natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bestyrelsen har også sammen med skolelederen ansvaret for at tilrettelægge uddannelsernes nærmere indhold; hovedansvaret påhviler dog de lokale uddannelsesudvalg.
Together with the school principal, the board is also responsible for arranging the details of train­ing although major responsibility lies with the local training committees.
Bestyrelsen består af 6-12 medlemmer, hvoraf 1 medlem udpeges af amtsrådet og mindst 1 medlem af kommunalbestyrelserne.
The board is composed of 6 to 12 members, one of whom is appointed by the county council and at least one by the municipal councils.
Bestyrelsen skal sammensættes, så den er dækkende for skolens faglige område, og arbejdsmarkedets parter skal være ligeligt repræsenterede.
The board's composi­tion must be such that it covers the occupational sphere of the school, and the social partners must be equally represented.
Skolens lærere og teknisk-administrative personale repræsenteres uden stemmeret med hver 1 repræsentant.
Teachers and administrative person­nel in the school are each represented by one representative with no vote.
Skolens elever repræsenteres uden stemmeret med 2 repræsentanter.
The school's pupils are represented by two representatives who are also not entitled to vote.
De lokale uddannelsesudvalgs hovedopgave er at bistå skolerne i arbejdet med at planlægge undervisningens konkrete indhold, endvidere at rådgive i alle forhold, der angår uddannelserne ved skolen, samt medvirke til at styrke kontakten mellem skolen og det lokale arbejdsmarked.
3.7.75 The main function of the local training committees is to assist the schools in plan­ning contents of the courses given. They also provide advice in all matters con­cerning training at the school, and help strengthen contact between the school and the local labour market.
For hver skole nedsættes et eller flere lokale uddannelsesudvalg, som tilsammen skal dække de uddannelser, skolen udbyder.
One or more local training committees are appointed for each school, to cover the training courses offered.
Flertallet i ethvert udvalg skal udgøres af repræsentanter for de organisationer, der har sæde i vedkommende faglige udvalg.
The majority in any commit­tee must be made up of representatives of the organizations which have a seat on the particular trade committee concerned.
Undervisningsministeren fastsætter bedømmelsesplanerne for de enkelte uddannelser, for så vidt angår områdefag og specialefag efter de faglige udvalgs bestemmelser.
3.7.76 The Minister of Education draws up assessment schedules for the individual train­ing courses in so far as general area subjects and special subjects are concerned, in line with the decisions of the trade committees.
Der gennemføres bedømmelse og/eller eksamen i forbindelse med afslutningen af skoleundervisningen, og skolen udsteder bevis, når kravene er opfyldt.
Assessment and/or examin­ations are carried out when the course ends and the school issues certificates if requirements are met.
Når eleven har gennemført praktikuddannelsen i overensstemmelse med praktikreglerne, udsteder virksomheden en praktikerklæring for gennemførelsen.
When the trainee completes on-the-job training in accord­ance with the rules on practical work experience, the company also awards certificates.
Det egentlige uddannelsesbevis udstedes af det faglige udvalg, når skolebevis, praktikerklæring og evt. svendebrev foreligger.
3.7.77 The Certificate of Apprenticeship (journeyman's certificate) is awarded by the trade committee when the school certificate and the on-the-job training certificate have been attained.
Gennem disse bestemmelser sikres, at såvel den landsdækkende anerkendelse af uddannelsernes kvalitet som uddannelsernes karakter af ungdomsuddannelser fastholdes.
This ensures recognition of the quality of training and the nature of the training programmes as youth programmes at national level.
Gennem den store rolle, arbejdsmarkedets parter er tillagt, er uddannelserne samtidig sikret arbejdsmarkedsgodkendelse.
On account of the important role assigned to the social partners, labourmarket ap­proval of the courses is also ensured by this means.
3.1.18 Der er sket store organisatoriske ændringer i den overordnede styring af arbejdsmarkedspolitikken i Danmark.
3.1.18 There have been major changes in the organization of overall management of labourmarket policy in Denmark.
I 1989 blev Arbejdsmarkedsstyrelsen etableret.
The National Labour Market Authority (AMS) was set up in 1989.
Arbejdsmarkedsministeriet består nu af Departementet, Arbejdsmarkedsstyrelsen (AMS), Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikring samt Direktoratet for Arbejdstilsyn, med hver deres underordnede enheder.
The Ministry of Labour now consists of a Department, the Labour Market Authority, the Directorate for the unemployment insurance system and the Directorate for the National Labour Inspection Service, each with sub­ordinate units.
