natgillin/translations-raw huggingface dataset:
munikationsteknikken især gennemføres en systemorienteret rationalisering, der tager fat på tilrettelæggelse af arbejdsgangen og central styring af forskellige funktionsområder under inddragelse af både produktion og administration.
Operations and the central control of various functional areas in both production and administration.
forbundne handlingsorienteringer hos unge? (jf · Heinz 1985 b).
people consequently take? (See Heinz, 1985b.)
Her er vi foreløbig henvist til nogle få opinionsundersøgelser, der har fremdraget udsagn om holdninger til arbejdet i forskellige historiske perioder. der.
Here we are initially dependent on a small number of surveys which have pro duced statements on attitudes to work at different times in the past.
erhverve de af de nye teknologier krævede kvalifikationer, og med »personalepleje« holder den på de medarbejdere, i hvis ud- og videreuddannelse den har investeret.
employees can adjust to the new technologies and, by 'looking after his staff', he holds on to those employees in whose initial and continuing training he has invested.
I ste det for direkte kontrol ved teknik træder der ved erhvervsfaglige arbejdsopgaver en stærkere binding til virksomheden, f. eks. ved videreuddannelse og overdragelse af ansvar.
Direct control by technology gives way to stronger ties to the firm in the case of specialized tasks, through continuing training and the delegation of responsibility, for example.
Deltagelsen i virksomhedens vide reuddannelse styres dog selektivt: lavt kvalificerede medarbejdere og især også kvinder bliver i vidt omfang holdt udenfor; for disse grupper er tillæring til arbejdspladsen eller overførsel til nyt rutinearbejde reglen.
Participation in in-company continuing training, however, is selective: poorly qualified employees and women in particular are largely excluded. For these categories of employees job-related training or instruction in new work routines is still the rule.
Dette lægger et stort handlingspres på virk somhedens arbejdstagerrepræsentanter og på fagforeningerne.
There is thus considerable pressure on employees' representatives in the firm and the trade unions generally to take action.
Ændrede værdiforestillinger eller sækularisering af arbejdsorienteringen?
Change of moral concepts or secularization of attitudes to work?
Af en foreløbig beretning (Fuchs og Zinnecker 1985) om en løbende undersøgelse, hvor meningsmålinger af unge 15 til 25-åri-ge) i 50'erne sammenlignes med tilsvarende målinger i 80'erne, fremgår det, at hold ningen til arbejdet i hele gruppen af erhvervsbeskæftigede unge (gennem et tidsrum af 30 år!) kun har ændret sig lidt.
A workshop report (Fuchs and Zinnecker, 1985) based on a current study in which surveys of young people (aged 15 to 25) in the 1950s are compared with similar surveys in the 1980s reveals little change in the attitudes to work of young workers as a whole (even over the age of 30).
Fuchs og Zinnecker gør dog med rette opmærksom på, at de ringe tendenser til ændringer i det samlede antal stikprøver ikke betyder, at der ikke i tidens løb er sket holdningsændringer hos delgrupper.
Fuchs and Zinnecker rightly point out, however, that the limited tendency for change in the overall samples does not mean that there has not been a change in attitude in subgroups in the intervening period.
De finder således klare kønsspecifikke forskelle i hold ningen til arbejde: Der er næsten ingen forskel på de erhvervsbeskæftigede unge kvinders holdninger til arbejde i 50'erne og i 80'erne — de unge mænds arbejdsorienteringer har derimod udviklet sig klart i retning af en mere distanceret holdning.
For example, they detect significant differences in attitudes to work as between the sexes: young working women in the 1950s and 1980s hardly differ, their attitudes positive in both cases, whereas young men have clearly come to take a more detached view of work.
Allerbeck og Hoag (1985) har også kun fundet få belæg for en »afstandtagen fra arbejdssamfundet«.
Allerbeck and Hoag (1985) similarly find little evidence of a 'renunciation of working society'.
Af deres sammenligning mellem unge i 1962 og 1983 fremgår, at arbejdets betydning er mindre vigtig: »men tilbagegangen er ikke så stor, at man for ramme alvor kan tale om en dramatisk ændring af arbejdsorienteringen«. (s. 70).
Their comparison of young people in 1962 and 1983 shows that less importance is now attached to work, 'but the decline is not so pronounced as to justify the contention that attitudes to work have changed dramatically' (p. 70).
