natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I prognoserne, der er vedføjet til budgettet, opererer man med et lånebehov på 43,7 mia. for 1984, hvoraf kun 7,6 mia. kan henføres til underskuddet på vare- og tjenestebalancen, hvorimod underskuddet på posten renter, udbytter og overførsler vil beløbe sig til 54 mia., især som følge af en rentebyrde på 40 mia. På grund af de mindre gunstige udsigter til en mindskelse af underskuddet på vare- og tjenestebalancen vil Frankrigs lånebehov i udlandet kunne komme til at ligge på omkring 60 mia. i 1984.
According to the forecasts appended to the budget, the 1984 borrowing requirement will be FF 43,700 million, of which only FF 7,600 million relate to the deficit in goods and services; the deficit in distributive transactions will amount to FF 54,000 million, particularly on account of interest costs of the order of FF 40,000 million. Given the less favourable prospects of a reduction in the deficit in goods and services, the national borrowing requirement could be around FF 60,000 million in 1984.
Disse oplysninger omkring bruttogælden skal dog sammenholdes med de franske mellemfristede og langfristede tilgodehavender i udlandet, som pr. 31. december 1983 ansloges til 250 mia. FF.
Against these gross debt figures should be set French medium and long-term claims against other countries, totalling an estimated FF 250,000 million at 31 December 1983.
Tilgodehavenderne er hovedsageligt eksportkreditter med en løbetid på mere end 1 år og er normalt optaget i FF, hvorimod kun 5% af den franske gæld er udtrykt i FF.
These claims are mainly connected with export credits running for more than one year and are generally denominated in francs, whereas only 5% of French debts are in francs.
De franske tilgodehavender fordeler sig med 55% på udviklingslande og 15% på henholdsvis Østlande, OPEC-lande og OECD-lande.
55% of French claims are estimated to be on developing countries, 15% on Eastern bloc countries, 15% on OPEC countries and 15% on OECD countries.
Deres realværdi er blevet påvirket af de seneste valutakursbevægelser, og deres indfrielse udskydes undertiden på grund af betalingsproblemer i de pågældende lande.
The real value of these claims has been affected by recent exchange rate movements and their payment has sometimes been deferred on account of solvency problems in the countries concerned.
Det er derfor vanskeligt nøjagtigt at opgive tal for nettogælden.
One has therefore to take into account more than just the net indebtedness.
Netto-udlandsgælden skønnedes dog til 201 mia. FF pr. ultimo 1983, mens valutareserverne, hovedsageligt i guld, på samme dato beløb sig til 430 mia. FF.
This can be put at FF 201,000 million as at 31 December 1983, while foreign exchange reserves, mainly in gold, amounted to FF 430,000 million on the same date.
Den franske gældsætning er moderat, selv sammenlignet med de øvrige medlemsstater og den refinansieringsordning, der er nødvendig for at få fordelt gældstilbagebetalingen over en vis periode, vil kunne bringes i stand uden problemer, eftersom man nu er ved at få genskabt den økonomiske balance, og eftersom Frankrig er et godt papir og altid har overholdt sine forpligtelser.
France's indebtedness is moderate, even among the Community countries and the refinancing necessary to reschedule repayments will be obtained quite easily given the current return to equilibrium and France's good name as a country that has always honoured its commitments.
Således vil betalingen af renter og afdrag i 1984 svare til 6,5% af eksportens værdi eller 14% af de officielle valutareserver.
In 1984 debt servicing will be equivalent to 6.5% of the value of exports or 14% of official foreign exchange reserves.
Udlandsgælden svarer til 3 måneders eksport.
The external debt is equivalent to three months' exports.
Denne post repræsenterer allerede nu en væsentlig udgift, der for 1984 anslås til 66 mia., herunder er 40 mia. renteydelser, og under forudsætning af konstante valutakurser, vil den stige med ca. 12% pr. år.
It already represents a considerable cost estimated at FF 66,000 million in 1984, including FF 40,000 million in interest, and will grow by about 12% per annum assuming constant exchange rates.
Skal den stabiliseres i 1985, vil det kræve et overskud på de løbende poster på 50 mia., hvilket forudsætter væsentlige forbedringer i konkurrenceevnen eller en endnu mere markant konjunkturel afstand til handelspartnerne. Begge dele vil kræve vidtgående foranstaltninger, der vil være vanskelige at iværksætte.
Its stabilization in 1985 will require a current account surplus of the order of FF 50,000 million, which will entail a considerable increase in competitiveness or an even greater cyclical gap, both of which will involve major efforts fraught with difficulties.
