natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvis den i stedet opfattes som et element til foregribelse af sociale ændringer, må den så meget desto mere vise evne til ved hjælp af nye metoder at skabe en ny kultur.
If it is taken to be a place where social change is anticipated, it must show itself all the more able to apply new methods in order to create a new culture.
I alle tilfælde er en uforanderlig skole ikke længere tænkelig.
Whatever it may be, an 'immobile ' school system is no longer conceivable.
I uddannelsessystemerne har der da også altid fundet en udvikling sted, men det, der i dag er det afgørende punkt, er, hvor hurtigt den kan iværksættes.
It L· true that there has always been an evolution process in the education systems. But today it is the implementation which is the central issue.
Reaktionerne, når der viser sig et presserende behov for foranstaltninger, er vidt forskellige: det ene sted gennemfører man mini-ændringer af studieplanernes indhold og af undervisningsmetoderne, det andet sted tyr man til globale maxi-reformer af systemet (som f. eks. i Italien).
In view of the urgency of the matter, the approaches are different: In one area we find minor modifications being made to curricula or teaching methods and in others we find a search for a 'maxi-reform ' of the whole system (as in Italy).
Noget, der derimod går igen, er tendensen til at indrømme problematikken vedrørende arbejdsverdenen større plads in den almindelige undervisning.
A common feature, however, is the tendency to link general education with the problems of the working world.
Ofte sker alt dette blot i form af en »regn af mini-computere« i de timer, hvor der undervises i de almindelige fag; i andre tilfælde giver det sig udslag i en række forskellige eksperimenter, som søger efter den gyldne middelvej mellem nødvendigheden af ikke for tidligt at give de unge en for »snæver« uddannelse og nødvendig heden af at give undervisningen en erhvervsrettet karakter.
Often this takes the sole form of an 'Invasion of mini-computers'in the schoolroom; in other cases we find a multiplicity of experimental activities aimed at achieving afair balance between the need to avoid sending young people Into a cul-de-sac and the need to give the education system a professional character.
En anden ting, der er fælles for uddannelsessystemerne, er tendensen til at forlænge den obligatoriske skolegangs længde.
There also appears to be a general trend for the education systems to prolong compulsory schooling.
Alt dette har betydelige konsekvenser for erhvervsuddannelsesstrategien og -politikken.
All these aspects have a significant effect on vocational training strategies and policies.
Rapporter nelsessystem, er vanskeligt at sige. Det, der i beskriver de i korte træk uden at drage spørgsmålstegn ved den påstand, at er hvervsuddannelsen er for dem, der ikke magter at stå den højere uddannelses længere og vanskeligere korridorer igennem.
Dossier interesting to observe the changes which are consequently provide a brief description occurring.
stedet er Interessant at iagttage, er ændringerne.
and more difficult road of advanced education is now being questioned.
Artiklerne irubrikken »rapporter« kan ikke tages for mere, end de er, idet de jo er bundet af et krav om korthed, og følgelig
They indicate (without proving) a number of significant trends in the education systems of the countries concerned. DG
De seneste ændringer i uddannelsessystemet i Belgien er kendetegnet af tre ting:
The three essential characteristics of recent changes in the Belgian education system are that:
Π En række faktorer har spillet en rolle i denne sammenhæng
■ renewed importance is being attached to academic studies in general secondary education;
■ Stramning af de skolemæssige krav i den alemene undervisning af de 12­ til 18­årige (sekundærtrinnet).
■ the school monopoly in vocational education is being ended;
■ Afskaffelse af skolens monopol på den erhvervsfaglige uddannelse.
D The end of the school monopoly in vocational education
Generelt kan man sige, at disse reformer er udtryk for en større anerkendelse af elevens indsats, men også for, at undervisningen på sekundærtrinnet nu igen får tildelt en vigtig rolle ved udvælgelse af eliten.
■ With the tailoring of the school curriculum to individual requirements and the emphasis on the social and cultural role of school at the expense of its role as a disseminator of knowledge, cultural democracy has gradually taken priority.
■ Udsættelse af visse planer, der tog sigte på at åbne uddannelsessystemet ved fast­læggelse af rammer for fortsat uddannel­se.
For example, syllabuses have been remodelled to allow for affective factors and learning conditions rather than in the light of the specific subjects called for.
Disse ændringer er udslag af samme til­grundliggende tanker og betegner et bemærkelsesværdigt omsving i forhold til ændringerne i tresserne og halvfjerdserne.
