natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Af tabel 5 fremgår det, at Nederlandene, navnlig i 1980'erne, var kendetegnet ved en relativ høj vækst i arbejdsudbuddet.
The sluggish trend in imports, particularly as a result of a continuing low level of investment activity, was also important.
Som en af årsagerne hertil skal der peges på kvindernes voksende erhvervsfrekvens.
Looked at in this way, the current account surplus is not a sign of strength but rather of weakness.
Traditionelt har det været kendetegnende for Nederlandene, at et - i sammenligning med udlandet -relativt ringe antal kvinder har udbudt deres arbejdskraft på arbejdsmarkedet.
Recently the surplus on current account has led to a noticeable rise in the degree of liquidity.
På det seneste er der imidlertid indtrådt en vending, hvilket har medvirket til en temmelig kraftig vækst i det samlede arbejdsudbud.
While the degree of liquidity was on average 32% of net national income at market prices during the seventies, the estimate for 1986 is 42%.
Dér beskæftigede man sig alene med baggrunden til den langsommere vækst i beskæftigelsen, som har gjort sig gældende siden begyndelsen af 1970'erne.
The fact that this has not as yet been accompanied by an increase in inflation proves the existence - certainly in the recent past - of surplus capacity.
Udviklingen i det samlede arbejdsudbud i udvalgte lande (-grupper), (gennemsnitlig) procentvis ændring pr. år
Table 6 : Annual average percentage change employment
Betragter man udviklingen i saldoen på de løbende poster siden 1977 (tabel 7), konstaterer man, at det fald i den nederlandske eksports andel af verdenshandelen, som blev omtalt i afsnit 2.1, i årene fra 1978 til og med 1980 giver sig udslag i underskud på de løbende poster.
Table 8 shows the trend in real national income, private consumption, gross investment and exports over the period 1960-86.
Dernæst forbedres saldoen hurtigt til et overskud på ikke mindre end 5% af nettonationalindkomsten i markedspriser i 1985. Dette store overskud kan imidlertid kun delvis forklares med det terræn, den nederlandske eksport har genvundet på de udenlandske markeder.
It can be seen that there was a contraction in real national income at the beginning of the eighties.
Under denne synsvinkel er overskuddet på de løbende poster ikke noget tegn på styrke, men snarere et svaghedstegn.
This is now growing at about 3% per annum.
Tabel 7 : Saldoen på betalingsbalancens løbende poster (i % af nettonationalindkomsten i markedspriser)
Table 7 : Balance on current account (as a % of net national income at market prices)
Det private forbrug
Gross investment in firms (excluding housing)
breder det økonomiske opsving sig på en sådan måde, at også det private forbrug begynder at udvikle sig i mere gunstig retning.
The recent recovery in exports, in conjunction with the restraining of labour costs and the international upturn, is clearly contributing to the recovery in economic growth.
Den frygt, der frem for alt kom til udtryk i 1984, for at der skulle opstå en dual økonomisk udvikling, trænges dermed i baggrunden.
It would appear that this recovery is spreading, so that consumption too will pick up. The fear of a dual economy which was prevalent above all in 1984 is receding.
En sammenligning af væksttempoet i den nederlandske økonomi med andre udvalgte lande (-grupper) er foretaget i tabel 9.
Table 9 compares the rate of growth in the Dutch economy with the rate in some other (groups of) countries.
Den mængdemæssige stigning i bruttonationalproduktet pr. indbygger i udvalgte lande (-grupper), gennemsnitlige procentvise ændringer pr. år
The increase in real per capita GDP in some (groups of) countries, average percentage change per annum
Det nylige genopsving i eksporten bidrager i mellemtiden sammen med lønomkostningsmoderationen og den internationale konjunkturopgang tydeligt til at genoprette den økonomiske vækst.
There is an increasing realization of the need to tackle the problem of the very high overall marginal burden of taxes and social security contributions.
DEN ØKONOMISKE SITUATION sikringsbidrag og ydelser. En stigning i bruttolønnen giver således for visse indkomstmodtagere i lav- eller mellemindkomstgruppen en nedgang i den disponible indkomst som følge af den kombinerede effekt af højere skatter og sociale sikringsbidrag og en nedgang i de indkomstrelaterede ydelser.
THE MID-1986 ECONOMIC SITUATION effect of higher taxes and social security contributions and reduced income-related subsidies.
Af disse indkomstrelaterede ydelser skal nævnes boligsikring og uddannelsesstøtte.
These subsidies include in particular individual rent subsidies and students' grants.