Selv om Frankrigs udlandsgæld er forholdsvis ringe målt med international målestok, lægger den allerede nu væsentlige restriktioner på den økonomiske politik.
Although relatively small by international standards, France's external debt is already a major economic policy constraint.
Gældsbyrden øges f.eks. ved en kurstilpasning: en devaluering af franc'en med 8% i forhold til både dollar og mark vil således øge værdien af gælden med godt 40 mia. FF, hvilket svarer til 1 års rentebetaling.
For example, it increases the cost of an exchange rate adjustment : an 8% devaluation of the franc in relation to both the dollar and the German mark would boost the external debt by around FF 40,000 million or the equivalent of one year's interest.
Det vil således være meget dyrt at devaluere af konkurrencehensyn og køre med en undervurderet valutakurs, således som nogle kritikere af den nuværende saneringspolitik slår til lyd for.
A strategy of competitive devaluation or under valuation of the franc, as recommended by certain critics of current economic policy, would therefore be very costly.
Nogle strukturproblemer i den franske udenrigshandel
— Structural problems in France's external trade
Ud over generelle prisrelaterede konkurrencemæssige faktorer og det indenlandske efterspørgselsniveau præges den franske udenrigshandel af visse handicaps, som hyppigt nævnes, nemlig industriens høje specialiseringsgrad og hovedaftagerlandenes geografiske fordeling.
Over and above the general factors of price competitiveness and the level of domestic demand, France's external trade suffers from certain handicaps relating to industrial specialization and the geographical spread of its principal customers.
De 20 lande, som Frankrig havde det største handelsoverskud over for i 1983, omfatter 16 udviklingslande samt Schweiz, Grækenland, Østrig og Andorra.
The 20 countries with which France had its main trade surpluses in 1983 comprise 16 Third World countries, Switzerland, Greece, Austria and Andorra.
De franske eksportører er alvorligt ramt af den faldende efterspørgsel fra udviklingslandene og OPEC-landene.
French exporters have been hard hit by the fallingoff in demand from the developing and the OPEC countries.
Især er der blevet underskrevet betydeligt færre kontrakter om levering af kapitaludstyr siden 1982.
In particular, considerably fewer major equipment contracts have been signed since 1982.
Den geografiske fordeling skal ses i logisk forlængelse af specialiseringen inden for produktionen, som ikke er særlig gunstig i forhold til tendenserne I den internationale efterspørgsel.
This geographical pattern is a consequence of a specialization of production which is not very favourable, given the trends in world demand.
Halvfabrikata, traditionelle færdigvarer og landbrugslevnedsmidler indgår med stor vægt, og det offentlige såvel som erhvervslivet er klar over, at der skal gøres en Indsats for at udvikle et mere konkurrencedygtigt vareudbud.
There has been a fundamental emphasis on semi-finished products, traditional manufactured goods and agricultural and food products, and both the public authorities and manufacturers are aware of the efforts needed to develop a more competitive range of products.
Det vigtige er blot, at man, når man vurderer den fremtidige balance overfor udlandet, ikke bør glemme faktorer på udbudssiden og dermed virksomhedernes situation.
It is merely being suggested that in considering the prospects of external equilibrium one cannot disregard supply-side factors and hence the situation of companies.
Produktionsstrukturen og virksomhedernes situation
Structure of Production and Situation of Undertakings
I den økonomiske politik, der i første omgang var domineret af udbygningen af den nationaliserede sektor, har man efterhånden erkendt virksomhedernes vanskeligheder. Virksomhedernes rentabilitet har således været meget ringe siden det andet olieprischok og er det fortsat, samtidig med, at udsigterne til øgede erhvervsinvesteringer endnu er usikre.
Dominated initially by the extension of the nationalized sector, economic policy has gradually recognized the difficulties of firms whose profitability has remained very low since the second oil price shock, while prospects of a revival of productive investment are only beginning to emerge.
Debatten om strukturrationaliseringer inden for industrien er hårdt tiltrængt, men fokuserer desværre mest på de sociale følgeforanstaltninger.
The debate on industrial restructuring is becoming a priority but is tending to concentrate on social back-up measures.
Nationaliseringerne i februar 1982 omfattede 7 store industrigrupper inden for jern- og stålindustrien, kemi- og elektronikindustrien tillige med alle store og mellemstore private banker.
The nationalizations carried out in February 1982 involved seven major industrial groups in the steel, chemicals and electronics industries, in addition to all large and mediumsized banks in the private sector.
