natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De fleste men nesker skifter sandsynligvis levevej mindst et par gange eller tre.
Most people are likely to change careers at least two or three times.
Inden for en bestemt beskæftigelse er der et hastigt voksende behov for videreuddannelse.
Within a particular job, the need for continuing training is rapidly increasing.
Beskæftigelsesmobiliteten øges, ¡sær på tværs af Europas indre grænser.
Job mobility is increasing, especially across European frontiers.
En ansat i en stor europæisk virksomhed har øgede udsigter til at komme til at flytte inden for Europa, eller i hvert fald inden for sit eget land.
An employee of a large company in Europe can in creasingly expect to move around Europe, or at least within his or her own country; this makes the provision of continuing education difficult through traditional means, if at one time you are in Frankfurt, a year later in Toulouse, and the next back in the United Kingdom.
Det vanskelig gør gennemførelsen af videreuddannelse på traditionel vis, hvis deltageren det ene øje blik er i Frankfurt, året efter i Toulouse for næste år igen at være tilbage i Storbritannien.
Lastly, because training is costly, efforts are being made to find more cost-effective ways to train.
Ikke mindst fordi uddannelse er dyr, arbejdes der endelig også på at finde frem til uddannelsesformer, der giver et bedre forhold mellem udgifter og resultater. »Åbne« skoler, hvor de ansatte kan »se in den for« i arbejdspauser, efter arbejdstid eller i stille perioder, og fjernundervisning, hvor de ansatte kan tilegne sig viden enten hjemme eller på deres arbejdsplads, giver også mulighed for større fleksibilitet og mindre udgifter.
Open learning centres, where employees can 'drop-in' for training during breaks, or after work, or during slack periods at work, or distance learning, where employees can learn either at home, or at their desk or workplace, both provide greater flexibility and lower costs.
De øgede tekniske muligheder har ført til problemet med at træffe de rette valg: Hvilke media bør vælges til erhvervsuddannelsen?
This increase in available technologies has led to the problem of choice: what media should be used for vocational training?
Uheldigvis er der to situationer, man hyppigt møder.
Un fortunately, two scenarios are common.
Den ene er den, jeg vil kalde »hyggelig forvirring«, hvor institutionen ganske overlader det til den enkelte under viser at vælge et hvilket som helst system, som han eller hun i øjeblikket er begejstret for.
The first is what I call 'sympathetic an archy': an organization leaves it to individual, enthusiastic trainers to use whatever media they can lay their hands on.
Det medfører som regel, at skabene fyldes med udstyr, der ikke bliver brugt, fordi begejstringen lægger sig, eller bevillingerne slipper op.
This usually results in cupboards full of unused equipment, as the individual enthusiast runs out of either money or support within the system.
Den anden situation er »enhedsmetodedillen«, hvor en virksomhed foretager store investeringer i en bestemt metode til al uddannelse over hele linjen.
The other I call 'monomedia mania': a company decides to invest heavily in a single technology for all training throughout the company.
Således kan en bank have interaktive videoplader i samtlige filialer, en anden med tilsvarende uddannelsesbehov datamatstøttet uddannelse i samtlige filialer, medens en tredje indfører videokassetter i alle sine filialer.
Thus a bank may have interactive video-discs in every branch; another bank, with similar training requirements, will have computerbased learning in every branch, while another will have videocassettes in every branch.
(Enhver lighed mellem eksemplet og den nuværende situation i Storbritannien er helt tilfældig). »Enhedsmetodedillen« affødes som regel af en beslutning om at gå ind for den nyeste eller mest raffinerede teknik.
(Any resemblance between this scenario and the present situation in United Kingdom clear ing banks is purely coincidental). 'Monomedia mania' is usually driven by the decision to go for the latest or most sophisticated technology.
I almindelighed frygter man ikke, at teknik-
Walton Hall, J Milton Keynes, Ur tited Kingdom
Inden for den samme periode har vi oplevet en hurtig forøgelse af den teknik, der står
During the same period, we have seen a rapid increase in the technologies available to trainers.
Fremgangsmåder ved beslutningstagningen
Procedures for decision-making
Når der skal træffes beslutning om den ret te audiovisuelle metode til erhvervsuddannelsesformål, er sammenhængen altoverskyggende.
In deciding on appropriate audiovisual media for vocational training, context is allimportant.
Selvfølgelig er der forskel på behovene og ressourcerne i små og store virksomheder.
Obviously, the needs and re sources of small companies are different from those of large companies.