Tabellen viser den mængdemæssige stigning i bruttonationalproduktet pr. indbygger.
Four reasons may be mentioned for the fall in inflation.
I første halvdel af 1980'erne var Nederlandenes præstation direkte dårlig.
Besides these external factors, domestic economic policy has been important.
Dette hænger i øvrigt for en del sammen med en relativ hurtig befolkningsvækst i Nederlandene. Bruttonationalproduktet faldt i den betragtede periode »kun« 0,3% pr. år, medens bruttonationalproduktet i EF steg i nøjagtig samme takt som BNP pr. indbygger (dvs. + 0,4% pr. år).
The Nederlandsche Bank has tried to curb inflation through a strong guilder.
Fordelingen af indkomsterne på de forskellige kategorier er allerede berørt i det foregående.
In the European Monetary System the parity of the guilder is linked to that of the German mark.
Siden har lønkvoten imidlertid været under pres, men denne kvote er dog stadig (for) høj.
Wage restraint is now also contributing to lower inflation.
Dette fremgår af tabel 10.
Table 10 shows the nominal wage increase per employee in industry.
Specielt i 1970'erne var der med hensyn til den personelle indkomstfordeling tale om en mindskelse i indkomstforskellene.
The final cause of lower inflation, especially in the first few years of this decade, was the surplus capacity in industry which, all other things being equal, puts pressure on prices.
Denne udligning fremkaldtes gennem forskellige faktorer i løndannelsen (f.eks. princippet om, at dyrtidsportionen skal være et givent beløb i stedet for en procent af lønnen) samt et kraftigt stigningstempo i overførselsindkomsterne.
One aspect of the changes which took place in the distribution of income in the first half of the eighties was the policy of uncoupling the trend in public-sector wages from the trend in the market sector.
Som følge af det høje skatte- og socialsikringsbidragstryk (se tabel 2) er der tale om et betydeligt spænd mellem de samlede lønomkostninger og de disponible lønindkomster.
Neither public sector employees nor the recipients of social security benefits received a rise in income based on the purchasing power trend in the market sector.
Den restriktive udgiftspolitik, regeringen fører nu, tager da heller ikke kun sigte på en nedbringelse af budgetunderskuddet, men også på en sænkning af skatter og socialsikringsbidrag.
This was due to the government's austerity policy, which in large measure took the form of salary cuts for civil servants and other public-sector employees and reductions in social security benefits.
Der kan nævnes fire årsager til faldet i prisstigningstempoet.
This section, too, can be concluded with an international comparison.
For det første spiller den lavere inflation i resten af verden en rolle, og det samme gælder på det seneste de lavere oliepriser og dollarkursfaldet.
Table 11 shows that in the sixties and the first half of the seventies the Netherlands had one of the highest inflation rates.
Ved siden af disse eksterne omstændigheder spiller den indenlandske økonomiske politik en rolle.
Since then inflation in the Netherlands has been fairly low compared with other countries.
Den nederlandske centralbank satser på en stærk gylden for ad den vej at søge at begrænse inflationen.
In part this has to do with the higher unemployment in the Netherlands.
Inden for Det europæiske monetære System afstemmes kursudviklingen for gylden efter DM'en.
This high unemployment exerts pressure on nominal wages and thus reduces wage and price inflation.
Også den moderate lønudvikling bidrager til den lavere inflation.
If there is one area in which things are going well it is the fight against inflation.
Med hensyn til pengelønstigningen pr. arbejdstager i virksomhederne henvises til tabel 10. Som sidste årsag til den lavere inflation bør specielt nævnes den overskudskapacitet, der var i erhvervslivet i de første år af indeværende årti, hvilket alt andet lige påvirker priserne i nedadgående retning.
In the seventies, under the influence of external price rises and domestic indexation, prices were still going up on average around 7%; during the eighties, however, inflation has slowly but surely been falling towards zero. This can be seen from table 10.
Prisudvikling for det private forbrug og lønsum pr. arbejdstager i virksomheder, gennemsnitlig procentvis ændring på årsbasis
Trend in consumer prices and per capita labour costs in industry, (average) percentage change per annum
Prisstigningen for det private forbrug i udvalgte lande (-grupper) - gennemsnitlig procentvis stigning på årsbasis
Consumer price rises in some (groups of) countries, average percentage annual rise
Tabel 12 : Statens finansieringsbehov i % af nettonationalindkomsten i markedspriser
Table 12 : Government borrowing requirement as a percentage of net national income at market prices
At de forskellige eksterne faktorer, som er af relevans for den nederlandske økonomi, indgår i et indbyrdes samspil, bliver klart, når man betragter de mulige virkninger af et (yderligere) dollarkursfald.