Dette betød en tredobling af den offentlige industrisektor, bortset fra energi, svarende til en fjerdedel af den samlede industris omsætning, bortset fra energi, eller 17% af værditilvæksten og af arbejdskraften.
This meant a tripling of the size of the public industrial sector (excluding energy) to one quarter of the turnover of all industry excluding energy or 17% of value added and manpower.
Den offentlige sektor står desuden for en fjerdedel af investeringerne og eksporten.
The public sector moreover accounts for one quarter of investments and exports.
I gruppen af virksomheder med mere end 2.000 medarbejdere står de offentlige virksomheder for 41 % af beskæftigelsen og 47% af omsætningen.
In the category of enterprises with more than 2,000 employees, public enterprises provide 41% of employment and 47% of turnover.
Forbindelserne mellem den nationaliserede erhvervssektor og staten er fastlagt i mellemfristede "planaftaler".
Relations between the competitive nationalized sector and the state are regulated in mediumterm planning agreements.
I disse aftaler fastlægges virksomhedernes strategiske målsætninger, og disse modtager desuden (meget begrænsede) kapitaltilskud fra staten, der indgår som aktionær. Regeringen ønsker at bruge de nationaliserede virksomheder som løftestang for et fornyet opsving i erhvervsinvesteringerne.
These agreements lay down the strategic objectives of the enterprises, which moreover receive capital contributions on a very limited scale from the state as shareholder.
Realiseringen af denne målsætning har dog hidtil været vanskeliggjort af driftsunderskud, som for de berørte 12 grupper (herunder også de grupper, der var nationaliseret før 1982) er steget fra 2,65 mia. i 1980 til 12 mia. i 1981 og 19,6 mia. i 1982.
Achievement of this objective has been impeded so far by operating deficits, which for the twelve groups concerned (including thus the groups nationalized before 1982) have risen from FF 2,650 million in 1980 to FF 12,000 million in 1981 and FF 19,600 million in 1982.
Jern- og stålgruppen havde det største underskud, men man kan konstatere en parallel udvikling i de øvrige gruppers regnskabsresultater (et underskud på 8,3 mia. i 1982 imod et overskud på 0,65 mia. i 1980).
The steel groups have had the largest deficits, but there is a parallel trend in results for the non-steel activities (a deficit of FF 8,300 million in 1982 as compared with a surplus of FF 650 million in 1980).
De bestræbelser, der i 1983 blev indledt for at rette op på denne situation, har i vidt omfang båret frugt, da underskuddet inden for andre sektorer end jern- og stålindustrien blev nedbragt til ca. 3,5 mia. ud af et samlet underskud på 14 mia., som for3/4's vedkommende kunne tilskrives jern- og stålindustrien.
The efforts to rectify this situation made in 1983 have been largely fruitful, since the non-steel deficit has been brought down to around FF 3,500 million (three-quarters of the total deficit of around FF 14,000 million being attributable to the steel companies).
Det er dog en kendsgerning, at de kriseramte virksomheder fortsat lægger kraftigt beslag på budgetmidlerne til den offentlige industrisektor.
The fact remains that the ailing firms continue to be a heavy drain on the budget appropriations for the public industrial sector.
Virksomhedernes investeringer og rentabilitet
— Corporate investment and profitability
Siden det første olieprischok har man i Frankrig såvel som i de øvrige EF-lande kunnet konstatere et fald i erhvervsinvesteringerne.
A decline in productive investment has been observable in France, as in the other countries of the Community, since the first oil price shock.
Indtil 1974 svarede virksomhedernes, selskabernes og de selvstændige erhvervsdrivendes investeringertil 18,5% af værditilvæksten.
The investments of firms and individual entrepreneurs were equivalent to about 18.5% of value added until 1974.
Investeringerne faldt til 16,5% i 1978-1979, og efter en midlertidig stigning i 1980 og I tredje kvartal 1982 lå de i slutningen af 1983 igen på dette lave niveau.
They fell to 16.5% in 1978-1979 and, after a temporary recovery in 1980 and the third quarter of 1982. they are once again at this low level at the end of 1983.
Der er dog tegn på et reelt opsving i begyndelsen af 1984 med udsigt til en betydelig stigning i investeringerne i erhvervssektoren: op til 20% i løbende priser ifølge den seneste rundspørge hos virksomhederne.
There are, however, signs of a definite recovery at the beginning of 1984, with prospects of a considerable increase in investment in the productive sector : up to 20% in value terms according to the latest survey among entrepreneurs.
