natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne stigning indfandt sig fordi SU blev givet til unge på 18 år i stedet for 19 år i tilfælde af lav forældre-indkomst.
This increase occurred because SU was provided from the age of 18 instead og 19 under condition of low parent income.
Offentlige udgifter til de erhvervsrettede ungdomsuddannelse ekskl. elevstøtte var i 1996 5.319 mio. kr., og det samlede beløb var på 5.549 mio. kr.
Public spending for IVT, excluding student grants, was DKK 5,319 million in 1996, while the total amount was DKK 5,549 million.
Arbejdsgivernes finansiering
Financing by employers
Igennem erhvervsuddannelsen aflønnes eleverne af den arbejdsgiver, de har en læreplads hos.
During vocational training the students are paid by the employer with whom they have an educational agreement (a work placement).
Det samme gælder for SOSU-uddannelsen og landbrugsuddannelsen.
The same is the case for SOSU-education and agricultural education.
Den mindste lærlingeløn skal modsvare den løn, der er fastsat gennem fælles forhandlinger inden for uddannelsessektoren.
The training wage must be at the minimum equal to the wage determined through collective bargaining within the educational sector.
Dansk Arbejdsgiverforening (DA) fastslår at gennemsnitslønnen i 1996 var på 9.465 kr. om måneden.
The Danish Employers Confederation (Dansk Arbejdsgiverforening, DA) states that the average wage in 1996 was DKK 9,465 per month.
Da der ifølge AER var omtrent 152.000 elever, som tog deres uddannelse ved 36.500 arbejdsgivere, er virksomhedernes samlede lønudgifter til lærepladser 17,3 mia. kr. Denne udgift er dog ikke en del af det samlede finansieringsniveau for de erhvervsrettede ungdomsuddannelser, da det betragtes som en lønudgift i forbindelse med en specifik service og ikke et tilskud til direkte uddannelsesmæssige formål.
Since, according to AER, there were approximately 152,000 students taking their education via 36,500 employers, the aggregated work placement wage costs for companies are approximately DKK 17.3 billion. However, this
AER er en uafhængig arbejdsgiverfond indstiftet med det formål at sikre et tilstrækkeligt antal lærepladser til eleverne på de praktiske uddannelser.
The AER is an independent employer fund, which has been established with the purpose of ensuring a sufficient number of work placements for those students who are taking a practical education.
Dette udføres i praksis ved hjælp af de forskellige tilskud og godtgørelsesordninger til støtte af virksomheder, der beskæftiger elever.
The fund operates, in practice, through the various subsidy and refund arrangements for the support of companies who employ students.
Hovedparten af virksomhedernes lønudgifter igennem den teoretiske undervisning godtgøres af AER.
The main part of the companies' wage expenses during the theoretical training are refunded by AER.
Den AER kompensation, der udbetales til virksomheden og fordeles til eleven i forbindelse med den teoretiske undervisning, svarer til den løn, eleven modtager i praktikperioden.
During theoretical training, the AER compensation received by the firm and allocated to the student is the same as the wage received during the practical work placement.
Statstilskud
State subsidy
Tilbagebetalt løn, skat, etc.
Refunded wage sum tax etc.
Lærepladstilskud
Work placement subsidy
Mobilitetstilskud
Mobility subsidies
Uddannelses- og kostskoleudgifter
Educational- and boarding school
11990 fra de Europæiske Socialfond.
Ini 990 from the European Social Fund.
AER indtægter
AER income
Fonden er hovedsageligt finansieret gennem et såkaldt arbejdsgiverbidrag, der er obligatorisk for alle offentlige og private arbejdsgivere.
The fund is primarily financed through a mandatory employer's contribution from all public and private employers.
Dette bidrag betales kvartalsvist, og i 1997 var det i alt 1.130 kr. pr. fuldtidsansat pr. år.
This contribution is paid quarterly and, in 1997, it amounted to DKK 1,130 per fulltime employed per year.
Fonden modtag i alt 2.280 mio. kr. fra arbejdsgivere i 1996.
The fund received a total of DKK 2,280 million from employers in 1996.
Det er således primært arbejdsgiverne, der både finansierer og modtager tilskud fra AER.
Thus, it is mainly the employers who both finance and receive subsidies from AER.
Ud over arbejdsgivernes bidrag modtager fonden statsstøtte baseret på en procentdel af den lønkompensation der gives til arbejdsgivere gennem elevernes teoretiske undervisning.
In addition to the employers' contribution, the fund receives a grant from the state based on a percentage of the wage compensation given to employers during the students' theoretical training.