If domestic industry benefits less from lower energy prices than our competitors, this will mean a deterioration in the Netherlands' competitiveness.
Hvis dette kursfald er følgen af en lavere kapitaleksport til USA, betyder dette sandsynligvis en rentestigning hér og en ekstra stor indsats for at få nedbragt budgetunderskuddet.
Finally, a lower oil price will probably have a stimulating effect on the world economy and thus on world trade.
Dette stiller en forværring i verdenshandelen i udsigt, ikke mindst fordi det vil betyde en stigning i udviklingslandenes rentebyrde.
Because of the latter effect a lower oil price will probably be of net benefit to the Dutch economy.
Renten i USA er allerede omtalt ovenfor.
The Dutch economy is highly dependent on world trade.
Hvis det skulle lykkes USA, hjulpet af olieprisfaldet, at bringe budgetunderskuddet ned på et acceptabelt niveau, skulle et rentefald også være muligt i USA.
International interest rates
Som bekendt øver en sådan udvikling stor indflydelse på renteniveauet i verden.
The Netherlands has a rich and varied history in the field of incomes policy.
En kraftig forringelse af inflationsforventningerne kan også yde et vigtigt bidrag til en lavere nominel rente i udlandet.
A significant level of government intervention in this area was a feature of much of the post-war period.
Også her spiller den lavere oliepris en rolle.
Until the 1960s government intervention took the form of a centrally administered incomes policy.
Endelig skal det bemærkes, at Centraal Planbureau ikke regner med, at et udenlandsk rentefald på 1 procentpoint vil have større konsekvenser for produktionen.
Later, although incomes policy as such was officially a thing of the past, the government regularly intervened in the process of wage determination with specific wage measures.
De mere eller mindre direkte virkninger af en billigere dollar er en yderligere nedgang i prisstigningstempoet og en yderligere reduktion i naturgasindtægterne.
Since the advent of the Lubbers cabinet in 1982, however, the government has, in line with SER recommendations, kept out of the wage determination process.
Det sidste skyldes, at gasprisen jo er koblet til olieprisen, der udtrykkes i dollars.
Current thinking is that the two sides of industry should be able to negotiate working conditions between themselves.
Det største problem, den nederlandske økonomi kæmper med i øjeblikket, er den fortsat betydelige arbejdsløshed.
The two sides of industry are well aware that wage agreements are of the greatest importance for the national economy.
Derfor er det også kun naturligt, at det sæt af økonomiskpolitiske virkemidler, man råder over, sættes ind for at bekæmpe arbejdsløsheden. I så henseende er der imidlertid mindst én restriktion.
Moderate wage rises are desirable not only in connection with the fight against unemployment but also in the context of central government's budgetary problems.
Vi har i det foregående set, at den offentlige sektors lånebehov fortsat er betydeligt og vil blive påvirket negativt af de faldende naturgasindtægter i 1987.
The Centraal Planbureau regards wage restraint as an eminently suitable way of increasing employment.
For at imødegå de problemer, som rentebyrderne i forbindelse med budgetunderskuddet giver anledning til, må det offentlige nødvendigvis føre en meget tilbageholdende finanspolitik.
It is estimated that a one percentage point reduction in the wage rise in a given year would lead to a drop of some 11 500 man years in unemployment after four years.7 This may not seem very much, but it should be borne in mind that a larger reduction in the wage rise and/or smaller wage rises over a period of several years would be possible.
En aktiv stimulering af økonomien ligger med andre ord uden for mulighedernes grænser.
Moreover, the effect on unemployment seems to be almost twice as great in the long term as in the medium term.
Spørgsmålet om hvilke former for politik, der hører til det mulige, diskuteres i nærværende afsnit.
United States interest rates have already been mentioned.
Der vil blive set på forskellige former for økonomisk politik.
A decline in confidence in the dollar could push these interest rates up.
Det nylige prisfald på olie har betydelige konsekvenser for den nederlandske økonomi.
If the United States, helped by a lower oil price, were able to reduce its borrowing requirement to acceptable proportions lower US interest rates would be a possibility.
På den ene side har de indenlandske aftagere en fordel af de lavere energipriser, men på den anden side falder det offentliges naturgasindtægter.
And this would of course have a significant effect on world interest rates.
Ud fra denne betragtning virker et olieprisfald ind på fordelingen af nationalindkomsten.
Sharply reduced inflationary expectations could also make a major contribution to bringing about lower nominal interest rates internationally.
Dette har imidlertid tre forskellige virkninger.