■ certain projects that attempt to 'decompartmentalize' the education system and make it part of the overall system of continuing training are being suspended.
■ Tilgangen til skolerne er steget uafbrudt siden 1950 som et udtryk for den enorme stigning i efterspørgslen efter uddannelse;
• A formidable increase in the demand for education is revealed by the steady increase in the proportion of children attending school since 1950.
D Afskaffelse af skolens monopol på den erhvervsfaglige uddannelse
• There has been a general decline in the value placed on academic qualifications.
• skolernes afgangsbeviser og certifikater har været genstand for en almindelig vær­diforringelse;
The same logic underlies all these changes, which represents a marked departure from those which took place in the 1960s and 1970s.
• eliternes overrepræsentation i skolerne er steget yderligere, de priviligerede klasser ser ud til at sætte sig på pladserne med udsigt til størst økonomisk udbytte;
Vocational education has been the area most affected by this reorganization, under which two periods of education were established: full­time schooling up to 15 years of age and part­time schooling from 15 to 18.
Dette får især følger for erhvervsuddannelsen, idet der indføres heltidsundervisning indtil det 15ende år og derpå deltidsundervisning fra 15ende til 18ende år.
• The elite is increasingly over­educated and tends to monopolize the most profitable subject options.
• antallet af elever, der ikke kan opfylde skolernes krav, er ikke gået tilbage; generelt er afstanden mellem de mest og de mindst privilegerede grupper nærmest blevet større;
D The renewed importance of academic studies in general secondary education
Man må vide, at den erhvervsfaglige linje er en af de fire fuldt fungerende linjer på sekundærtrinnet: Den almene, den teknis­ke, den erhvervsfaglige og den musiske linje6).
• The number of pupils who fail at school has not diminished and, generally speaking, the gap between the most and least privileged groups has widened.
• der er sket en gradvis ændring af de overordnede mål for politikken med hensyn til skolerne.
• There has been a change in priorities for educational policies.
På det politiske plan var målet at demokratisere eliterne, på det pædagogiske at afbøde sociokulturelle handicap.
The first year of all four options is a common foundation course but, from the second year on, the vocational option differs from the others.
Det må imidlertid erkendes, at der var en betragtelig afstand mellem intentioner og resultater2).
During the second and third phases of vocational education, pupils train in specific skills which, in contrast to transitional education, are job­related.
Uden at ophæve loven er der i firserne gradvist indført en række delreformer, der rokker ved hele grundlaget for den moder­niserede undervisning.
to the 'new look' style of teaching, standardized secondary education in­frastructure and introduced new teaching methods.
Andet og tredje trin af den erhvervsfaglige linje er opbygget af kvalifi­kationssektioner, der til forskel fra »over­gangsundervisningen« fører direkte ud i arbejdslivet.
In the present decade, a series of partial reforms which fundamentally challenge 'new look' teaching has been established without any actual change in legislation.
Virkningerne af 1983­loven var ret svage for skoleåret 1984 ­ 85, men vil slå helt igennem for skoleåret 1985­86.
For instance, French and history curricula were considered vague and inadequate and have been remodelled,3 effects of the 1971 law.2Several factors have contributed to the situation:
Skolepligten vil omfatte unge med meget forskellige forudsætninger både med hen­
Latin has returned to favour as a school subject,4and graded marking has been reintroduced as a method of assessment.5 Generally speaking, these changes are part
NICOLE DELRUELLE­VOSSWINKEL Direktør for det sociologiske institut ved det frie univer­sitet i Bruxelles
NICOLE DELRUELLE­VOSSWINKEL Director of Institute for Sociology of the Free University of Brussels
Ved en række læseplansreformer er kravene blevet strammet som et udtryk for tvivl om værdien af den moderne tolerante pædago­gik og med henblik på skærpet kontrol af kundskabsniveauet.
The effects of the 1983 law were little felt at the beginning of the 1984­85 academic year, but will come into full force from the beginning of the 1985­86 year.
■ og endelig af sekundærtrinnets lærere, der ofte beklager sig over arbejdsvilkår og bedømmelsesmåder.
Dossier completion of primary school or the first year of vocational schooling).
Det er i øvrigt værd at lægge mærke til reaktionerne fra »de progressive«; de havde støttet den moderniserede undervisning, men er nu ofte i defensiven.
Socialists nor the Christian Democrats have produced a carefully thought out model as an alternative to these changes.