3.1.19 Især Arbejdsmarkedsstyrelsen er væsentlig for den danske arbejdsmarkedspolitik.
3.7.79 The Labour Market Authority is indispensable to Danish labourmarket policy.
AMS er dannet ved en sammensmeltning mellem det tidligere AMU­direktorat (uddannelsesdirektoratet) og Arbejdsdirektoratet med det formål at skabe betydeligt større slagkraft gennem en nøje koordineret indsats for vejledning, formidling og uddannelse.
The AMS was formed by merging the former AMU Directorate (the Education Directo­rate) with the Labour Directorate, to produce greater efficiency through better co­ordination of guidance, employment service and training.
Arbejdsformidlingssystemet (AF) og AMU er hermed blevet integreret.
This resulted in integra­tion of the employment service system (AF) and labourmarket training (AMU).
Koblingen mellem arbejdsmarkedets "efterspørgselsside" (AF) og kvalifikations"udbudsside" (AMU) er herved blevet søgt løst.
The aim has been to link the labour market's 'demand side' (AF) with the qual­ification 'supply side' (AMU).
Arbejdsmarkedsstyrelsen er ansvarlig for den offentlige arbejdsformidling, erhvervsvejledning, gæstearbejderlovgivning, ligestilling, mobilitetsfremmende programmer og arbejds­ og uddannelsestilbudsordningen (ATB/UTB), der blev iværksat i 1989.
The Labour Market Authority is responsible for the public employment service, vocational guidance, legislation on immigrant workers, monitoring of equal oppor­tunities and programmes to promote mobility and the measures relating to the regulations, implemented in 1989, concerning the supply of labour and training (ATB/UTB).
AMS er endvidere ansvarlig for lovgivningen i tilknytning til arbejdsmarkedsuddannelserne for voksne samt styring og administration af AMU­centrene.
It is also responsible for legislation relating to labourmarket training for adults and for management and administration of the AMU centres.
AMS har også ansvaret for de 48 El­centre, som tilbyder erhvervsintroducerende kurser for ledige, unge såvel som voksne, inkl. særlige kurser for ledige kvinder.
The AMS administers a total of 48 El centres, providing prevocational training for unemploy­ed youth as well as adults including special courses for unemployed women.
Arbejdsministeren Departementet
Minister for Labour Department
Lands­arbejds­nævnet
Directorate for national labour inspection
Arbejds­markeds­styrelsen
National Labour Market Authority
Direktoratet for Arbejds­løsheds­forsikring
Directorate for the un­employment insurance system
Special­arbejder­skoler/ AMU­centre l__
Labourmarket Schools and AMU centres
Arbejdsministeren har i 1991 fremsat lovforslag om etablering af en enstrenget arbejdsmarkedsservice, som vil indebære ændringer i rådgivningsstrukturen generelt, men som næppe vil ændre styringsstrukturen for arbejds­markedsuddannelserne.
In 1991, the Minister for Labour tabled a draft law to establish a single-strand labourmarket service which entails changes in the advisory structure in general, but which will scarcely alter the management structure for labourmarket training schemes.
Styringen af arbejdsmarkedsuddannelserne foregår i henhold til lov nr. 237 af 6. juni 1985 om arbejdsmarkedsuddannelserne.
3.7.27 Act No 237 of 6 June 1985 made provision for the management of labourmarket training.
Det karakteristiske ved styringen og administrationen af arbejdsmarkedsuddannelserne er den meget høje grad af repræsentation og indflydelse, som arbejdsmarkedets parter har.
The characteristic feature of the management and administration of labourmarket training is the high degree of representation and influence the so­cial partners have.
Lov om arbejdsmarkedsuddannelser er en rammelov, der rummer • specialarbejderuddannelserne • efteruddannelse af faglærte • erhvervsforberedende uddannelser.
3.1.22 The Act on labourmarket training is a basic law embracing: • semi-skilled worker training; • continuing training of skilled workers; • prevocational training.
På det øverste rådgivningsniveau findes et uddannelsesråd for arbejdsmarkedsuddannelserne, som er rådgivende for arbejdsministeren i spørgsmål, der er fælles for arbejdsmarkedsuddannelserne, og som på eget initiativ kan afgive indstilling til arbejdsministeren.
3.1.23 At the top advisory level there is an Advisory Council for labourmarket training which advises the Minister for Labour on issues common to labourmarket training and can make, on its own initiative, recommendations to the Minister.
