natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Befolkning Økonomi Uddannelse og erhvervsuddannelse Det almene uddannelsessystem Almindelig skolepligt og arbejdsforbud Skolegang i videregående skoler Resumé " Erhvervsuddannelsessystemet Den erhvervsfaglige undervisning Basisplanet: Erhvervsfaglig basisundervisning Forbindelse fra basis- til mellemplanet Mellemplanet Den højere skole Anden videregående undervisning Lærlingeuddannelsen Lærlingevæsenets udvikling Lærlingeuddannelsens kvantitative betydning Lærlingevæsenets struktur Uddannelsen i virksomheden Uddannelsesforanstaltninger for problemgrupper Efter- og videreuddannelsen Erhvervsuddannelse for voksne Efter- og videreuddannelse i virksomheden Andre efter- og videreuddannelsesforanstaltninger Historisk udvikling Kompetence Almene og erhvervsfaglige skoler Kompetence inden for lærlingeuddannelsen Landsomfattende og regionale organer Kompetence inden for offentlig efter- og videreuddannelse Finansiering Almene og erhvervsfaglige skoler Socialministeriets finansiering af efter- og videreuddannelsen Tendenser Fortenelse over forkortelser
Historical development Responsible authorities General and vocational schools Authorities for apprentice training Countrywide and regional bodies Authorities for official further education Finance General and vocational training schools Finance for further education by the Ministry of Social Affairs Trends List of abbreviations
Befolkningsudviklingen fra 1950—1978 og en fremskrivning til år 2000 Hollands befolkning øgedes i perioden 1950 til 1978 med 38 % til 13,9 millioner.
Development of the population from 1950-78 and a projection to the year 2000 The population of the Netherlands increased from 1950 to 1978 by 38 % to 13.9 million.
Den årlige vækstrate mindskedes dog lidt efter lidt i perioden.
The annual rate of increase gradually declined during this period.
For årene 1978—2000 regnes der kun med en stigning på 3 % til 14,3 millioner.
An increase of only 3 % to 14.3 million is expected from 1978 to 2000.
Fødsler og dødsfald pr. 1 000 indbyggere Udviklingen i perioden 1960—1978.
Births/deaths per 1 000 inhabitants Development during the period 1960-78.
Som næsten over alt i Europa er fødselsantallet faldet stærkt siden begyndelsen af 60'erne. I Holland ligger det dog stadig tydeligt over antallet af dødsfald, således at den hollandske befolkning fortsat forøges.
As in almost every­where else in Europe the numbers of births since the beginning of the 1960s has declined considerably; in the Netherlands it is however still clearly higher than the figures for deaths, so that the population continues to increase.
Alderspyramide fra året 1975 og en fremskrivning til år 2000. (Henholdsvis 1.1.1975 og 1. 1.
Age profile for the year 1975 and a projection to the year 2000 (for 1.1.1975 and 1. 1.
2000) (Alle ældre end 75­årige er slået sammen i én gruppe) Ændringen i alderspyramiden viser den ventede formindskelse af befolkningen i såvel gruppen 5­14­årige som i gruppen 15­19­årige.
2000 in each case) (All over 75 years of age are combined into one group) The variations in the diagram show the increase in the population which can be expected up to the year 2000, as well as for the 5 to 14 year-old group and the 15 to 19 year-old group.
Af nedenstående tabel fremgår udviklingen efter aldersgrupper per
The following table illustrates the development according to age groups.
I % af den samlede befolkning
In % of the total population
1976 blev der udgivet et arbejde, i hvilket der med hjælp af nogle hypoteser (f.eks. hvad angår antal børn pr. ægteskab) blev opstillet to alternativer med hensyn til den demografiske udvikling frem til år 2 000.
In 1976 a study was published in which, with the help of some hypothetical assumptions (e. g. the number of child­ren per marriage), two alternatives were shown for the demographic development up to the year 2000.