Denne procentdel løb i 1996 i alt op i 613 mio. kr., eller 50% af den samlede lønkompensation.
This percentage amounted to DKK 613 million in 1996, or 50% of the total wage compensation provided by the fund.
Den indirekte statsstøtte vil dog gradvist blive
However, the indirect state grant will gradually be phased out.
I 1998 vil den udgøre 10% og vil i 1999 være helt afviklet.
compensation and in 1998 it will amount to 10%.
Med andre ord vil AER være fuldstændigt arbejdsgiverfinansieret i 1999.
The AER will be completely employerfinanced by 1999.
AER udgifter
AER expenditure
AER kan give arbejdsgiveren et transporttilskud, der udgør op til 80% af dennes udgift til elevtransport i forbindelse med den teoretiske undervisning.
The AER may provide the employer with a transportation subsidy, which amounts to up to 80% of the employer cost for the students' transport during theoretical training.
Derudover kan AER give tilskud til lærepladser i udlandet i uddannelsesperioden (som dækker rejse- og flytteudgifter), og tilskud til lærepladser som er tilskud på 3.000 kr. pr. kvartal for visse dårligt stillede elever.
In addition, the AER may provide subsidies for placements abroad during education (which cover travel and relocation expenses), and work placement subsidies, which are subsidies of DKK 3,000 per quarter for certain disadvantaged students.
Derudover yder AER under særlige omstændigheder støtte direkte til eleverne. For det første inkluderer de mobilitetsfremmende ydelser, som for eksempel til rejse og flytning, hvis eleven er nødt til at rejse langt i forbindelse med en læreplads.
Further, the AER supports the individual students directly under certain circumstances.
For det andet giver de rejse- og flyttetilskud til elever, der ønsker en læreplads i udlandet.
Secondly, travel- and relocation assistance is given to students who wish to find or start a work placement abroad.
For de tredje yder de støtte til elever, der ikke har en undervisningsmæssig aftale med en arbejdsgiver og derfor er nødt til at tage den praktiske undervisning på en af skolerne.
Thirdly, support is given to students who do not have an educational agreement with the employer and who have to take a practical school education via the school placement scheme.
Den samlede udgift for AER i forbindelse med uddannelsesmæssige aftaler var i 1996 3.104 mio. kr.
The total expenditure for the Collective Employers Fund in connection with educational agreements was DKK 3,104 million in 1996.
Sammen med de direkte finansieringskilder, der er nævnt ovenfor, kan erhvervsskolerne udføre supplerende aktiviteter i henhold til reglerne fastsat af Undervisningsministeriet.
The vocational colleges may, in addition to the direct sources of financing mentioned above, carry out various types of additional activities according to rules determined by the Minister of Education.
I 1997 forventedes det, at omkring 120 erhvervsskoler ville udføre aktiviteter direkte finansieret af servicemodtageren (også kaldt indtægtsdækket virksomhed).
Approximately 120 vocational colleges were, in 1997, expected to carry out activities financed directly by enterprises.
Denne form for aktiviteter inkluderer forskellige fagaktiviteter, rådgivningsydelser og andre aktiviteter.
This type of activity includes various course activities, consultancy services and other activities.
Det forventes at skolerne i 1997 vil få en total omsætning på omkring 229 mio. kr. (172 mio. kr. fra fagaktiviteter, 27 mio. kr. fra rådgivning og 30 mio. kr. fra andre aktiviteter).
In 1997 the colleges are expected to reach a total turnover of approximately DKK 229 million (DKK 172 million from courses, DKK 27 million from consultancy, and DKK 30 million from other activities).
Den seneste udvikling i indtægter og udgifter på erhvervsskolerne har vist, at skolerne bruger deres frihed i forbindelse med tilskudssystemet til at differentiere imellem forskellige uddannelsesforløb.
The recent developments in income and expenditure in vocational colleges has shown that the colleges utilise their freedom in connection with the lump sum system of funding in order to differentiate between different educational courses.
De centralt fastsatte taxametersatser synes ikke at sætte standarden for, hvor meget der faktisk bruges på den enkelte form for uddannelse.
Thus, the centrally determined taximeter rates do not seem to set the standard for how much is in fact used for the individual types of education.
Det forventes, at skolerne bruger en del af den indtægt de har fået fra indtægtsdækket virksomhed på andre uddannelsesmæssige områder eller på institutionelle omkostninger.
Meanwhile, it can be expected that the colleges use part of the income from self-financed activities for other educational areas or for institutional costs.
Det er dog ikke muligt at sætte tal på skolernes interne fordeling af ressourcer.