Rådet består af 1 formand udpeget af arbejdsministeren samt 8 medlemmer udpeget af LO og 8 medlemmer udpeget af DA.
The Council comprises one chairperson appointed by the Minister for Labour, eight members appointed by the LO (Danish Federation of Trade Unions) and eight members appointed by the DA (Danish Employers' Confederation).
For hver af de 3 uddannelsestyper er der på centralt niveau nedsat uddannelsesudvalg, der beskæftiger sig henholdsvis med • uddannelsesforanstaltninger for specialarbejdere, • efteruddannelse af faglærte m.v. og • erhvervsforberedende uddannelser.
3.1.24 For each of the three types of training, a training committee is appointed at central level to examine: • training measures for semi-skilled workers; • continuing training of skilled workers; • prevocational training.
Sammensætningen af de 2 førstnævnte uddannelsesudvalg følger samme mønster: 1 formand udpeget af arbejdsministeren og 8 medlemmer udpeget af LO samt 8 medlemmer udpeget af DA.
3.1.25 The composition of the first two training committees is identical, namely: one Chairman appointed by the Ministry of Labour and eight members appointed by the LO and eight by the DA.
Endvidere tilforordnes der hvert af udvalgene 2 repræsentanter for Arbejdsministeriet, 1 repræsentant for Undervisningsministeriet og 1 repræsentant for Industriministeriet.
In addition, in each committee, two representatives are appointed by the Ministry of Labour, one by the Ministry of Education, and one by the Ministry of Industry.
Begge uddannelsesudvalg har til opgave: • at godkende uddannelsesprogrammer og undervisningsplaner for de enkelte kurser, der er udarbejdet af brancheudvalgene (specialarbejderuddannelserne) eller de faglige efteruddannelsesudvalg (efteruddannelsen af faglærte); • at tage initiativer til iværksættelse af uddannelsesforanstaltninger og • at afgive udtalelse om fordelingen af de årlige bevillinger.
Training committees have the task of: • approving programmes and syllabuses for the individual training courses, drawn up by the sector committees (semi-skilled workertraining) or the continuing training committees (continuing training of skilled workers);
Uddannelsesudvalget for erhvervsforberedende uddannelse er sammensat lidt anderledes: 1 formand udpeget af arbejdsministeren, 3 medlemmer udpeget af LO, 3 af DA, 2 af arbejdsministeren, 1 af undervisningsministeren og 3 medlemmer udpeget af amter og kommuner.
3.1.26 The training committee for prevocational training has a different composition; a chairperson appointed by the Ministry of Labour, three members appointed by the LO, three by the DA, two by the Ministry of Labour, one by the Ministry of Educa­tion, and three members appointed by municipalities and county councils.
Dette udvalgs opgaver er løsere formuleret og består i overordnet rådgivning og indstilling om uddannelses- og bevillingsbehov.
The functions of this committee are less specific and consist of providing overall advice and recommendations on requirements for training and grants.
Men udvalget skal ikke godkende uddannelsesprogrammer og undervisningsplaner for de enkelte kurser.
The committee is not required to approve training programmes and syllabuses for the individual training schemes.
3.1.27 Brancheudvalgene og de faglige efteruddannelsesudvalg har en helt afgørende rolle i fornyelsen af arbejdsmarkedsuddannelserne.
3.1.27 The sector committees and the occupational continuing training committees play a decisive role in updating labourmarket training courses.
De nedsættes paritetisk af arbejdsmarkedets parter og består af 6-Ί 0 medlemmer af brancheudvalgene og 4-10 medlemmer af de faglige efteruddannelsesudvalg.
They are appointed with equal representation of the social partners and consist of 6 to 10 (the sector committees) or 4-10 members (the continuing training committees).
Der er ingen statslig repræsentation i disse udvalg - som modsvarer de faglige udvalg inden for ungdomserhvervsuddannelserne.
There is no government representation on these committees, which correspond to trade com­mittees within youth vocational training schemes.
Brancheudvalgenes (de faglige efter uddannelses-udvalgs) opgave er:
The sector committees have the following functions:
• at undersøge og give indstilling om branchens uddannelsesbehov, • at udarbejde forslag til uddannelsesudvalget om uddannelsesprogrammer for branchen samt om undervisningsplaner for det enkelte kursus, og
• to identify and make recommendations on training requirements in the sector; to formulate proposals for the training committee on training pro­grammes for the sector and syllabuses for training; to ensure that the training is carried out in line with the syllabuses.