En stor fabriksvirksomhed, f. eks. en automobilfabrik, har ikke de samme uddannelsesbehov som en virksomhed inden for tjenesteydelsessektoren (f.eks. pengeinstitut), hverken hvad angår uddannelsens indhold eller gennemførelse.
A large manufacturing company's training needs, such as that of a car manufacturer, will be different from those of a large service in dustry (such as banking), both in terms of content and delivery of training.
Hjemme, på arbejdspladsen, på en lokal el ler central skole?
Procedures for decision-making
Tilgængelighed
Where will trainees learn?
Hvor skal uddannelsen foregå?
other quantitatively.
2) Taktiske beslutninger: Hvordan bruges forhåndenværende medier bedst?
Need for set of criteria, for both levels of decision
D trykt materiale
Criteria for decision-making
— arbejdsposition: datamatstøttet un dervisning
— work desk or bench: CBL
Let tilgængelighed er efter min opfattelse det vigtigste kriterium.
Access is, in my view, the most important criterion.
Dybest set: Hvor og
Basically, where and when will the trainer learn?
Skema 1: Teknisk udstyr i hjemmene (Vesteuropa)
Table 1: Home access to technology (Western Europe)
Tryksager (pr. post) Radio- og tv-modtagelse Lydbåndkassetter Telefon Kabel-tv Videokassetter Skærmtelefon Hjemmedatamat Kompaktpladespiller Satellit-tv Videopladespiller
Print (via mail) Terrestrial broadcasts (radio and TV) Audio-cassettes Telephone Cable TV Videocassettes Viewdata Home computer Compact disc Satellite TV Video disc player
Det andet niveau er, hvordan man bedst kan udnytte medierne, når de først er til rådighed.
We shall see that there are several different factors to take into account, which cannot be related to one an
kan dette udstyr også bruges til undervis­ningsformål.
bought in or produced in-house.
vesteringer: Køb af hoveddatamat eller tv­studieudstyr på centralt plan og terminal­eller modtagerudstyr på lokalt plan.
Buying in television production for instance reduces capital costs but could increase recurrent costs.
Ved en udgift på mellem UKL 400 og 1 000 pr. arbejdspo­sition bliver undervisning pr. satellit­tv eller ved hjælp af datamat realistiske muligheder for undervisning af enkeltpersoner på deres arbejdsplads.
work-station cost of between UKL 400 and UKL 1 000, satellite TV and computerbased learning become realistic propositions for individuals at their workplace.
Selv videoplader udgør en brugbar løsning for lokale skoler, hvor flere brugere kan være fælles om dem, eller for virksomheder, hvor de sandsynligvis også kan bruges til andre formål (salg af ferierej­ser på rejsebureauer).
Even video-discs become viable for local centres, where they can be shared by several users, or in businesses where they are likely to have another function as well (such as marketing holidays in travel agents).
Som vist i skema 1 vil uddannelse i hjemmet i de fleste europæiske lande være begrænset af relativt få tekniske muligheder: Tryksa­ger, radio (begrænset rækkevidde), lyd­båndkassetter og eventuelt telefon i nogle europæiske lande.
As indicated in Table 1, homebased learning will be limited in most European countries to relatively few technologies: print, terrestrial broadcasting (but not for European-wide training), audio- cassettes, and possibly the telephone in some European countries.
Situationen udvikles dog hurtigt for visse tekniske muligheders ved­kommende, idet vi regner med, at 80 % af deltagerne i »Open University« vil have en videokassettespiller i hjemmet i 1990 og praktisk talt alle i 1996.
Secondly, the position is rapidly changing for some technologies; for instance, we anticipate that 80% of Open University students will have home videocassette players by 1990, and probably nearly all homes by 1996; compact disc players are also expected to reach high penetration in some EEC countries by 1996.
Man regner også med, at kompaktpladespillere vil have vun­det stor udbredelse i en række EF­medlems­stater i 1996.
We can see then that likely access, and in particular the location of study, is a crucial factor in media selection for vocational training.
Året igennem opstår der løbende udgifter til systemets drift.
Even more important though is the dif ference between fixed and variable costs.
Endelig skal det bemærkes, at der kan fore­komme store udsving i forholdet mellem in­vesteringer og driftsudgifter alt efter de valgte medier eller endog inden for ét og samme medium, alt efter om programmate­rialet købes eller produceres af virksomhe­den selv.
The cost of a television production may be considered fixed, because it will be the same whether one or 1 000 trainees view the programme; face-to-face lecturing costs though are not fixed; they increase in proportion to the number of trainees — the more trainees, the more lecturers required.