However, no figures are available which describe this internal re-allocation by individual colleges.
Det samlede udgiftsniveau i Danmark til erhvervsrettede ungdomsuddannelse bygger på tallene nævnt i ovenstående afsnit.
The aggregated level of expenditure in Denmark for initial vocational training builds on the figures mentioned in the sections above.
Tabel 2.4: Opdeling af det totale finansieringsniveau, 1996 (i mio. kr., ECU parentes)
Table 2.4: Breakdown of total level of funding for IVT, 1996 (million DKK, ECUs in brackets)
Totale offentlige udgifter
Total public spending
AER-tilskud til
Collective
Det samlede indbyggertal er anslået til 5.251.000 i 1996 (kilde: Danmarks Statistik 1997).
The total population is estimated at 5.251.000 in 1996 (source: Danmarks Statistik 1997).
Figurerne nedenfor viser udviklingen inden for finansieringsniveauet såvel som for den relative fordeling af finansieringskilder i relation til de erhvervsrettede ungdomsuddannelser.
The figures below show the development in IVT funding levels as well as the relative distribution of IVT funding sources.
for de erhvervsrettede
Figure 2.3: Development in IVT funding levels (million DKK)
Figur 2.4: Fordeling af finansiering - en af de erhvervsrettede ungdomsuddannelser (1996)
Figure 2.4: Distribution of IVT funding (1996)
AER-tilskudtil elever 4%
Employer Fund na/
AER-tilskud til virksomheder 30%
Employer Fund to companies 30%
Samlet offentligt forbrug 63%
Total public spending 63%
Det samlede udgiftsniveau 1996 for de erhvervsrettede ungdomsuddannelser i Danmark var på 8.886 mio. kr. der svarer til 0,88% af BNP.
The total level of expenditure for initial vocational training in Denmark in 1996 was DKK 8,886 million, which corresponds to 0.88% of GDP.
Det fremgår tydeligt af ovennævnte, at balancen mellem direkte og indirekte finansiering karakteriseres af en overvægt af direkte finansierede udgifter, idet uddannelserne primært er direkte statsfinansieret.
It is clear from the above that the balance between direct and indirect financing is characterised by an overweight of directly financed expenses, since IVT is primarily financed directly by the state.
Dette afsnit har behandlet finansieringskilder for de erhvervsrettede ungdomsuddannelser.
This section has treated the sources of financing for IVT.
Som det tydeligt fremgår er området primært finansieret af offentlige kilder gennem statstilskud.
As clearly shown, IVT is financed primarily by public sources through state grants.
Private og offentlige arbejdsgivere bidrager dog også til den samlede
However, private and public employers also contribute to the overall financing through compulsory contributions to AER. AER then
AER giver så forskellige tilskud til virksomhederne for at kompensere disses udgifter til beskæftigelse af elever for derved at skabe et større incitament for virksomhederne.
provides various subsidies to companies in order to compensate them for employing students and thereby creating a greater incentive for doing so.
De økonomiske ressourcer er først og fremmest tildelt i overensstemmelse med taxametersystemet, som blev indført i 1989 med loven om erhvervsuddannelse.
Financial resources are principally allocated in accordance with the taximeter system, which was introduced in 1989 after a reforming law on vocational training.
Dette system tildeler ressourcer i overensstemmelse med antallet af elever og giver således de decentraliserede organer et incitament til at justere udbudet og arten af uddannelse efter den lokale efterspørgsel.
This system allocates resources according to the number of students, thus giving an incentive to the decentralised bodies to adjust the supply and types of education to local demand.
Der er således en tendens til en decentralisering og et markedsstyret udbud af de erhvervsrettede ungdomsuddannelser.
Thus there is a trend towards decentralisation and market driven supply of IVT.
Der er fortsat bestræbelser på at gøre uddannelsessystemet mere fleksibelt for således at sikre, at alle unge får en uddannelse.
Further efforts have been made to make the education system more flexible in order to ensure that all young people receive an education.
3.1 Baggrund
3.1 Background
Siden 1960'eme har den erhvervsrettede efteruddannelse spillet en central rolle i den generelle danske arbejdsmarkedspolitik.
Since the 1960's, continuing vocational training (CVT) has played a central role in Danish labour market policy.
Danmark har en lang tradition for at tilbyde løbende erhvervsefteruddannelse og for at yde statsstøtte til deltagerne.
Denmark has a long tradition for offering continuing vocational training and for providing state support for participants.