Here too lower oil prices play a role.
Endelig øver en lavere oliepris sandsynligvis en gunstig indflydelse på aktiviteten i verdensøkonomien og dermed på verdenshandelen.
The Centraal Planbureau estimates, however, that a one percentage point fall in international interest rates would not have a dramatic effect on output.
Som følge af denne sidste virkning har en lavere oliepris ud fra en nettobetragtning formentlig en positiv indflydelse på den nederlandske økonomi.
The impact on unemployment would be slight, too: a one percentage point fall in international interest rates would reduce unemployment in the medium to long term by 14 000 man years only.6
Verdenshandelen
Policy options
Den nederlandske økonomi er stærkt afhængig af verdenshandelen.
The number one problem for the Dutch economy at present is the continuing high level of unemployment.
Ifølge Centraal Planbureau fører et fald i væksten i verdenshandelen med 1 procentpoint til, at erhvervenes produktion reduceres med 0,4%151.
It goes without saying that the instruments of economic policy are being deployed with the prime aim of reducing unemployment.
Specielt på indkomstpolitikkens område er Nederlandene rig på erfaringer.
The beneficial effects of wage moderation on unemployment would in turn lead to a lower budget deficit.
I en stor del af efterkrigsperioden havde det offentlige en betydelig indflydelse på dette område. Til og med 1960'erne havde denne indflydelse form af en centralt styret lønpolitik.
Insofar as it is not necessary to reduce the budget deficit it would be possible to ease the burden of taxes and social security contributions borne by labour, so as to limit the impact of the wage moderation on purchasing power.
I årene derefter, hvor den styrede lønpolitik officielt var afskaffet, greb det offentlige stadig regelmæssigt specifikt ind i løndannelsen.
This reduction in the burden of taxes and social security contributions would lead to a further decline in unemployment.
Det er nu den fremherskende opfattelse, at arbejdsmarkedets parter bør have mulighed for selv at forhandle indbyrdes om arbejdsbetingelserne.
The beneficial results of a policy of wage restraint are confirmed by a model simulation for the period 1973-84 carried out by the 'Planbureau'.
Arbejdsmarkedets parter er her opmærksomme på, at løndannelsen er af meget stor
The wage trend assumptions on which the simulation was based
(5) Jf. side 32 i den i fodnote 3 nævnte studie fra »Central Planbureau«
See page 32 of the Centraal Planbureau study referred to in note 3. Centraal Planbureau, op. cit., page 34. Centraal Planbureau op.cit. page 25.
Omfordeling af det disponible arbejde betydning for samfundsøkonomien.
In future, however, an increase in employment can be expected as the reserves of labour within companies have now shrunk.
I Nederlandene har man fået igangsat en arbejdsfordelingsproces, hvis formål er at yde et bidrag til løsningen af arbejdsløshedsproblemet.
Slowly but surely the rate of price increase in the sphere of private consumption is tending towards zero; this may make wage sacrifices in respect of shorter working time rather problematic.
Omfordelingen sker på forskellig måde.
There may soon be no inflationrelated wage rises.
Ved at nedkorte den daglige, ugentlige eller månedlige arbejdstid har man opnået en arbejdstidsforkortelse fra, hvad der svarer til de gennemsnitlige 40 timer pr. uge, til ca. 38 timer.
Shorter working time could, however, also be financed through higher productivity.
Hertil kommer, at mange ældre arbejdstagere benytter sig af førtidspensionsordninger.
Moreover, in a world without inflation a reduction in nominal wages without loss of purchasing power is possible if the government reduces taxes and social security contributions sufficiently.
Samtidig er der en markant vækst i deltidsarbejde.
were different from the actual trends for the period in question.
Herved vokser beskæftigelsen målt i antal personer betydeligt hurtigere end beskæftigelsen målt i mandår.
The level of wage restraint assumed was such as to produce on average little or no change in the labour income ratio over the period in question.
Ifølge Centraal Planbureau er en behersket lønudvikling midlet par excellence til at øge beskæftigelsen.
Limited growth in public expenditure was also assumed, together with a reduction in the burden of taxation and social security contributions that would result in the actual borrowing requirement for the period.
En begrænsning af lønstigningerne med 1 procentpoint fører efter 4 år til en reduktion i arbejdsløsheden på ca. 11 500 fuldtidsledige171.
On the basis of these assumptions, there would have been 300 000 fewer jobless in 1984 and the growth rate of the Dutch economy would on average have been 0.75% p.a. higher.