Ledsages krisen på arbejdsmarkedet og dekvalificeringen af arbejdsopgaver på mange arbejdspladser nu af en udhuling af de traditionsrige præstations- og karriereforestillinger således som Offe (1984) for moder?
Is the crisis in the labour market and the de-skilling of work in many jobs in industry and the service sector now being accompanied by an erosion of the very traditional concepts of achievement and career, as Offe (1984) assumes?
Eller vil der med den vedvarende knaphed på uddannelses- og arbejdspladser komme en renæssance af arbejdsorienteringer — som følge af socialiseringseffekterne af arbejdssøgning, erhvervsuddannel se og virksomhedernes arbejdsmarkedsstrategier?
Or will the persistent shortage of training places and jobs result in a revival of the positive attitude to work, as a consequence of the socializing effects of the search for work, vocational training and corporate labour market strategies?
Eller er der i sidste ende slet intet, der ændrer sig, så længe lønarbejdets sociale og politiske karakter ikke ændrer sig i bund og grund — så længe arbejdsmarkedet som nåleøje for erhvervsarbejde udelukkende følger arbejdsgivernes effektivitetskriterier og profitinteresser? (jf. Heinz 1985 a).
Or will nothing change until the social and political nature of paid labour changes fundamental ly - until the labour market, as the eye of the needle for gainful activity, obeys only the efficiency criteria and profit interests of the employers? (See Heinz, 1985a)
Datamatens indtog i kontoret har indtil nu især ført til en forringelse af arbejdsvilkårene og øgede farer for beskæftigelsen af kontormedhjælpere — som oftest kvinder — og rutinesagsbearbejdere, men med mulighederne for kabelforbindelser ud over virksomheder forefindes der betydelige rationaliseringsreserver på de ansattes be kostning, så Baethge og Oberbeck antager, at det først i de næste år vil komme til at gå kraftigt ud over beskæftigelsen.
The introduction of the computer into the office has so far principally resulted in a deterioration of the working conditions and the growing risk of redundancy of low-grade office staff - mostly women -and staff handling routine matters, and opportunities for intercompany networking offer considerable scope for further rationalization to the employee's disadvantage, leading Baethge and Oberbeck to infer major redundancies in the next few years.
Dårligere arbejdsvilkår og tab af arbejdspladser har allerede nu ramt det simple rutinearbejde (skrive-, afregnings- og bogholderiområdet), hvor der foregår en yderligere fragmentering og dermed dekvalificering.
Worsening working conditions and job losses are already affecting simple, routine activities (typing, invoicing and book-keeping), which are being further fragmented and so de-skilled.
På handels- og koordineringsområdet må der forventes en modsat tendens, da en mere samlet sagsbehandling her er økonomisk mere effektiv for virksomheden på grund af markeds- og kunderelationerne.
In commercial and coordinating activities a trend in the opposite direction can be predicted since the relation ship with the market and the customer make more holistic work processes economically more efficient for the firm.
Det bredere opgavespektrum kan være begyndelsen til en rekvalificering af sagsbehandlingen, og dette vil føre til ændrede krav til den ansatte.
It is even likely that, as decentralized data processing spreads, low-grade and specialized clerical activities will again be combined to form a service package geared to the customer.
Til betjening af et edb-system for kommunikation og kontrol forudsættes der nemlig også mere generelle intellektuelle færdigheder — evne til abstraktion og koncentration, til at reagere hurtigt og til at omstille sig — mens den engang erhvervede faglige specialviden og indvundne erhvervserfaring får mindre betydning.
The expansion of the range of tasks to be performed may initiate a reclassification of specialized work, and this will result in a change in the working habits of the skilled salary-earner: integration into a system of communication and supervision through the medium of electronic data processing will call for more general intellectual skills - abstractive capacity, willingness to concentrate, accuracy, speed of reaction and adaptability - to the detriment of special ized occupational know-how acquired and occupational experience gained over the years.
Den ugunstige situation på arbejdsmarkedet har hos de fleste udspurgte unge i 1983 ikke ført til større ændringer i deres er hvervsplaner.
The desolate situation in the labour market, however, had caused few of the young people questioned in 1983 to make major changes in their plans for their working lives.
De er helt klare over vanskelighederne på arbejdsmarkedet.
They were fully aware of the difficultés in the labour market.
De, der har fået en læreplads, er både i 1983 og 1962 nogenlunde tilfredse med deres uddannelse.
Those who managed to find a training place were fairly satisfied with their training in 1983, as their counterparts had been in 1962.