Køb af tv­programmateriale redu­cerer investeringerne, men kan medføre væsentlig forøgelse af de løbende udgifter.
Audiovisual media differ considerably in their fixed costs of production, in roughly the following ratios for the same amount of teaching material (see Table 2).
En udgiftsanalyse er meget vigtig i forbin­delse med enhver beslutning om indførelse af audiovisuelle metoder i uddannelsen.
A cost analysis is an essential step in any de cision to base training on audiovisual media.
Det er overraskende så få overslag, der foreta­ges forud for beslutningstagningen, og når det sker, er man tilbøjelig til at koncentrere sig om den mindst væsentlige udgift: Kapi­talinvesteringen på skolen.
I have been surprised at how few cost analyses — of any kind — have been done in advance of policy decisions regard ing audiovisual media selection for training, and unfortunately, when they have been done, they have tended to concentrate on the least significant of costs, namely capital investment at the centre.
I intet europæisk land regnes der med, at mere end 65 °7o af hjemmene vil råde over satellit­tv­modtagelse og hjemme­datamat i 1996.
Neither satellite TV reception nor home computing is expected to be in more than 65% of homes in any European country by 1996.
Det kan komme til at bety­de, at en del af målgrupperne for erhvervs­uddannelse i hjemmet (især arbejdsløse og dårligt uddannede) ikke kan udnytte alle disse tekniske muligheder.
This could mean that for some homebased vocational training target groups (particularly the unemployed and the less educated), these technologies will still be in appropriate for home learning.
Det ser også ud til at være ret usandsynligt, at videoplader vil få betydning for uddannelse i hjemmet i en nær fremtid. Endelig består der meget store nationale udsving med hensyn til kabel­tv og skærm telefon (dvs. med adgang til databaser).
It also seems unlikely that video-discs will be a serious proposition for homebased learning in the near future.
Brug af tv­ og datamatudstyr kræver store startin­
For instance, at a reception or
Skema 2: Faste produktionsomkostninger (inkl. generalomkostninger) for én times uddannelsesmateriale
With audio distribution the cut-off point is approximately 1 000 students: above that number, radio is cheaper; below that number, it is cheaper to send students audio-cassettes (which they keep).
Tilbagevendende produktionsudgifter til undervisningsmidler større end inve­steringen i udstyr
Recurrent (production) costs for media greater than capital (equipment) costs
2) Udgifterne til lokalt udstyr større end til centralt udstyr
Table 2: Fixed production costs (including overheads) for one hour of training material
For lydpro­grammer ligger grænsen ved ca. 1 000 delta­gere; over dette tal er radio billigst; under dette tal er det billigst at sende deltagerne en lydbåndkassette, (som de kan beholde).
Audio-cassette/radio/teleconference/face-to-face Televised lecture Print 'High-quality' TV programme Pre-programmed computerbased learning Computer-controlled videodisc (from scratch)
4) Jo flere deltagere pr. kursus, jo bedre forhold mellem udgifter og effektivitet for de fleste medier
The more trainees per course, the greater the costeffectiveness of most media
Der er også stor forskel i de audiovisuelle metoders variable omkostninger i forbin­delse med selve undervisningen.
Recurrent costs are those that have to be found each year to run the system.
Produktion og distribution af lydbåndkas­setter er meget billig.
This would include the staff required to run the capital equipment (e.g. TV production staff), the money spent on production or purchase of training materials, and the cost of delivering it.
Udgiften til en times undervisning pr. lydbånd andrager under 0,5 UKL pr. deltager, inklusive kopiering, kassette og porto.
Lastly, the balance between capital and recurrent costs can vary considerably between media, and even within a medium, depending on whether services are dent, including copying, the cost of the cassette, and postage.
De variable omkostnin­ger ved brug af underviser er meget høje, men til gengæld er de faste omkostninger relativt beskedne.
Variable costs for face-to-face tuition are very high, although the fixed costs are generally low.
Disse grænser mellem ra­dioudsendelse og distribution pr. kassette er
These cut-off points between broadcast and cassette distribution are specific to the Open University situation, since they relate to the costs charged by the BBC for national transmission, and delivery to individual students' homes.
Fremstillingskarakteristika
Concrete v. abstract
1) Konkret > < abstrakt typiske for »Open University« idet de be­stemmes af den britiske statsradios fakture­rede pris for landsdækkende radioudsen­delse og forsendelse til de enkelte deltageres adresse. 2) Undervisningsart: Hvilke kvalifikatio­ner ønskes udviklet?