Dette ser ganske vist ikke ud af meget, men man må huske på, at en sådan begrænsning om ønsket kan antage et større omfang og/eller fastholdes over flere på hinanden følgende år.
Initially the purchasing power of employed persons would have lagged behind the levels actually attained, but from 1976 onwards purchasing power would have grown more strongly than actually occurred.
Desuden viser det sig, at faldet i arbejdsløsheden på lang sigt er dobbelt så stort som på mellemlang sigt.
Consumption in 1984 would not on balance have differed very greatly from actual levels.
I betragtning af den betydelige arbejdsløshed og den manglende udsigt til, at der skulle indtræde et hurtigt fald heri, ligger det lige for at gennemføre en yderligere arbejdsfordeling.
Exports and investment on the other hand would have been much higher. The outcome for taxes and social security contributions is particularly worthy of note.
På denne måde vil det forhåbentlig især kunne forhindres, at gruppen af langtidsledige bliver så fremmedgjort over for arbejdsmarkedet, at det i realiteten bliver umuligt at få disse personer i arbejde (igen).
In 1984 these would have accounted for roughly 36% of national income instead of over 51%.
Lønmoderationens gunstige indvirkning på arbejdsløsheden medfører også et lavere budgetunderskud.
Given the fact that there are already bottlenecks in the market for part-time labour, the problem of qualitative mismatches may impede the process of reducing working time.
Dersom en sådan reduktion i underskuddet ikke er nødvendig, er det muligt at nedbringe de offentlige skatter og afgifter m.v. på faktoren arbejdskraft; disse skatter m.v. begrænser jo købekrafteffekten af lønmoderationen ganske betydeligt.
There are two possible ways of tackling this problem. In the first place, a policy of intensive training is of great importance.
Gennem en sådan sænkning af skattetrykket vil det ydermere være muligt at få reduceret arbejdsløsheden yderligere.
The two sides of industry and government have a role to play here.
Det må undgås, at omfordelingen af arbejdet kommer til at udgøre en trussel mod den økonomiske vækst.
Secondly, differentiated reductions in working time would be possible.
En sådan omfordeling må derfor ikke medføre øgede produktionsomkostninger.
Specific groups whose skills are particularly in demand would be excluded from the process of reducing working time.
Af samme årsag bør der også søges dæmmet op for, at produktionsapparatets driftstid nedsættes.
A possible disadvantage of this would be that other groups of workers might then show less willingness to see their own working time reduced.
For så vidt omfordelingen af arbejdet sker i form af en forkortelse af den gennemsnitlige arbejdsuge, er der tale om nedsat arbejdstid.
In the Netherlands there is a movement towards work sharing as a means of helping to solve the problem of unemployment. Work sharing takes a variety of forms.
Hidtil har resultaterne af arbejdstidsforkortelsen i form af genbesættelse af frisatte arbejdspladser været skuffende.
As a result of reductions in the number of hours worked per day, week or month, the average working week has been reduced from 40 to approximately 38 hours.
Da der generelt har været tale om en tilsvarende lønnedgang, har arbejdstidsforkortelsesprocessen befordret genskabelsen af rentabiliteten.
In addition, a certain number of older workers are making use of an early retirement scheme.
Dette betyder imidlertid, at arbejdstagerne vil være mindre tilbøjelige til at gå yderligere ned i arbejdstid.
Part-time working is also noticeably on the increase.
I fremtiden er der imidlertid udsigt til, at arbejdstidsforkortelsen vil skabe flere arbejdspladser, efterhånden som arbejdskraftreserverne i virksomhederne udtømmes.
Consequently employment is rising faster in terms of the number of persons employed than in terms of the number of man years worked.
For i så fald kan det hurtigt vise sig umuligt at betale en arbejdstidsforkortelse over reducerede dyrtidsportioner.
This implies that budgetary policy cannot be expected to contribute to economic growth.
Det er imidlertid også muligt at finansiere en nedsat arbejdstid gennem produktivitetsstigning pr. arbejdstime.
If the trend in world trade is below expectations, this may mean some decline in the utilization of production capacity.
I en verden uden inflation er en nominel løntilbagegang uden et tilsvarende fald i købekraften tilmed mulig, dersom det offentlige sænker skatte- og socialsikringsbidragstrykket tilstrækkeligt.
Until public finances are put on a sound footing the government will be deprived of an instrument here.
De gunstige virkninger, en lønmodererende politik kan have, fremgår også af en modelsimulation, som planbureauet gennemførte for perioden 1973-1984.
Given the high level of unemployment and the current lack of any prospect of a rapid fall in the number of jobless, more extensive work sharing is an obvious move.