3.1.28 I samspillet mellem Arbejdsmarkedsstyrelsen og AMU-centrene er der også sket en decentralisering, hvor de 24 AMU-centre har fået friere rammer, blandt andet gennem indførelse af IDV- (indtægtsdækket virksomhed) og VTP-kurser (virksomhedstilpassede kurser).
3.1.28 Between the Labour Market Authority and the AMU centres there has been a certain amount of decentralization through which the 24 AMU centres have ac­quired greater scope, for example through the introduction of IDV (income-cov­ered companies) training and VTP (company-adapted) training.
På disse kurser betaler de rekvirerende virksomheder hhv. 100% og 50% af udgifterne, men får til gengæld kurser, der er specielt tilrettelagt til den pågældende virksomhed.
For the courses the companies are requesting, they pay 100 and 50% respectively of the expens­es and in return acquire courses specially adapted to the company.
Øget brugerbetaling via generel indførelse af gebyrer er under overvejelse.
Consideration is being given to greater user payment through general introduction of fees.
I løbet af de næste 34 årskal der indføres målog rammestyring af undervisningen i arbejdsmarkedsuddannelserne.
3.7.29 During the next three to four years, management by objectives of the instruction given in the labourmarket training is to be introduced.
Det betyder større frihed end nu til lokal tilpasning af kurserne.
This will provide greater scope for local adaptation of training.
På linje med erhvervsuddannelserne går AMU fra indholdsstyring til mål- og rammestyring - og under den klare forudsætning, at uddannelsernes landsdækkende merit fastholdes for at sikre, at kursisterne opnår de samme kvalifikationer overalt i landet.
As for vocational training the AMU is chang­ing over from contents-management to management by objectives and frame­work rules, while maintaining the nationwide merit-status of the training courses, in order to ensure that participants obtain the same qualifications throughout the country.
Såvel forspecialarbejderuddannelsen som i efteruddannelsen af faglærte gælder, at den landsdækkende merit i dag søges sikret gennem detaljerede beskrivelser af undervisningens indhold og anvisninger på, hvordan den skal gennemføres.
3.7.30 Both for semi-skilled worker training and in the continuing training of skilled work­ers, the achievement of nationwide recognition is sought today by making descrip­tions of the content of training as well as providing indications on how it is to be delivered.
Indførelse af mål- og rammestyring indebærer, at styringen alene sikres gennem centralt fastlagte uddannelsesmål, støttet af en pædagogisk vejledning og evt. andet materiale, som den enkelte lærer dog ikke vil være bundet af.
The introduction of management by objectives implies that overall man­agement is ensured through the centralized setting of training objectives, support­ed by educational guidance and, if necessary, other material - which, however, the individual teacher is not bound by.
Der bliver herved skabt friere råderum for skolen og den enkelte lærer med hensyn til valg af undervisningsform og -metode, øvelser m.v.
This gives both the school and the individual teacher greater scope with regard to the form and the method of teaching.
Det vil fortsat være de centrale instanser, der har ansvaret for uddannelses- og kursusudviklingen, og for at den forudsatte kompetence og landsdækkende anerkendelse fastholdes, men ansvaret for udviklingen af den konkrete undervisning vil i høj grad komme til at ligge ude på skolerne.
The central authorities will maintain responsibility for training and training develop­ment and for ensuring that the required qualifications and nationwide recognition are obtained, but responsibility for the development of the tuition itself will lie large­ly with the schools.
Det samlede beslutningssystem
The decision-making system
I nedenstående figur illustreres det samlede system af ansvar og kompetencer i det danske erhvervsrettede uddannelsessystem.
The following table illustrates the overall structure of responsibilities and compe­tences in the Danish vocational training system.
Efter uddanne l s o a τ­ ■* (C S
ORGANIZATION/ INSTITUTION
Der har i Danmark udviklet sig en overordentlig stærk tradition for, at arbejdsmarkedets parter såvel institutionelt som udviklingsmæssigt spiller en afgørende rolle i udviklingen og styringen af uddannelserne.
3.1.32 In Denmark, there is a long tradition of social partners cooperating institutionally and playing a decisive role in developing and managing training.
Fordelene ved dette såkaldte "faglige selvstyre" er mangfoldige.
The advantages of this, 'occupational self-management' are many and varied.
Der opnås således en større grundighed i forberedelsen af nye uddannelses forskrifter, og uddannelserne bliver accepteret af de organisationer, der repræsenterer virksomhederne og medarbejderne i disse virksomheder.
It ensures a thor­oughness in preparing new training contents and their acceptance by the orga­nizations representing companies and employees.