■ Broadcast distribution, even at marginal cost rates, is uneconomical for national dis­tribution with less than 350 students per course for television, or less than 1 000 stu­dents per course for audio.
Der kan dog udledes nogle generelle punk­ter med hensyn til prisforholdet mellem de forskellige audiovisuelle medier.
■ The cost of putting equipment into local centres or work­stations can far exceed cen­tral capital costs (e.g. purchase of a produc­tion facility) in certain circumstances (e.g. for organizations with multiple training points).
■ Udgifterne til opstilling af anlæg i lokale skoler eller på individuelle arbejdspositio­ner kan langt overstige investeringerne i centralt udstyr (f.eks. køb af programpro­duktionsudstyr), hvis der er tale om et stort antal uddannelsessteder.
Computers: good for rule­based knowledge (but weak on concrete presentation)
5) TV: God til fortolkning; opgaver med mere end én rigtig løning; konkrete, me­todiske færdigheder; evne til at omgås andre ved programsalg eller udlejning af pro­gramproduktionsudstyr.
■ The major cost of audio­visual teaching is in production and hence recurrent, rather than capital.
For lydbånd i for­bindelse med trykt materiale kan tallene re­duceres med omkring en tiendedel.
For instance, the yearly recur­rent cost often exceeds the total start­up capital cost.
For pro­duktion af datamatstyrede videoplader lig­ger antallet på mellem 2 000 og 5 000 delta­gere om året eller 20 000 til 40 000 i alt.
In general, the recurrent costs of producing good quality audio­visual ma­terials tend to be underestimated.
■ Hovedudgiften til audiovisuel undervis­ning opstår i forbindelse med programpro­duktionen og er dermed i højere grad en lø­bende udgift end en kapitalinvestering.
■ Audio­cassettes are a particularly economical medium; even audio­cassettes plus print is usually a cheaper combination than the cheapest form of video or com­puter­based learning.
■ Audiovisuelle sytemer varierer væsent­ligt med hensyn til faste omkostninger.
■ Audio­visual media vary considerably in their fixed costs.
Lydmateriale og tryksager er billige; kvali­tets­tv og datamatstøttet undervisning er dyr.
Audio and print are low­cost; good quality television and computer­based learning are high cost.
I mange tilfælde viser det sig dog van­skeligt (men ikke umuligt) at finde egnet materiale.
D Presentational characteristics of audio­visual media
■ Lydbåndkassetter er et meget økono­misk medium; selv lydbåndkassetter i for­bindelse med tryksager er en billigere kom­bination end den billigste form for video­eller datamatstøttet undervisning.
■ The cost advantage of using audio­visual media for training will depend to some extent on the cost of alternative methods to a company. For instance, if a plant has to be shut down for training, it may still be worth having high unit costs for training through audio­visual methods, if the plant can be kept running.
Hvis det f.eks. er nød­vendigt at lukke en fabrik for at gennemfø­re en uddannelsesaktion, gør det ikke så meget, at audiovisuelle metoder er dyre, hvis man derved kan undgå fabriksluknin­gen.
Conse­quently, differences within a medium (for instance, between two television pro­grammes, one a televised lecture and the other a documentary) may be greater than between media (for instance, between a face­to­face lecture and a lecture on a radio programme).
D Audiovisuelle metoders fremstiUingsmuligheder skal tages i betragtning.
Many might feel that teaching considera­tions should be the first criterion to be considered.
Hvis metoden ikke er effektiv, så er det ligegyldigt, hvor billig eller let tilgængelig den er, for så bør den ikke anvendes.
If the medium is not effective, then no matter how cheap, or how convenient it may be for access, it should not be used.
Det er imidlertid meget let­tere at skelne mellem medierne på grundlag af tilgængelighed eller pris end efter under­visningsmæssig effektivitet.
However, it is much easier to discriminate between media on the basis of access or cost, than it is on teaching effec­tiveness.
I grunden fin­des der slet ingen sund teori for mediavalg efter pædagogiske kriterier.
Basically, there is a lack of sound theory of media selection based on pe­dagogic criteria.
Det skyldes dels undervisernes forskellige opfattelse af hvilken måde, der er den bedste undervis­ningsform, og dels at mediaudvælgelse ind­til for nylig ikke udgjorde noget større pro­blem for undervisningsfolk.
This is partly because of differences amongst educators about the best way to teach, and partly because media selection has not until recently been a major problem facing educators.
Det er da også kun de færreste lærere og undervisere, der har beskæftiget sig med audiovisuelle meto­der i større stil, og de få, der har gjort det, har truffet deres valg ud fra ren og skær in­tuition og været i høj grad påvirket af, hvad der var let at få fat på.