Med henblik på fremtiden er et opsving i erhvervsinvesteringerne dog væsentlig for en fornyelse af produktionskapaciteten og opretholdelsen af Frankrigs konkurrenceevne.
As far as the future is concerned, a revival of productive investment is essential for the renewal of productive capacity and the maintenance of French competitiveness.
Dette forudsætter imidlertid på én gang en varig aktivitetsfremgang, selv om den måtte være af nok så begrænset omfang, og en betydelig forbedring af indtjeningen.
It will not materialize unless there is a prospect of a lasting recovery in economic activity (even if only on a modest scale) and an appreciable improvement in profit margins.
Et varigt opsving i investeringsaktiviteten kræver dog selvsagt en forbedring af selvfinansieringsgraden, som for tiden ligger under grænsen på 50% for aktieselskaber, et niveau, der normalt betragtes som kritisk.
A sustained revival of investment is clearly dependent on an improvement in the rate of financing out of retained earnings, which is at present below the threshold of 50% for companies, a level that is generally considered to be critical.
Et andet udtryk for det økonomiske pres, der i øjeblikket hviler på virksomhedernes regnskaber, er de seneste måneders hurtige stigning i antallet og gennemsnitsstørrelsen af konkursramte virksomheder.
Another indication of the financial pressures on undertakings is rapid growth in recent months in the number and average size of firms going bankrupt.
Udsigterne til en forbedring af fortjenstmarginerne i 1984 er behersket positive.
The prospects of an improvement in profit margins in 1984 are favourable but limited.
Disse baseres hovedsageligt på den nuværende moderate vækst i lønomkostningerne, men samtidig levner den nødvendige inflationsopbremsning ikke nogen væsentlig manøvremargin.
They are based mainly on the moderation of the present rate of growth of labour costs, but at the same time the necessary curbing of inflation does not leave any appreciable room for manoeuvre.
Udsigterne ville være mere gunstige, hvis dollarkursen faldt, da den høje dollarkurs øger udgifterne udtrykt i franc til importerede råstoffer.
The outlook would be more favourable if the rate of exchange of the dollar were reduced, as this pushes up the cost in francs of imported raw materials.
Lige siden det første olieprischok har nødvendigheden af en omstrukturering af industrien trængt sig stadig mere på.
The need for industrial redeployment has come increasingly to the fore since the first oil price shock.
CIASI (Comité interministeriel pour l'aménagement des structures industrielles), nu afløst af CIRI (Comité interministériel pour les restructurations industrielles), blev oprettet netop med det formål at hjælpe kriseramte virksomheder med at omstille sig til andre aktiviteter.
CIASI (Comité interministériel pour l'aménagement des structures industrielles), now superseded by CIRI (Comité interministériel pour les restructurations industrielles), was set up to help firms in difficulties to switch to other activities.
Siden 1981 har man arbejdet med ideen om en mere aktiv industripolitik, baseret ikke kun på den udvidede offentlige erhvervssektor, men også på incitamenter til den private sektor og en ambitiøs forskningspolitik.
Since 1981 the idea of a more interventionist industrial policy based not only on the enlarged public sector but also on incentives for the private sector and an ambitious research policy has emerged.
Der er blevet oprettet et industriudvalg, hvori højtstående repræsentanter for arbejdsmarkedets parter har sæde, og hvis opgave er at udarbejde en rapport for regeringen om, hvilke nye veje man kan gå for at få industrialiseret og moderniseret de traditionelle sektorer.
A special committee comprising senior representatives of both sides of industry has been created in order to submit a report on new methods and modernisation in traditional industries to the Government.
Men på kort sigt domineres den industrielle omstrukturering dog af beskæftigelsessituationen inden for kriseramte sektorer og de sociale konsekvenser heraf.
In the short term the question of industrial restructuring is dominated by the employment situation in the sectors in difficulties and its social consequences.
Teknologipolitik og tilskyndelse til nye aktiviteter
a) Technological policy and incentives for new activities
Den nylige annullering af 1984-bevillinger rammer dog denne sektor.
Industrial modernisation policy is based on a major R & D effort.
I denne sammenhæng er der blevet udfoldet særlige bestræbelser på at forbedre forskningen og udnyttelsen af resultaterne heraf til industriel udvikling; dette er f.eks. tilfældet med hele spektret af aktiviteter inden for elektronikken.