Hverken fra socialistisk eller kristelig­demokratisk side er der forelagt gennemarbejdede modeller som modforslag til disse reformer.
Many progressives actually advocate that the school should return to its original role by shedding Utopian ideals of cultural education.
Resultaterne af undersøgelser og forsøg har været positive.
'modular learning' is gradually being extended in some vocational education schools.
I visse faglige uddannelses­anstalter er der i øvrigt foretaget en gradvis udvidelse under betegnelsen modulunder­visning.
It had been hoped, though, that the reform would become a guiding principle for the education system as a whole.
Men det ærgerrige mål for refor­men var at blive et grundlæggende princip for opbygningen af hele undannelsessyste­met, og i den henseende er reformen udsat og har dermed lidt samme skæbne som så mange andre reformer, som man i de sidste 10 år har gjort forsøg med inden for delområder af erhvervsuddannelsen, men ikke har fulgt op.
Like so many other piecemeal changes which have been tried out in vocational training over the last 10 years, this reform has now been shelved.
I øvrigt går talrige »progressive« ind for, at skolen skal overtage sin oprindelige funk­tion og fritages for de utopiske forestillinger vedrørende det kulturelle liv.
The 1983 law, which put an end to the monopoly of schools as providers of vocational education arfd ι introduced new centres of vocational training, aroused
Ved 1983­loven fastlægges to klart adskilte, men komplementære akser: Undervisning og uddannelse.
The 1983 legislation creates two separate but complementary educational routes: academic and vocational education.
Sidstnævnte kan antage forskellige former: Lærlingekontrakt inden for rammerne af den livslange uddannelse for selvstændige erhvervsdrivende (A. R. 1976); praktikantophold i virksomheder (indført i 1976 og udvidet med Spitaels­pla­nen); lærlingekontrakt for fag udøvet af timelønnede arbejdere (lov af 19. 7.
The latter may take various forms: apprenticeship under contract under arrangements for continuing vocational training in small firms (Royal Decree 1976), in­company training periods (as set up in 1976 and extended by the Spitaels plan), apprenticeships to waged manual workers under occupational contracts (law of 19. 7.
1983) og endelig alle de uddannelser, der er omhandlet i den særlige lov om institutio­nelle reformer (8. 8. 1980).
1983), and all the types of training set up by the special law on institutional reforms (8.8. 1980).
Ved at undersøge reaktionerne fra de kred­se, der berøres af disse reformer (især for så vidt angår 1983­loven), får man et klarere billede af de tilgrundliggende tanker:
The 1983 law puts an end to the school monopoly in education by establishing other training and education centres and agencies.
Med hensyn til den almene undervisning af de 12­ til 18­årige blev genindsættelsen af skolen i dens legitime rolle som kundskabs­formidler modtaget ganske godt:
The return to the idea that the rightful role of the school is the dissemination of knowledge was welcomed by: more varied reactions: ■ Employers in general,10but also some political and administrative decision­makers and a section of the teaching profession, deplore the failure of the education system to adapt to the working world.
■ Arbejdsgiverne10), men også nogle be­slutningstagere inden for politik og admini­stration og en del af lærerkorpset har kritiseret undervisningssystemets manglen­de tilpasning til beskæftigelsesmarkedet.
■ the advantaged sectors of society, who fear any devaluation of academic qualifications, which are already over­abundant on the jobs market;
De nye uddannelsesmuligheder på selve arbejdspladserne kombineret med skoleun­dervisning hilses derfor velkommen.
■ the universities, who are concerned at the imprecision and vagueness of content in the subjects taught at secondary level;
D Udsættelse af visse planer, der tog sigte på at åbne uddannelsessystemet ved fastlæggelse af rammer for fortsat uddannelse
Ü The suspension of certain projects that attempt to decompartmentalize the education system and make it part of the overall system of continuing training
■ Først og fremmest af de privilegerede grupper, der frygter en nedvurdering af de alt for mange skolebeviser på arbejdsmar­kedet;
■ secondary school teachers, who often deplore the practical working conditions and the methods of assessment.
■ Fortalere for livslang uddannelse, nogle fagforeningskredse, nogle ungdomsbevæ­gelser og en del af lærerkorpset er derimod klart mere skeptiske.
■ Adult education circles, certain union bodies and a section of the teaching profession are distinctly less enthusiastic. The reforms are suspected of being a means of artificially reducing unemployment figures.
Generelt har man disse reformer mistænkt for at skulle tilvejebrin­ge et kunstigt fald i ledighedstallet.