Første model (A) kommer frem til 15,2 millioner indbyggere, den anden (B) taler om 14,3 millioner.
In the first case (A) one arrives at 15.2 million inhabitants, in the second (B) at 14.3 million.
Disse to tal kan man betragte som øvre og nedre grænse for befolkningsudviklingen i perioden.
These two figures can be taken as the upper and lower limits of the population development during the coming decade.
Da specielt antallet af unge er vigende, vil denne udvikling indebære konsekvenser for planlægningen af skole- og erhvervsuddannelse.
The proportion of young people, in particular, is declining and this development will have an effect on planning for education and vocational training.
Allerede nu falder tallene for elever i primærskolen og medfører talmæssigt overskud af lærer kræfter.
Even now the numbers of pupils in the primary stages are decreasing and leading to overstaffing among teachers.
I perioden 1970 til 1979 er antallet af elever i førskolen mindsket med 15 %, i grundskolen drejer det sig om 4 %.
From 1970 to 1979 the num­bers of pupils in the infant schools has declined by 15 %, and those in the primary level by 4 %.
På længere sigt må der regnes med en tilsvarende udvikling for sekundærområdet.
In the long term, a similar development can be expected at the secondary levels.
Denne status anskueliggør kun ind­ og udvandringssaldoen.
This diagram shows only the overall effect of migratory movements.
Opadrettede pile markerer en indvandringsgevinst, ned­adrettede pile markerer et udvandringstab.
Arrows pointing upwards show net immigra­tion, and those pointing downwards, net emigration.
I den aftegnede periode kan Holland næsten udelukkende fremvise indvand­ringsgevinster, der til dels skyldes indvandringer fra de tidligere hollandske oversøiske områder.
For almost the whole period under review, there was a surplus of immigration into the Netherlands, and this can be partly accounted for by the surge of immigration from the former Dutch overseas colonies.
Kilde: Befolkningsstatistik 1978, Tab. 7, Eurostat 1980.
Source: Population statistics 1978, Table 7, Eurostat 1980
Andel erhvervsaktive udlændinge forhold til erhvervsbefolkningen 1975
Proportion of foreign workers to the working population 1975
K//de: Det europæiske Fællesskabs statistiske Kontor, status 1975.
Source: Statistical Office of the European Commu­nity (SOEC), Year 1975.
Uddannelsesudgifternes procentuelle andel i bruttonational­produktet1)
Proportion of the educational expenditure related to the gross domestic product1
Uddannelsesudgifter pr. person for aldersgruppen 5­ til 23­årige sammenlignet med EF­gennemsnittet. Medens bruttonationalproduktet faldt og kun lå lidt over EF­gennemsnittet, lå udgifterne til uddannelse klart over EF­gennemsnittet og forblev stabile i hele tidsperioden.
Educational expenditure per head of the population aged 5 to 24 years compared with the EEC average Whereas the gross domestic product decreased and was only just above the EEC average, the expenditure for educa­tion was clearly higher than the EEC average and remained steady during the whole period.
Udbuddet af arbejdspladser delt op efter de vigtigste sekto­rer ændrede sig betydeligt mellem årene 1899 og 1947: Industriens andel voksede fra 33 % til 37 %, servicefagene voksede fra 36 % til 44 %, medens landbrugssektoren faldt fra 30 % til 20 %.
The availability of work, classified according to the most important sectors, changed considerably between 1899 and 1947: the industrial proportion increased from 33 % to 37 %, and the service sector increased from 36 % to 44 %, while the agricultural sector declined from 30 % to 20 %.
Denne udvikling fortsatte stadig stærkere i årene fra 1947 til 1978.
These developments became progressively more marked during the years from 1947 to 1978.
I denne periode mindskedes landbrugets andel til 6,2 %, og servicefagene voksede helt til 61,3 %.
During this period, the agricultural share declined to 6.2 % and the share of the service industries rose to 61.3 %.