The Orientation and Planning of Technological Research and Development Act provided for an increase from 1.8% in 1981 to 2.5% in 1985 in the proportion of GDP allocated to R & D expenditure. In the more recent context of the austerity policy, the R & D budget appropriations have, relatively speaking, been spared under the economy measures, since they are still to increase by 8.3% in 1984, after rises of 17.8% in 1983 and 14.1% in 1982. The recent withdrawal of credit granted for 1984 will, however, affect this sector. In this context, a special effort is being made to upgrade research and exploit the findings for industrial development; this is, for example, the case with the entire range of activities in the area of electronics.
En fond for industriel modernisering skal fremme anvendelsen af højteknologisk produktionsudstyr.
An industrial modernisation fund is to encourage the use of high technology equipment.
Denne udbygning af statens engagement på det industripolitiske område afspejler sig i en tidobling af bevillingerne til dette formål over en 3-årig periode.
This strengthening of the role of the state in the area of industrial policy is reflected in a tenfold increase in the appropriations for this purpose over a period of three years.
Men bortset fra dette positive aspekt, som tilskyndelsen til udviklingen af nye teknologier udgør, influeres industripolitikken kraftigt af de problemer, som forskellige kriseramte sektorer rejser på kort sigt.
Besides its positive aspect of encouraging the development of new technologies, industrial policy has to deal with the difficult problems posed in the short term by various ailing industrial sectors.
I hele Fællesskabet er jern- og stålindustrien samt skibsbygningsindustrien præget af en alvorlig strukturkrise, og deres drift under de nuværende omstændigheder belaster de offentlige finanser.
Throughout the Community, the steel industry and shipbuilding are in the throes of a grave structural crisis and the circumstances in which they are at present operating mean that they are a drain on public resources.
Regeringen har set sig tvunget til at træffe drastiske foranstaltninger i form af virksomhedslukninger.
The Government has been forced to take drastic steps in the form of closures.
Tilpasningsforanstaltningerne inden for tekstilindustrien skal fortsættes.
The efforts aimed at adaptation in the textile sector should be continued.
Prognoserne for kulproduktionen er blevet revideret kraftigt nedad, efter at man i 1982 fremkom med ambitiøse planer, som ville have givet grundlag for en væsentlig forøgelse af arbejdsstyrken.
Coal production prospects have undergone considerable downward revision after the announcement in 1982 of ambitious targets that justified a major increase in manpower.
Endelig vil den teknologiske udvikling inden for automobilindustrien fremskynde arbejdskraftens substitution med kapital.
Finally, technological developments in the car industry are going to accelerate the substitution of capital for labour.
I alle disse tilfælde vil den nødvendige omstrukturering betyde nedlæggelse af adskillige arbejdspladser, selv om det vil ske på forskellig måde.
In each of these instances the necessary restructuring means the elimination of numerous jobs, although how this happens will differ from case to case.
Udsigterne til disse arbejdspladsnedlæggelser, som vil ske over et begrænset tidsrum og være koncentreret på givne lokaliteter og erhverv, har vakt stor bekymring og foranlediget de offentlige myndigheder til at vedtage særlige foranstaltninger, hovedsagelig af to typer: forslag om en midlertidig status med omskolingsfrihed af to års varighed, som forbigående træder i stedet for afskedigelse, samt tilskyndelse til skabelse af beskæftigelse i de hårdest ramte områder, de såkaldte "omstillingsfremmeområder".
This prospect of a loss of jobs concentrated in time as well as sectorally and geographically has aroused great concern and induced the public authorities to adopt special measures that are basically of two types : provision for a temporary status with two years' conversion leave as a short-term substitute for redundancy, and incentives for the creation of jobs in the most hard-hit areas designated as zones de promotion de reconversion (areas for the stimulation of conversion).
1982 var et usædvanligt godt år for fransk landbrug, navnlig for den vegetabilske produktion, som steg med 18,7%, mens den gennemsnitlige bruttoindkomst pr. bedrift gik 8,1 % i vejret.
1982 was a very good year for agriculture in France. Fruit and vegetable production did particularly well, increasing by 18.7%, while the average gross income per farm rose by 8.1%.
Eftersom 1981 også havde været et godt år, gjorde denne udvikling det muligt at opveje de indkomsttab, landmændene havde lidt i 1978-1980.
After a good year in 1981, this result was some compensation for the losses incurred from 1978-1980.
I 1983 vendte udviklingen igen, idet produktionen faldt med 2,3% og bruttoindkomsten pr. bedrift med 3,1%.
1983 was the beginning of a new downward trend, with production dropping by 2.3% and gross income per farm falling by 3.1%.