They are against the 'confinement' of young people to school and are not against changes in the timing and location of training.
For disse kredse har en erhvervsfaglige uddannelse
They advocate a 'true alternance' system under which young people are employed part­time
I en resolution af 13. december 1976 vedtog Rådet for De Europæiske Fællesskaber og undervisningsministrene at fremme under­søgelser og pilotprojekter med henblik på en bedre forberedelse af de unge til arbejds­livet.
On 13 December 1976, the Council of Europe and Ministers for Education passed a resolution promoting studies and pilot schemes that would help to prepare young people for employment. In Belgium, the Unicap project was launched as far back as in 1976.
Allerede i 1976 vedtog Belgien Unicap­pro­jektet (integreret pædagogisk handlings­plan), der åbnede adgang til at iværksætte forsøg med en opbygning af uddannelses­systemet i enheder, der kunne »kapitalise­res«7).
It was a coordinated teaching scheme whose aim was to experiment in the restructuring of the education system as 'capitalizable units'.7The aim of the Unicap system was to break down rigid educational structures and offset the lack of precision in setting educational targets that in turn leads to considerable vagueness in evaluating educational achievement.
Formålet var at råde bod på stivheden i strukturerne og de for vagt formulerede uddannelsesmål, der ikke tillod en nøjagtig vurdering af erhvervede kundskaber og færdigheder; Unicap­systemet skulle »cen­treres om pædagogiske mål med præcis beskrivelse af iagttagelig adfærd og positive kvalifikationer«8).
The idea was to establish certificates of education rather than the number of years of study as the means of assessing the standard achieved, and that every sector of education should recognize these certificates.
Tanken var, at det med uddannelsesbeviser skulle blive muligt at anerkende opnåede mål, ikke studieår, samt at bygge videre på disse beviser i en hvilken g som helst del af uddannelsessystemet. °
A decompartmentalized system along these lines would enable an individual to accumulate knowledge and skills throughout his life and would thus be part of a system of continuing training.
Dette åbne uddannelsessystem, der gør det *· muligt hele livet igennem at bygge videre på < erhvervede certifikater, et altså nøje for­ g bundet med spørgsmålet om fortsat uddan­ nelse. Skolens rolle som formidler af kundskaber bekræftes.
The role of the school as a centre for the dissemination of knowledge is reaffirmed.
Rapporter stået sin prøve, det er den almene uddannel­se, der kun dårligt tjener befolkningens tarv, der burde reformeres.
Dossier suffer most is blamed on vocational education, which is held in low esteem.
res, funktionen i forbindelse med udvælgel­se af eliten kommer således til værdighed igen.
the imposition of a standard code of grammatical terminologyin the 1st, 2nd and 3rd grades, ref. 315/98 (1984).
315/95, 315/96, 315/ 97­1983 og 1984).
315/95, 315/96, 315/97 ­ 1983 and 1984).
Cirkulære 1. 10. 1982.
Circular of 1. 10. 1982.
■ Endelig høres en tredje røst, defensiv og nostalgisk drømmende om skolernes store tid, som afviser en spredning af uddannel­sesstederne, men i stedet foreslår interne reformer af den erhvervsfaglige undervis­ning.
■ A third line of defence harks back to times when school was paramount and all academic and vocational education was provided in the school.
Disse kredse, hovedsagelig lærere, mener ikke, at deltidsundervisning løser problemerne for dem, der har vanskelighe­der; for dem burde man snarere forlænge tiden for almen undervisning.
The group that supports this argument (mostly teachers) feels that part­time teaching would do little to solve the problem of pupils with educational difficulties, for whom the period of general education would have to be extended.
2) Anne Van Haechts disputats fra 1983 har klart påvist denne afstand mellem intention og realitet, der var en følge af de sociale spændinger, jvf.
A thesis presented in 1983 by Anne van Haecht clearly illustrates this discrepancy between intentional and objective logic which resulted from the dynamics of social relations.
Anne Van Haecht: Modèles pédagogiques et réformes structu­relles dans l'enseignement belge, offentliggjort i A nnales de l'Institut de Sociologie (ekstranummer af Revue de l'Institut de Sociologie), 1984, s. 201­218.
On this subject, see: ANNE VAN HAECHT: Modèles pédagogiques et réformes structurelles dans l'enseignement belge (Educational patterns and structural reforms in the Belgian education system) in Annales de l'Institut de Sociologie (special issue of Revue de l'Institut de Sociologie), 1984, pp. 201­218.