Industrien steg i begyndelsen fra 37 % til 42,7 %, men faldt efter 1965 til 32,5 %.
The industrial share began with a rise from 37 % to 42.7 %, but after 1965 it declined again to 35.5 %.
Den betydelige vækst i servicefagssektoren er påfaldende, ligeledes det stærke fald i landbruget.
The considerable increase in the service sector with the marked recession in agriculture is very apparent.
Fra 1900 til 1974 er industriens andel forblevet nogenlunde ens, idet man dog mellem 1950 og 1965 kunne notere en relativ hurtig vækst, som siden igen aftog.
The indus­trial share remained fairly static from 1900 to 1974, although a relatively vigorous growth took place between 1950 to 1965 followed by a decline.
Årsagerne til denne forbigående vækst i det pågældende tidsrum skal nok søges i den økonomiske genopbygning af Holland og den deraf følgen­de almindelige stimulering af økonomien.
The economic reconstruction of the Netherlands and the general commercial boom follow­ing it can be seen as the reasons for the temporary increase during this period.
Kilde: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973—1975—1977, Tab. 11/1, Eurostat 1980.
Source: Labour force sample surveys 1973­75­77, Table H/1, Eurostat 1980.
Den erhvervsaktive befolknings opdeling efter alder og køn Den erhvervsaktive befolkning beløber sig til næsten 5 millioner og udgør således 51 % af befolkningen over 15 år.
Structure of the working population according to age and sex The working population amounts to nearly 5 million, i.e. 51 % of the population over 15.
Siden 1971 er denne andel forblevet temmelig uforandret.
This proportion has remained practically unaltered since 1971.
For årene efter 1980 ventes, at den erhvervsaktive befolkning vil vokse.
An accelerating increase in the working population is expected for the years after 1980.
Opdelt efter alder og køn kan den erhvervsaktive befolkning anføres således:
The working population, classified according to age and sex, is as follows:
Den erhvervsaktive befolkning
Working population in % of the total population
Den erhvervs aktive befolknings aldersstruktur
Age structure of the working population
I % i forhold til den samlede befolkning o
Female ε o c o υ LU
25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65 og ældre
65 and over
Denne forskel hænger sammen med, at drenge går længere i skole, og at forholdsvis få kvinder (gifte) deltager i arbejdsprocessen.
This difference is partly due to the fact that boys stay on longer at school and that married women form a relatively small proportion of the labour market.
For alle beskæftigelsesområder med undtagelse af sundheds- og socialssektoren gælder, at kvinderne snarere er underrepræsenterede i den erhvervsaktive befolkning. Rundt regnet 75% af stillingerne i de ovennævnte to sektorer er besat med kvinder.
Women are underrepresented in all areas of employment except the health services and social services, where they occupy 75 % of all jobs.
Inden for uddannelsesvæsenet udgør deres andel ca. 40 %.
In the educational sector this proportion is approxi­mately 40%.
Tager man den samlede befolkning, ligger kvinders gen nemsnitlige uddannelsesniveau ganske tydeligt lavere end mænds. Den procentuelle andel for dem, som kun har besøgt folkeskolen, udgør for kvinders vedkommende 49 %, for mænds 37 %.
The level of education of women is markedly lower than that throughout the population as a whole; the proportion of those who have attended only primary schools is 49 % for
Arbejdsløsheden fra 1965 til 1977
Unemployment 1965 to 1977
Mænd/alder Indtil 19 1924 25-39 40-49 50 og ældre
Male/years 19 1924 25-39 40-49 50 and over
I alt/alder Indtil 19 1924 25-39 40-49 50og ældre
25-39 40-49 50 and over
Sammenlignet med landsgennemsnittet frembyder arbejdsløsheden store regionale forskelle.
The unemployment figures show marked regional differ­ences compared with the average for the country.
Arbejdsløshedskvoten er størst i nogle af de nordlige og østlige dele af Holland samt i Syd-Limburg og Vest-Brabrant.