Udspurgt om de ville vælge samme erhverv, hvis de kunne begynde forfra en gang til, er andelen af dem, der igen ville vælge samme erhverv, kun gået lidt tilbage i forhold til 1962.
Asked if they would choose the same occupation again, the proportion answering 'yes' was only slightly smaller in 1983 than in 1962.
Men frygten for ledighed efter udstået læretid er helt klart mere udbredt i 1983.
However, the fear of not being taken on after training was quite obviously wide spread in 1983.
Hos unge kvinder var frygten for ledighed mere udpræget end hos unge mænd.
The fear of not finding employment was more pronounced among young women than among young men.
Det er begrundet i deres objektive situation. Piger er nemlig ofre for det kønsspecifikt segmenterede arbejdsmarked og havner, hvis de i det hele taget får et job, i små og mellem store virksomheder og i et smalt erhvervsspektrum.
This is due to their objective situation: girls are subject to the mechanisms of a labour market that is segmented according to sex, and if they find a job at all, it is likely to be in a small or medium-sized firm and limited to a narrow range of occupations.
For at besvare disse principielle spørgsmål må man først tage den bemærkning alvor ligt, som Bonss og Heinze (1984, s. 26) fremsatte om, at krisens følger måtte udforskes på to planer: »Som problem om strukturkrisen på arbejdsmarkedet og som spørgsmål efter erhvervsarbejdes subjektive værdiindhold«.
To answer these basic questions, it is first important to take seriously the statement by Bonss and Heinze (1984, p.
Første plan vedrører det faldende antal arbejdspladser for timelønnede, det andet derimod krisen i forskellige befolknings- og aldersgruppers holdning til arbejde og dennes omfang.
26) that an investigation into the consequences of the crisis must be tackled at two levels: 'as a problem connected with the structural crisis in the labour market and as a question of the subjective value attached to gainful activity.'
Jeg har jo allerede sagt, at det ville være forhastet at antage, at arbejdets sociale og subjektive betydning var i aftagende.
The first level concerns the decline in the number of paid jobs, the second, on the other hand, the crisis in the attitudes of various sections of the population and age groups to work and the scale of this crisis.
Hvad ved vi egentlig om retning og omfang af ændringerne i det subjektive værdiindhold af erhvervsarbejde og de hermed
As I have said above, it would be rash to assume that the social and subjective importance of work is waning.
En sammenligning mellem denne udvikling i servicesektoren og de nye produktionskoncepter i industri- og håndværkssektoren viser en stigende tilnærmelse mellem arbejdsbetingelser og kvalifikationskrav i de to sektorer. Over for denne re-kvalificering står der imidlertid ifølge Baethge og Oberbeck (1986) en tendens til »re-feudali-sering af arbejdsforhold og arbejdsmarked«.
If we compare this trend in the service sector with the new production concepts in the industrial sector, a growing approximation of working conditions and qualification requirements in the two sectors can be detected.
Dermed menes, at nedgangen i arbejdspladser i servicesektoren forringer kvalificerede ansattes muligheder for at opnå en højere stilling ved at overgå til en anden virksomhed.
By this they mean that, as the number of jobs in the service sector declines, so too are the opportunities for qualified salary-earners to achieve pro fessional advancement by changing firms.
Som produktionsarbejderne må de på godt og ondt holde sig til deres virksomhed.
Like production workers, they are dependent, for better or worse, on their present employer.
Med tilbud om vide reuddannelse sørger den for, at de kan
By making provision for continuing training, he ensures that his
Bemærkelsesværdig er den ændrede hold ning til arbejde hos piger og unge kvinder.
The changes of attitude to work among girls and young women are worth noting.
Hos dem er erhvervsorienteringen klart nået op på siden af familieorienteringen i de
In the last 30 years there has been a significant shift in their thinking from family to work, which is also accelerating the change of
sidste 30 år, hvilket samtidig fremmer den ændrede selvforståelse i kvinderollen og også kommer til udtryk i den almindelige stigning i de unge kvinders uddannelsesniveau uf- CEDEFOP 1980).
self-definition in the role played in women, a factor that is similarly reflected in the general rise in the level of school-leaving certificates obtained by young women (see also CEDEFOP, 1980).
1985) har vi således fundet frem til, at unge mennesker i den gradvise tilpasning af deres erhvervsmæssige optioner til de krav, de møder på arbejdsmarkedet, på en vis måde følger en normativ logik.
example, that, in gradually aligning their occupational options with the impending requirements of the labour market, young people apply, as it were, a normative logic.