Uddannelserne er altid sikret arbejdsmarkedsopbakning og accept af uddannelsernes valør.
The training schemes are always assured of labourmarket approval.
Der kan imidlertid være behov for at sikre, at nye impulser får fri adgang til at påvirke uddannelserne.
3.7.33 There is, however, a need to ensure that training schemes receive fresh impetus.
Det sker i vidt omfang allerede, fordi der er tradition for at rådspørge sagkyndige inden for nye teknologiske områder, at inddrage kvalifikationsanalyser i forberedelsen af nye undervisningsplaner o.lign.
This is already happening to a large extent, as there is a tradition of consulting experts within new technological areas and of incorporating qualification studies in preparing new syllabuses.
Foren fortrinlig redegørelse for, hvorledes fornyelserne af uddannelserne konkret finder sted, kan henvises til et PETRA-studium af John Houman Sørensen, "Renewal of Vocational Training in Denmark", 1990.
For an excellent account of the modernization of training as it is taking place, the reader should refer to a PETRA study by John Houmann Sørensen, 'Renewal of vocational training in Denmark' (1990).
3.2 Finansieringen af erhvervsuddannelserne
3.2 Financing of vocational training
De offentlige udgifter
Public expenditure
De følgende figurer illustrerer de samlede uddannelsesudgifter i Danmark, inkl. udgifterne til erhvervsuddannelse, men ekskl. udgifterne til arbejdsmarkedsuddannelserne, som figurerer under Arbejdsministeriets budget.
3.2.1 The following tables illustrate that overall education spending in Denmark in­cludes expenditure on vocational training, but excludes expenditure for labourmarket training which is budgeted for by the Ministry of Labour.
Udgifterne er opgjort dels som % af bruttofaktorindkomst (BFI), dels som udgift pr. indbygger.
Costs appear as percentages of the GDP and cost per inhabitant.
Offentlige udgifter til uddannelse i Danmark (%afBFI)
Public expenditure on education in Denmark (% of GDP)
Offentlige udgifter til uddannelse i 1985 pr. indbygger
Public expenditure on education in 1985 (in PPS -purchasing power standard per head of population)
De faglige uddannelser er særegne derved, at de på én gang både er uddannelse og arbejde.
3.2.2 Vocational training is special, in that it is both training and work.
De unge i de faglige uddannelser "køber" selv deres uddannelse, og modydelsen består i deres arbejdsindsats.
Young people on vocational training courses 'buy' training themselves, paying for it through their work.
Denne blanding af skole og praktisk oplæring medfører, at der er 3 forskellige kilder til finansiering af erhvervsuddannelserne: Staten betaler de faglige uddannelsers skoledele, arbejdsgiveren betaler eleven løn under praktikdelen (reguleret som andre arbejdsforhold via det kollektive overenskomstsystem), og refusion til arbejdsgiveren for elevens løn under skoleophold betales via tilskud fra en kollektiv arbejdsgiverfond (AER).
With this blend of schooling and practical training, there are three different sources for funding vocational training. The State pays for the academic parts of vocational training, the employer pays the trainee a wage during the practical work experience (regulated, as are other working conditions, in the system of collective agreements), and the trainee's wages are funded during the schooling through grants from a collective employers' fund (the AER).
I det følgende vil der blive redegjort for finansieringen af skoleperioderne og de regler og nye allokeringsmekanismer, der knytter sig hertil.
An account is given below of the funding of the periods spent in schools and the rules and new systems of allocation associated with them.
Erhvervsuddannelsernes praktikdele reguleres ved de normale markedsmekanismer på arbejdsmarkedet og vil ikke nærmere blive omtalt her.
The practical work experience parts of vocational training, as regulated through the normal market mechanisms on the labour market, are not discussed further here.
De særlige tilskudsordningertil private arbejdsgiveres oprettelse af praktikpladser, der blev iværksat i 1984, er nu ophørt og vil heller ikke blive behandlet.
The special grant scheme for private employers to provide on-the-job training places, which commenced in 1984, has now ended, and this will not be discussed.
3.2.3 Statens samlede udgifter til erhvervsskolernes virksomhed udgør i alt DKK 5.6 mia. i 1991 (inkl. fællesudgifter, men ekskl. udgiftertil Statens Uddannelsesstøtte).
3.2.3 National expenditure on vocational training totalled DKR 5 600 million in 1991 (including general expenditure, but excluding contributions to the State training fund).
Udgifterne til undervisning udgør opgjort på uddannelsestyper (DKK):
Expenditure on training by types of training (DKR)