The highest level of unemployment is found in some of the northern and eastern regions of the Netherlands as well in South Limburg and West Brabant.
I nogle af disse områder er mere end 10 % af den erhvervsaktive befolkning arbejdsløs. Derimod ligger arbejdsløsheden i nogle af de vestlige dele af landet under 2 %.
In some areas more than 10 % of the working population is unemployed, but in Western regions the figure is less than 2 %.
Derudover er forskellen på arbejdsløshed blandt mænd og kvinder iøjnefaldende.
There is a considerable difference between unemployment for men and for women.
Ved udgangen af 1978 var 4 % af de erhvervsaktive mænd arbejdsledige, hvorimod hele 7,2 % af de erhvervsaktive kvinder var uden beskæftigelse på arbejdsmarkedet.
At the end of 1978, 4 % of the male working population were unemployed and 7.2 % of the female work­ing population.
Ved disse tal er er der kun tale om arbejdsløse, der blev registreret på arbejdsanvisningskontorerne.
These figures relate to those unemployed who have regis­tered as unemployed with the labour exchange.
Hertil kommer et betydeligt antal af ikke registrerede arbejdsløse (»mørke tal«), deriblandt først og fremmest kvinder, der uden at være anmeldt som arbejdsløse søger beskæftigelse for første gang, eller som efter en afbrydelse ønsker at vende tilbage til deres erhvervskarriere.
Youth unemployment poses a special problem. The previous diagram shows that unemployment for under-23-year olds is increasing at a faster rate than the average rate of unem­ployment.
Oversigt over udviklingen i ungdomsarbejdsløsheden i årene fra 1970 til 1979 — udtrykt i procent i forhold til den samlede erhvervsaktive befolkning:
The following is a survey of the development of youth unemployment from 1970 to 1979, shown as a percentage of the total working population.
I alt under 23 år
Total under 23 years young per­sons m.
Udviklingen i ungdomsarbejdsløsheden
Development of unemployment ω
En stor del af arbejdsløsheden blandt unge rammer elever, der udgår fra skolen.
Source: Social indicators 1978, Table H/9, Eurostat 1980.
Arbejdsmarkedet kan under den nuværende dårlige øko­nomiske situation ikke absorbere dette store antal. Ca.
The percentage for 1980 is provisional and has been taken from the Eurostat monthly report 4/81 (date 18. 5. 1981).
Ungdomsarbejdsløsheden 1977 Den samlede befolkning indtil 24 år i 1977, opdelt i mænd og kvinder med deres respektive andel af personer over 14 år, erhvervsaktive samt arbejdsløse.
Unemployment 1977 Total population in 1977, subdivided into men and women, with the corresponding proportions of over 14 year olds, the working population and the unemployed.
K/7de: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973—1975—1977, Tab. II/6, Eurostat 1980.
Source: Labour force sample surveys 1973­75­77, Table 11/1, Eurostat 1980.
Det almene uddannelsessystem
Upper secondary general education r* q cû 9jω CD ® S
Elementærområdet (førskolen) starter for hollandske børn med det fyldte fjerde år; deres skolepligt begynder i en alder af seks år og otte måneder. Primærtrinet omfatter seks år.
Nursery education starts for Dutch children at four years of age, and when they have reached six years and eight months they commence general compulsory education.
Almen skolepligt og arbejdsforbud.
The secondary level I takes four years which can be either general education or in the lower level of the vocational secondary school.
1 1975 indførte man et tiende skolepligtigt år.
During the first three years of the secondary level I it is possible to change streams within the system.
Loven om skolepligt fuld­stændiggøres af arbejdsloven, idet sidstnævnte udtrykkelig fastholder arbejdsforbud for dem, der er underkastet skole­pligten.
In the two following years it should also be possible to make a change of direction because of standardizations in the curricula.
Siden 1975 har der været indført to­dages skolepligt for 16­årige erhvervsbeskæftigede unge.