Denne »optionslogik« er på en måde en forudsætning for vurderingen af de muligheder, de forskellige skoletyper frembyder, den aktualiseres i det konkrete erhvervsvalg og finder sin foreløbige afslutning i den subjektive bearbejdelse af erhvervsvalgets resultater.
This 'option logic' is, so to speak, already prescribed by the opportunities presented by different types of school, updated during the practical business of choosing an occupation and comes to a temporary end during the subjective assimilation of the outcome of this choice.
Det viser sig her, at unge mennesker under de omskiftelige forudsætninger for er hvervsmæssige orienteringer og arbejdsmarkedrelaterede handlinger anvender konventionelle fortolkningsmønstre, med hvilke de forsøger at tilvejebringen en subjektiv afstemning mellem sociale krav og deres individuelle interesser.
In this process it is clear that young people apply conventional interpre-, tation models under the changing conditions governing attitudes to occupations and actions related to the labour market in their attempts to forge a subjective link between the needs of society and their individual interests.
Arbejdsorienteringer og præstationsnormer har derfor i denne aldersgruppe mindre vægt end for de unge i 50'erne og 60'erne.
ment will therefore carry less weight in this age group than among young people of the 1950s and 1960s.
De dermed frigjorte kritiske og emancipatoriske kræfter er dog fortsat snævert bundet til den familie- og uddannelsesmæssige socialisering og relativeres, som Baethge o.a.
However, the critical and emancipatory potential thus released continues to be closely linked to family and educational socialization and, as Baethge et al.
(1983) med rette fremhæver, af krisen på uddannelsespladsmarkedet og arbejdsmarkedet.
(1983) rightly stress, is qualified by the crisis in the training place and labour markets.
Også for disse forskere melder sig dermed det spørgsmål, om det i de unges bevidsthed fører til genetablering af arbejds- og præstationsnormer eller til et selvbevidst opgør med kravene om arbejde eller til mellemformer.
Consequently, the question which also arises for these authors is whether young people are again focusing on standards of work and achievement or making a self-confident appraisal of what they expect of work, or whether something between the two is happening.
Det kan ikke bestrides, at afkoblingen af erhvervsuddannelse og beskæftigelse ledsages af en »labilisering« af de unges overgang til erhvervsar bejde. Baethge o.a.
There is no denying that the delinking of vocational training and employment is being accompanied by 'destabilization' of the transition of young people to working life.
Som supplement til de sammenlignende tværsnitsundersøgelser om orienteringsskiftet hos unge viser de i det følgende diskuterede kvalitative case-studies, at der i hele fasen af erhvervsvalg ind til afgang fra skolen og under erhvervsuddannelsen foregår forskydninger i planer og orienteringer ud fra den på markedet for uddannelsespladser indvundne erfaring og udsigterne til varig beskæftigelse.
As an extension of the comparative cross-section studies of changing attitudes among young people, it can be deduced from the qualitative case studies discussed below that, while young people are deciding' what they want to be after leaving school, their plans and attitudes change depending on how they view the situation in the training place market and the prospects of finding permanent employment.
Med lad os nu først se på ændringer og forskydninger i de konkrete arbejdserfaringer. Baethge o.a.
But let us first consider the changes and shifts in the practical experience of work. Baethge et al.
(1983) har forelagt tal om udviklingen af forskel lige aldersgruppers erhvervsaktivitet, som viser, at der mellem 1970 og 1980 er sket en klar nedgang i erhvervskvoten hos 15 til 20-årige.
(1983) have compiled figures on the trend in the gainful activity of various age groups which reveal a significant decline in the employment rate among 15- to 20-year-olds between 1970 and 1980.
Det er en følge af den udvidede skolegang, som forhindrer, at flere og flere unge under 20 år bliver økonomisk selv stændige.
This was due to the growing numbers of young people under 20 staying on at school, preventing them from becoming economically independent.
At unge nu i længere tid fritages for eller holdes uden for lønarbejde, har ændrede erfaringsmomenter til følge, nem lig: »En omstrukturering af denne aldersgruppers ungdommelige erfaringsfelt fra en overvejende direkte arbejdsintegreret eller arbejdsrelateret livsform til en overvejende skoledomineret livsform« (s. 221).
