbyggnadskurser).
a) Sammenlægning af erhvervsundervisningens læseplaner efter arbejdsmarkedssektorer og b) omlægning af erhvervsundervisningens læseplaner til treårs programmer med en afsluttende fase på arbejdspladsen.
These schemes were developed primarily for local or regional purposes but gradually they provided most sectors with a non-transparent supply structure.
og b) omlægning af erhvervs undervisningens læseplaner til treårs programmer med en afsluttende f ase pd arbejdspladsen. "
In Finland the partial unification of voca tional and technical education did not produce a balance between the academic and vocational tracks.
ÖGY's forslag uddybedes yderligere i to sideløbende processer.
The academic track continued to expand and the demand for higher education increased constantly.
Der gennemførtes et landsomfattende forsøgsprogram om tre års erhvervsuddannelse med et afsluttende år på en arbejdsplads (1988-1992).
Due to the "overproduction" of graduates from the academic track (with an entrance qualification to higher education), parts of vocational and technical education started to provide curricular options for this clientele (with the baccalaureate as the entrance requirement).
Side løbende med dette forsøg forberedte man en rammelovsreform og en ny læseplansstruktur.
Thus, parts of vocational and technical education were converted into post-secondary provisions while other parts were used as an additional prelude to higher education.
Der fremsattes forslag om at rykke skoler og læseplaner på "teknisk niveau" op på linje med den højere uddannelse, der foregår uden for universiteterne.
The debate focused on a draft version of a new reform concept (the "vision" document). ment).
Det højere sekundærtrins boglige og erhvervsrettede undervisning skulle integreres i en institutionel eller læseplansmæssig helhedsramme (i lighed med den svenske "gymnasieskola" eller den norske "videregående skole").
a) an aggregation of the vocational curricula based on labour market sectors and b) a reshaping of vocational curricula into 3year programmes including an integral workplacebased completion phase.
"Finlands delvise samling af erhvervsmæssig og teknisk undervisning førte ikke til ligevægt mellem de boglige og de erhvervsrettede linjer.
"In Finland the partial unification of vocational and technical education did not produce a balance between the academic and vocational tracks.
Den boglige linje var fortsat i frem gang, og efterspørgselen efter bøjere undervisning steg til stadigbed. "
The academic track continued to expand and the demand for higher education increased constantly. "
Endvidere indfører den nye struktur en kerne af almenfag (som er hovedforudsætningen for at
The proposals of the ÖGY were further developed in two parallel processes. A
Efter en kort debatrunde og nogle yderligere forberedelser iværksattes en ny reformcyklus på grundlag af en forsøgslovgivning - ophøjelsen af den "tekniske undervisnings" skoler foregik ved 22 lo-
The structural and curricular implication of this proposal was a dissolution of the "basic line" framework of the previous
* * * nelse på skole og to års læreplads (den norske vekseluddannelsesmodel).
The most favoured model in policy debates has been a combination of two years' schoolbased vocational education and two years' apprenticeship (the Nor wegian version of dualization).
kale forsøg, der skulle føre til oprettelse af multisektorielle "polytekniske skoler".
After a short period of debate and further preparation a new reform cycle was launched on the basis of an experimental law - the upgrading of "technical educa tion" colleges proceeding with 22 local experiments leading to multisectoral "polytechnics*.
Nogle af disse forsøgsskoler forventes at blive gjort permanente i 1995.
Some of the experimental "polytechnics" expect to be granted regular status in 1995.
Reformen af sekundærtrinnets højere un dervisning har udviklet sig til koordinering af (og gensidig udveksling mellem) boglige og erhvervsrettede læseplaner.
"The reform of upper secondary provisions has turned into cooperation (and mutual exchange) between academic and vocational curricula.
Elever og lærlinge i de respektive skoler tilbydes et samordnet sæt lokalt afstemte moduler, der dækker de respektive valgmuligheders læseplaner.
Students and trainees at the respective school forms are provided with a coordinated set of locally matching modules that cover the curricula of the respective options.
Det er for målet at fremme kombinerede studieprofiler, der integrerer adgangskvalifikation til højere uddannelse (eller til "polytekniske skoler") med grundlæggende erhvervsuddannelse.