1 from work. In 1975 the 10th year of compulsory education was introduced.
Udvidelsen af fuldtidsskolepligten havde i alt væsentligt kun den funktion at skabe det lovmæssige grundlag for et allerede eksisterende faktum, idet størsteparten af den pågældende årgang i forvejen gik i heltidsskole.
The purpose of the extension of full time com­pulsory education was mainly to provide a legal basis for a situation which already existed, because the majority of the age group in question were already attending a full­time school.
Problemer­ne i forbindelse med den delvise skolepligt er anderledes.
The problems are different with part­time compulso­ry education.
Staten brugte ganske entydigt dette som middel til at foranledige flere unge til fortsat skolegang og til at fremme påkrævede reformer inden for undervisningsvæsenet.
This was introduced by the State clearly as a means of persuading more young people to attend contin­uation schools, and to promote reforms in the school system that had become overdue.
Det skal i den forbindelse understreges, at de samfundsmæssi­ge og faglige organisationer, f.eks. ungarbejderne og fagfor­eningerne udfoldede bestræbelser, som bidrog ganske væsentligt til indførelsen af delvis skolepligt.
It must be noted that the introduction of part­time compulsory education was to a large extent due to the efforts of social organizations (e.g. the young workers) and the trade unions.
Uddannelsen i de videregående skoler, ι vore dages samfund er kvaliteten af uddannelse et af de vigtigste midler til at få arbejde og derigennem opnå social mobilitet. Dette var årsagen til, at man fra århundredeskiftet kunne notere ubrudt og stadig stigende tilgang til heltidsundervis­ning i de videregående skoler.
Attendance at continuation schools, in present day society the standard of education is one of the most important factors in obtaining employment and thereby a degree of social mobility.
tidsmæssige afstand endog 15 år.
Educational participation for 20 year-old girls is now what it was for boys 15 years ago.
I de senere år er denne forskel blevet hurtigere udjævnet takket være tilskyndelser fra statens side.
In recent years, State incentives have increased the rate at which education for girls has improved.
Videregående folkeskole Teknisk — faglig skole, husholdningsskole Realskole eller gymnasium
Continuation basic school Trade school, school of domestic science Intermediate or higher school
I første linie synes denne udvikling især at være kommet den erhvervsfaglige undervisning på basistrinet til gode.
The main impact of this development has been in the various forms of vocational education at the basic levels.
I perioden fra 1930 til 1965 blev tilstrømningen til erhvervs­uddannelsen tredoblet.
The influx to vocational education trebled from 1930 to 1965.
Men siden 70'erne er denne udvik­ling i stor udstrækning sket modsat, og erhvervsuddannel­sen på basistrinet har sat noget til i social henseende.
This trend was to a large extent reversed after the 1970s, and the social status of vocational education at basic levels has also lost ground.
I midten af 60'erne var en længere varende udvikling næsten afsluttet.
This development which had continued over many years, was almost complete by the middle of the 1960s.
95 % af alle piger og drenge, der forlod grundsko­len, fortsatte i en heltidsskole.
95 % of all girls and boys leaving the basic school continued with fulltime education.
Fra og med 1970 blev det ret almindeligt at deltage i heltidsundervisning i det mindste indtil det 15. år.
Since about 1970 this had been the usual practice up to the age of 15, but for other age groups this was not so straightforward.
Dette var en af årsa­gerne til, at staten greb til foranstaltninger for at fremme forlænget skolegang.
For this reason measures were introduced by the State from that time to promote atten­dance at school for a longer period.