1976 og 14.4. 1977 samt ministeriel forordning af 15.5.1977 om indplacering af studier under sekundærtrinnets type I i de andre former for undervisning på sekundærtrinnet.
The dominating principle is twofold: more work at school, more training at work.11 The role of the school as a centre for the dissemination of knowledge is reaffirmed, greater value is again attached to effort, selection is rehabilitated in elitist areas of secondary education.
7) Ved udgangen af 1982 havde 11 undervisningsanstal­ter på sekundærtrinnet repræsenterende alle fore­kommende former deltaget i disse forsøg under medvirken af repræsentanter for undervisningssek­toren (inspektører, lærere, konsulenter), forældre og det praktiske liv (arbejdsministerium, virksomheder, selvstændige erhvervsdrivende og faglige organisa­tioner). s) J. DUPONT: Structure et Programmes, doc. 4/ 522/034­1982. ')
The brighter members of the disadvantaged groups are channelled to in­company periods of training and apprenticeships under contract (creating hierarchical divisions within those groups). The unemployment from which those with the least education and training rehabilitation of the importance of history in the French syllabus,
Anders Mathiesen antal unge står i kø for at få praktikplads i både 1 år og mere, før de giver op og definitivt opfatter sig som ufaglærte ungarbejdere.
Anders Mathiesen apprentices/BVT-students obtained a training post3 and the waiting-list of youths who have been unsuccessful in obtaining such a post therefore represents more than one-third of the number of posts established in the year.
Men for en stor del af de afviste bliver alternativet ungdomsarbejdsløshed.
A large number of youths have been waiting to obtain an on-job training post for a year and more, before giving up and regarding themselves definitively as unskilled young workers; but the alternative is youth unemployment for a large proportion of those rejected.
Først omtales det aktuelt største problem mht. de unges erhvervsforberedelse suppleret med oplysninger om alternative, overvejende skolebaserede erhvervsforberedende uddannelser samt foranstaltninger, der angives at skulle supplere de unges erhvervsforberedelse, men som primært har karakter af ungdomsarbejdsløshedsbekæmpelse.
steadily increasing public financial support for those private firms which establish on-job training posts.
somhedens gennemsnitlige antal oplæringspladser i de senest foregående år.
In the period 1978-81, firms were able to obtain DKR 16 000 for every additional post to the firm's average number of training posts over the last few years.
11982 blev tilskudsbeløbet sat op til 30 000 DKR pr. plads og betingelserne ændredes, således at der nu også blev givet tilskud til den sidste plads, der medførte, at virksomheden kom op på sit normale gennemsnit samt alle oplæringspladser derudover4). Endelig kom der, efter en lovændring vedtaget i Folketinget 17. maj 1984:
In 1982 the amount of the grants was increased to DKR 30 000 per post - on different conditions, to the effect that a grant was given for the last post that brought the firm concerned up to its normal average, and also for all training posts over and above this average.4 Lastly, under an amendment in the law which was adopted in Parliament on 17 May 1984:
Foranstaltninger for at øge antallet af oplæringspladser i de private virksomheder
Measures to increase the number of training posts in private firms
». . . til virksomheder, der har et antal lære- og praktikpladser, der er mindst lige så stort som det beregnede gennemsnit, ƒdes tilskud for hver plads, der oprettes5).«
'. . . firms which have a number of apprenticeships and on-job training posts that is at least as many as the estimated average can be paid a grant for every post established'.5
Men effekten af disse tilskud har været begrænset, som det fremgår af tabel 1 - når der ses bort fra det
The reluctance of firms to take part in the training of young people must be considered against the background of
Disse overvejende kvantitative oplysninger efterfølges af en kort skitsering af mere langsigtede og kvalitative udviklingstendenser, som har været central i perioden siden 1960.
This mainly quantitative information is followed by a brief outline of longer-term, more qualitative trends of development which have been predominant during the period since 1960.
Dette »historiske« perspektiv udgør en nødvendig baggrund for at forstå betydningen af en række aktuelle indholdsmæssige og strukturelle ændringer i de grund læggende skole- og erhvervsuddannelser i Danmark, som kort skal omtales i det afsluttende afsnit.
This 'historical' perspective provides a necessary back ground for understanding the significance of a number of current changes, of content and structure, which are taking place in the basic academic and vocational training courses in Denmark that will be discussed briefly in the final section.