The aim is to facilitate com bined study profiles that integrate an entrance qualification to higher education (or to "polytechnics") with initial vocational education.
Eksperimentet fortsætter som lokalt samarbejde indtil udgangen af 1996.
This experiment continues in the form of local cooperation till the end of 1996."
Norge: Vekseluddannelse som vigtigt reformområde
The reform pro cess (Reform 94) is scheduled for the period 1994-96.
"Reformen af sekundærtrinnets bøjere undervisning bar udviklet sig til koordinering af (og gensidig udveksling mellem) boglige og er hvervsrettede læseplaner.
The reform of upper secondary provisions has turned into cooperation (and mutual exchange) between academic and voca tional curricula.
Elever og lærlinge i de respektive skoler tilbydes et samordnet sæt lokalt afstemte moduler, der dækker de respektive valgmuligheders læseplaner.
Students and trainees at the respective school forms are provided with a coordinated set of locally match ing modules that cover the curricula of the respective options.
Det er formålet at fremme kombinerede studieprofiler, der integre rer adgangskvalifikation til bøjere uddannelse (eller til "polytekniske skoler" med grundlæggende erhvervsuddan nelse.
The aim is to facilitate combined study profiles that integrate an entrance qualification to higher education (or to "polytechnics") with initial vocational education.
Eksperimentet forsætter som lokalt samarbejde indtil udgangen af 1996."
This experiment continues in the form of local cooperation till the end of 1996.
I gennemførelsesfasen deltager arbejds markedets parter som det offentlige undervisningssystems aktive samarbejdspartnere.
In the implementation process the social partners are becoming active cooperation partners for the public education system.
Herudover har arbejdsmarkedets parter også påpeget, at den nuværende erhvervsuddannelse bør ledsages af for anstaltninger, der kan bane vej for en arbejdsrelateret fortsættelse af erhvervs uddannelsen.
In addition to this the social partners have also emphasized that the present VET provisions should be accompanied by measures to open a workrelated progression route for vocational learning
Danmark: Ny reformudvikling for grundlæggende erhvervsuddannelse
Denmark: Emergence of a new reform scene for initial VET
I Norge afsluttedes helhedsreformen med reformen af lærlingeuddannelsen.
In Norway the unification reform model was concluded with apprentice training reform.
Som følge af en fleksibel overgangsordning forventedes de to former for grundlæggende erhvervsuddannelse at give til strækkelige muligheder og kontinuitet i uddannelsesprocesserne.
Due to a flexible transition regulation these two forms of initial VET were expected to provide sufficient training opportunities and continuity of vocational learning processes.
I 80'erne viste det sig imidlertid alligevel, at der var kon stant mangel på lærepladser, som uddan nelsen på skole ikke kunne kompensere for.
Yet, in the 1980s it was apparent that there was a permanent lack of apprentice train ing opportunities not compensated for by schoolbased provisions.
I Danmark genoptoges reformdebatterne sidst i 80'erne efter at have været indstillet en tid.
In Denmark the reform debates recommenced in the latter part of the 1980s af ter a period of stagnation.
Nordskov Nielsen-udvalget udarbejdede en ny model, som skulle in tegrere den grundlæggende erhvervs uddannelses parallelle uddannelsesformer (mesterlære og EFG).
A government commission (Nielsen-Nordskov udvalg) prepared a new model to integrate the parallel provisions in initial VET (mesterlaere; EFG).
Udvalgets forslag dannede basis for 1989-lovgivningen, der trådte i kraft i 1991.
The proposals of the com mission provided the basis for the newlegislation passed in 1989 and which came into force in 1991.
Denne kløft mellem de to undersystemer inden for erhvervsuddannelsen drøftedes af et regeringsudvalg (Blegen-utvalget) i 1989-90.
"The gap between the two VET sub-systems was discussed by a government commission (...) in 1989-91. (...) the commission favoured policy measures that would guarantee initial full-length voca tional training. (...)
Udvalgets arbejde ledsagedes af flere empiriske undersøgelser af unges overgang fra den grundlæggende er hvervsuddannelse til arbejdslivet (og om udnyttelsen af valgmulighederne på enhedsskolens højere sekundærtrin).
This should take the form either of full-length schoolbased provisions or of a combination of schoolbased provisions and apprenticeship. "