De samlede elevtal på de forskellige trin og undervisnings­former kan opstilles på følgende måde:
The total numbers of pupils from the various levels and methods of instruction are shown as follows:
(specialskoler undtaget)
(special schools excluded)
Førskoleundervisning Grundskoleundervisning Mellem og højere almendan­nende undervisning Erhvervsfaglig basisundervis­
Nursery school education Basic school education Intermediate and higher general education Vocational educational at the
413 ning Erhvervsfaglig undervisning på
413 lower level Intermediate vocational
124 undervisning Universitets­ og læreanstalts­ undervisning
55 53 64 education Higher vocational education Higher education
Selv om overgangen fra grundskolen til de videreførende skoleformer så at sige var helt sikret fra begyndelsen af 70'erne, betød dette ikke nogen tilfredsstillende løsning af bestående skole­ og samfundsmæssige problemer.
Since the beginning of the 1970s, the change-over from the basic school to the continuation type school was almost completed, but some academic and social problems remain unsolved.
Allerede siden begyndelsen af 50'erne havde man befattet sig med nyformuleringen af den videregående undervisnings mål­sætninger og struktur.
Efforts have been made ever since the 1950s to find a completely new structure to meet the objectives and organization for continuing education.
Videregående erhvervsfaglig undervisning med afsluttende eksaminer f.eks. ingeniør, skibsofficer, ledende stillinger i hotelbranchen
Higher vocational education Vocational higher level finals. e.g. engineer, ship's officer, managerial posts in the hotel trade
Mellem universiteter og højere læreanstalter m. v. (øverst til venstre) og erhvervsuddannelsen (øverst til højre) ses det vidtforgrenede system af erhvervsfaglige skoler.
The wide range of opportunities for vocational training are indicated, varying from the apprenticeship (top right) to the college.
Man kan af diagrammet endvidere aflæse varigheden af den almene skolepligt samt, i hvilken alder de tilsigtede eksaminer aflægges, og hvad der kræves dertil.
The diagram indicates the period of compulsory education, the period of training required for the final examination and the age at which they are taken.
Almendannende undervisning Mellemtrinet
Intermediate general education Intermediate finals examination
Erhvervsfaglig undervisning på mellemtrinet Afsluttende erhvervseksaminer f.eks. medicinsk medhjælper, konstruktør, manager på mellemplanet
Vocational training intermediate level Vocational finals intermediate level.
Erhvervsfaglig undervisning på basisplan Afsluttende eksaminer f.eks. bygningsarbejder, sekretær, detailhandler
e.g. doctor's assistant, designer, medium level management
Forberedende videnskabelig undervisning Studentereksamen
Vocational training at the lower level Trade tinals, e.g. building workers, secretaries, retailers
Lærlingeuddannelse (specielt for små og middelstore virksomheder)
Preparatory scientific education University entrance examinations
Svend (derefter 1- til 2-årig sekundærlære) f.eks. automekaniker, frisør, kok, detailhandler
Apprenticeship (especially for small and medium size businesses) Journeyman (thereafter 12 years secondary apprenticeship), e.g. vehicle mechanic, hairdresser, cook, retailer
Højere almendannende undervisning Adgang til faghøjskole
Upper general education Entrance to trade college
Handicappede Uddannelsesniveau afhængig af graden af handicap
Handicapped Educational level dependent on the degree of incapacity
I Holland er videreuddannelsen på den ene side garanteret gennem et skolesystem med gode gennemgangsmuligheder, på den anden side giver såvel offentlige som private institutioner rige muligheder for efter- og videreuddannelse eller omskoling.
Further education in the Netherlands is ensured by the flexibility of the educational system and by the many public and private establishments which exist for further education or retraining.
Den erhvervsfaglige undervisning.
In the Netherlands there is an educational system which embraces a wide variety of ideologies.
Udtrykket »er­hvervsfaglig undervisning« (beroepsonderwijs) er et samlet begreb for den viden, der formidles ved et mangefold af skoler, som forbereder de uddannelsessøgende til udøvel­sen af forskelligartede erhverv.
The freedom to use public funds to create and maintain schools which have to satisfy the aspirations and opinions of differ­ent groups within the population is laid down in the consti­tution. This complies with one of the most important hall­marks of culture and society — allowing for individuals to develop their own life­styles.