Consequently most teachers and trainers have not bothered to use audio­visual media to any significant extent; those that have used media have acted purely on intuition, and
Derfor kan forskellene in­denfor et og samme medium (f.eks. to tv­programmer: det ene i foredragsform, det andet som dokumentarfilm) være langt
We have already looked at two (access or delivery; and costs) and we shall shortly look at a third (control characte­ristics).
Mange vil mene, at undervisningssynspunk­ter bør udgøre det primære kriterium, der
In this section, though, I want to examine the relationship between the pre­
Skema 3: Forskelle i mediernes symbolmuligheder
Table 3: Differences in symbol systems between media
Foredrag Stemme
Audio Voice
Lydbånd Stemme
Lecture Voice
Tv­skærm Stemme
Television Voice
Tryksag —
Computer No
Faste billeder
Still picture
100%­levende billeder
Full movement
Det er ensbetydende med, at skalaøkonomiens regler er gældende: Jo flere deltagere, desto bedre bliver forholdet mellem metodens pris og udbyttet.
This means that the economies of scale apply: the more students, the more cost­effective media become.
For at fastslå hvorvidt man skal overgå til »åben« undervisning el­ler fjernundervisning, må man kende en­hedsprisen for uddannelsen efter de tradi­tionelle metoder.
To determine whether or not to move to open or distance learning, it is necessary to know the unit cost of training by conventional methods.
Det antal deltagere ved hvilket audiovisuel uddannelse bliver billi­gere, afhænger af enhedsprisen for traditio­nel uddannelse.
The ac­tual number of students where audio­visual teaching becomes more economical will de­pend on the unit costs of conventional training.
Som tommelfingerregel kan man sige, at virksomhedsfremstillet el­ler bestilt programproduktion til de dyre metoder som kvalitets­tv og datamatstøttet undervisning er uøkonomisk (dvs. at enheds­prisen derfor er højere end for traditionel undervisning), hvis der ikke er gennemsnit­ligt fem hundrede deltagere eller derover pr. år (eller 3 000 til 5 000 i alt), eller pro­duktionsomkostningerne kan hentes hjem
As a rule of thumb, for high fixed cost media such as good quality television and computer­based learning, in­house or commissioned production is uneconomical (i.e. has higher unit costs than conventional training) unless each course averages 500 students or more a year (or 3 000 to 5 000 in total), or costs are recovered through sales of programmes or hiring out production fa­cilities. For audio plus print, the figures can be reduced by about one tenth.
= sædvanligvis dyrere eller kun undtagelsesvis eller med vanskelighed = nej
In­house production is un­economical unless a total of at least 50 hours a year of instruction is produced usually at higher cost, or only occasionally, or with difficulty.
større end mellem medierne indbyrdes (f.eks. mellem et personligt holdt foredrag og et radioudsendt foredrag).
sentational characteristics of media and teaching strategies.
udnytter imidlertid ikke tv's enestående fremstillingsmuligheder.
Media differ in the extent to which they can represent different kinds of information.
Lyd plus trykt materiale er i sindbilledlig henseende lig tvgengivelse af et foredag og af grunde, som vi skal komme tilbage til om lidt, sikkert mere effektivt.
What this means in teaching terms is that some media are better than others for certain kinds of representation of particular significance to teaching. In particular, we can see that media differ in their ability to handle concrete or abstract knowledge.
Ikke desto mindre begynder vi at fornemme reelle forskelle mellem medierne med udvirkninger for undervisning og stoftilegnelse, og de kan tjene som vejledning ved valg af medier.
Television on the other hand, be cause of its richness of symbolic representation, and hence the need for interpretation, is better at handling ambiguous situations, where a variety of possible learner re sponses are equally acceptable.
Vi har allerede set på to af dem (lettilgængelighed og pris) og vi skal om lidt se på en tredje (styringsmulighederne).
This is par ticularly valuable for professional up-dating and training, where trainees already have a good knowledge base, but need to adapt to changing situations.
I dette afsnit vil jeg imidlertid behandle sammenhængen mellem forskellige metoders fremstillingsmuligheder og undervisnings strategierne.
Also, television is valuable for mechanical or pro cedure skills training, where it is important to see relationship between parts, and sequencing of activities, for interpersonal skills training, and for changing attitudes, through the use of dramatization or documentaries with which the trainee can clearly identify.
Medierne adskiller sig fra hinanden ved de res evne til at fremstille forskelligt stof.
We can see that all media can handle language, either in written or spoken form.