The delayed entrance of young people into the labour market results in a different range of experience: 'a shift in the experience of young people in this age group away from a way of life which is in most respects integrated into and related to work to one that is largely determined by education' (p. 221).
De folkeskoleelever, vi har spurgt, har trods skærpet bevidsthed om farerne og uden at hengive sig til illusioner endnu ikke udelukket en kvalificeret erhvervsuddannelse og den hertil knyttede aktivitet fra deres frem tidsplaner.
Although well aware of the risks and under no illusions, the lower-grade secondary school pupils we questioned had not yet excluded vocational training followed by work in the occupation concerned from their future prospects.
De fremhæver netop, at de selv er ansvarlige for gennemførelsen af de planer, de har med deres liv.
In fact, they placed particular emphasis on their own responsibility for the implementation of their plans.
Deres bestræbelser på at udligne strukturændringen på arbejdsmarkedet med omdefinition og beskæring af deres interesser med hensyn til arbejdsindhold, er et klart udtryk for det høje tilpasningspres fra de sociale forhold, under hvilke deres livs muligheder i stigende grad bestemmes af de restriktioner, der pålægges af de sociale realiteter på arbejdsmarkedet. bejdsmarkedet.
Their efforts to compensate for the structural change in the labour market by redefining and rejecting interests in given areas of work illustrate the considerable pressure on them to adjust exerted by the social circumstances in which future prospects are increasingly determined by the restrictions imposed by the social reality of the labour market.
Krisen i uddannelses- og beskæftigelsessystemet fører allerede før overgangen til arbejdslivet til en dominerende stilling for reproduktionsinteresser og sikkerhedskriterier.
Even before young people enter the world of work, the crisis in the training and employment system results in interests in reproduction and security criteria playing a dominant role.
Denne udvikling finder sit subjektive nedslag i en ambivalent handlingsorientering: På den ene side forbindes arbejdet ikke så meget med indkomst- og karriereforventninger som med indholdsmæssige krav, på den anden side udtrykkes forventningerne til selvrealisering i arbejdet sjældent offensivt, og alle de muligheder, der byder sig for kvalificering og beskæftigelse, udnyttes som erhvervsmuligheder, herunder også alternative eller ikke-konventionel-le lokale beskæftigelsestiltag.
This trend is subjectively reflected in an ambivalent attitude towards the action that should be taken: on the one hand, income and advancement are becoming less important aspects of work than its content; on the other, expectations as regards self-realization through work are seldom expressed aggressively, nor is every opportunity for training and employment seized, a criticism that also extends to alternative or non-conventional local employment initiatives.
Der synes at være tilstrækkeligt belæg for, at individualiseringen af statusovergangen til arbejdslivet snarere fører til ambivalens i end til erosion af arbejdsorienteringen.
There would appear to be sufficient evidence that the individualization of the change of status with the transition to the world of work tends to result in an ambivalent attitude to work rather than its erosion.
Det skyldes efter min opfattelse, at misforholdene mellem de unges socialiseringsfelter og uddannelses- hhv. erhvervssituationer med stigende handlingstryk skaber store oriente-
To my mind, this is because the discrepancies between the areas of socialization and the training or earning situation of young people create major attitudinal pro-
udvikling af identiteten stillet over for de begrænsede muligheder.
On the other hand, they are well aware of the stresses and risks inherent in paid employ­ment.
Præstationsprincippet virker dog kun videre i knækket, så at sige defensiv form.
Both tendencies are apparent in the attitude to work that continues to domi­nate.
De unge er nødsaget til at udvikle et nøgternt forhold til arbejdet, der kan udvikle sig til en evne til distance ring og kritik af handlingsbetingelserne i virksomheden og forbehold over for succesog karriereideologier, som står i skærende modstrid med de konkrete erfaringer på arbejdsmarkedet.
But only those young people who become part of the core workforce, espe­cially of large firms, with the chance of in­company continuing training will suc­ceed in finding jobs that interest them.
tvespaltet forhold til arbejdet, hvor de strukturelle modsigelser mellem kvalifikation og anvendelse af arbejdskraft, mellem kvalifikationsbestræbelser og skærpet se lektion på arbejdsmarkedet ikke entydigt reflekteres i enten redskabs- eller ind holdsmæssige arbejdsorienteringer.
to­earth attitude to work, from which they can also develop the ability to take a detached and critical view of the conditions governing action in the firm and to stand aloof from the success and career ideolog­ies, which contrast starkly with practical experience in the labour market.