Den overordnede tanke har været, at det er af yderste vigtighed, at arbejdsstyrken altid er i besiddelse af de nødvendige generelle og erhvervsmæssige kvalifikationer for derved at sikre et fleksibelt og konkurrencedygtigt arbejdsmarked.
The main line of thought has been that it is of crucial importance that the labour force always possesses the necessary general and vocational qualifications in order to ensure a flexible and competitive labour market.
Uddannelse anses for at være en kontinuerlig, livslang proces. Det er den politiske overbevisning, at det, i alle faser af en persons erhvervsaktive liv, bør være muligt at gennemgå uddannelse i overensstemmelse med den enkeltes behov.
Education is regarded as a continuous, lifelong process which should be available in all phases of an individuals working life in accordance with their needs as well as the needs of the labour market.
Endvidere har Danmark en lang tradition for at arbejdsmarkedets parter tager aktivt del i udvikling og implementering af politikken inden for efteruddannelse.
In addition, Denmark has a long tradition for the involvement of the labour market partners in developing and implementing CVT policy.
Således institutionaliseres arbejdsmarkedets parters deltagelse gennem deres medvirken i de nationale og lokale beslutningsenheder inden for den erhvervsrettede efteruddannelse.
Their involvement is institutionalised through their participation in national and local decision-making bodies within the area of CVT.
3.1.1 Lovgivningsmæssig udvikling
3.1.1 Legislative developments
Gennem det forgangne årti introduceredes en række nye initiativer med det formål at styrke efteruddannelsens rolle.
During the last decade, a number of new initiatives have been introduced in order to strengthen the role of continuing vocational training.
Et antal nye love fastsætter rammebetingelserne for de forskellige uddannelser.
A number of Acts determine the framework for the various CVT educational programmes.
De mest centrale af disse love er AMU-loven (1993) og Lov om Almen Voksenuddannelse (1989).
The two central Acts are the Act on Labour Market Training (AMU-loven, 1993) and the Act on General Adult Education (Lov om Almen Voksenuddannelse, 1989).
Adgang til AMU-systemet for arbejdsmarkedsuddannelse blev fuldstændigt fri ved lov i 1997.
In 1997, access to the AMU system of labour market training became entirely free by law.
Endvidere blev det, med Loven om Voksenuddannelsesstøtte (VUS) i 1989, muligt for erhvervsaktive personer at modtage økonomisk statsstøtte til uddannelse i arbejdstiden i op til 80 uger.
In addition, with the Act on Educational Support to Adults (Loven om voksen-uddannelsesstøtte, VUS) in 1989, it has become possible for individuals in jobs to receive financial support from the state for training during work hours for up to 80 weeks.
Målet med denne lovgivning var at øge kvalifikationerne hos grupper med høj arbejdsløshedsrisiko for derved at reducere risikoen for strukturel arbejdsløshed. Loven blev permanent i 1992.
The aim of this legislation was to provide CVT for groups with a high risk of unemployment in order to reduce the risk of structural unemployment.
3.1.2 Administrativ udvikling
3.1.2 Administrative developments
På det administrative niveau er både Undervisningsministeriet og Arbejdsministeriet ansvarlige for efteruddannelsen.
At the administrative level, both the Ministry of Education and the Ministry of Labour are responsible for continuing vocational training.
Siden 1993 har et antal reformer været fokuseret på en øget koordination mellem de forskellige uddannelser inden for efteruddannelsesområdet.
Since 1993 a number of reforms have focused on increased coordination between the various educational programmes within CVT.
Dette har øget mulighederne for at overskride traditionelle uddannelsesmæssige grænser i takt med at samarbejdet imellem forskellige uddannelser er blevet mere fleksibelt.
This has enhanced the possibilities for crossing traditional educational boundaries, while cooperation between different training programmes has become more flexible.
Finansieringen af efteruddannelserne er hovedsageligt pålagt staten og baseret på taxameterprincippet.
The financing of CVT is generally provided by the state and is based on the taximeter principle.
Lovgivningen er relativt klar med hensyn til en skelnen mellem almen voksenundervisning og hvad der mere specifikt kan betegnes som en erhvervsrettet efteruddannelse.
The legislation on CVT is quite clear on the distinction between general adult education and what can be termed as continuing vocational training.
De enkelte former for uddannelse har specifikke mål som er lette at adskille.
The individual types of educational programmes also have distinct goals which are easily distinguished. However dueto a reform in 1996 (Voksen- og efteruddannelsesreformen), a number of new opportunities have been introduced in order to integrate or combine general education and CVT.
Følgelig kan dele af den almene voksenuddannelse bidrage i stor udstrækning med en forøgelse af deltagernes erhvervsmæssige kvalifikationer.
Thus, parts of the general adult educational programmes may greatly contribute to the participants' vocational qualifications.
Dette er især tilfældet for personer med ingen eller meget begrænset formel uddannelse.
This is especially the case for persons with no or very limited formal education.
Eftersom de almene voksenuddannelser ikke i egentlig forstand kan betragtes som erhvervsmæssige uddannelser er disse ikke medtaget i denne gennemgang.
Since the general programmes for adult education cannot strictly be defined as vocational, they have not been included in this account.
Denne definition af erhvervsuddannelse er i overensstemmelse med den definition på erhvervsrettet efteruddannelse, som de af Folketinget valgte statsrevisorer anvender i "Beretning om statslig erhvervsrettet efteruddannelse".
This definition of vocational training is in accordance with the definition endorsed by the State Accountants which are elected by the Danish parliament, Folketinget.
I forbindelse med denne definition har det været et problem, at efteruddannelse i Danmark ikke alene tilbydes erhvervsaktive personer men også arbejdsløse.
In addition, CVT in Denmark is not only offered to persons already employed, but to the unemployed as well.
Som følge heraf må dette afsnit af det økonomiske portræt inkludere visse uddannelser som også optager ledige.
Thus, this Part of the Financing Portrait necessarily includes certain educational programmes which are also used by the unemployed.
Med disse betragtninger in mente inkluderes i den erhvervsrettede efteruddannelsen i Danmark:
With these considerations in mind, continuing vocational training in Denmark includes:
• Arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU).
The labour market training courses - the AMU system (arbejdsmarkedsuddannelserne, AMU).
• Kurser på videregående uddannelsesinstitutioner.
Courses at institutions of higher education (kurser på videregående uddannelsesinstitutioner). tutioner).
• Erhvervsrettet efteruddannelse udbudt af private.
Continuing vocational training offered by the private sector (erhvervsrettet efteruddannelse udbudt af private).
Arbejdsmarkedsuddannelse (AMU)
Labour market training courses (the AMU system)
Arbejdsmarkedsuddannelserne indeholder kvalificerende undervisning, almindelige og særligt tilrettelagte sammenhængende uddannelsesforløb, virksomhedstilpasset undervisning etc. Formålet er at tilbyde relativt korte uddannelse- og genuddannelseskurser, som løbende justeres til arbejdsmarkedets aktuelle krav til færdigheder og viden.
The labour market training courses include qualifying education, ordinary and special programmes, company-specific programmes etc. The purpose is to offer relatively short training and re-training courses, which are continuously adjusted to the current demands for skills and knowledge on the labour market.
Kompetencegivende uddannelser udgør op til 80% af AMU-systemets aktiviteter.
Programmes offering formal qualifications amount to 80% of the activities within the AMU system.
Enhver institution, der lever op til visse specifikke krav, kan tilbyde arbejdsmarkedsuddannelser.
Any institution, which meets certain criteria, may provide labour market training courses.
98% af arbejdsmarkedsuddannelserne tilbydes dog af erhvervsskolerne og AMU-centrene.
However, 98% of the labour market training courses are provided by the vocational colleges and by the labour market training centres - also called AMU centres.
Omkring halvdelen af de kompetencegivende uddannelser foregår på AMU-centrene, og den anden halvdel på erhvervsskoler og andre institutioner.
When it comes to programmes offering formal qualifications approximately half take place in AMU centres, and the other half take place in vocational colleges and other institutions.
• Korte kvalificerende kurser (op til 6 ugers varighed).
Short qualifying courses (duration up to 6 weeks).
• Længerevarende kvalificerende arbejdsmarkedsuddannelser (fra 6 uger op til 12 mdr.).
Longer qualifying labour market training courses (duration from 6 weeks to 12 months).
• Virksomhedstilpasset justerede kurser.
Company­adapted courses.
• Særlige uddannelsesforløb for flygtninge/indvandrere og unge (fra 6 uger op til 18 mdr.).
Special educational programmes for refugees/immigrants and young persons (duration 6 weeks up to 18 months).
AMU-centrene er uafhængige institutioner, der primært finansieres gennem statstilskud.
The AMU centres are independent institutions, which are primarily financed through state subsidies.
En række af AMU-centrene var statsinstitutioner, før de alle blev selvstændige institutioner i 1996.
A number of AMU centres were state institutions before all of them became independent institutions in 1996.
40% af AMU-aktiviteteme finder dog sted på erhvervsskoler og andre institutioner godkendt af staten.
However, around 40% of the AMU activities takes place in vocational colleges and other institutions approved by the government t.