natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men på trods heraf er der ikke sket nogen stigning i udvandringen til Sverige, hvilket primært skyldes manglen på ledige jobs på det svenske arbejdsmarked. Migrations­frekvensen til Sverige er rent faktisk lav, og indvandringen fra Finland ligger på samme niveau som fra Danmark og Norge.
Still, no increase in emigration to Sweden occurred, which primarily reflects the lack of job open­ings in the Swedish market.
Indvandringen til Sverige fra Finland har generelt været af langt større omfang end fra de øvrige nordiske lande.
"Given that Sweden has been a net receiver of immigrants from all the other Nordic countries for almost every year since 1954, it is natural to focus particularly on immigra­tion into Sweden. "
Med undta­gelse af 1974 og 1975, da arbejdsløshe­den steg drastisk i Danmark, og slutnin­gen af 1980'erne, har antallet af indvan­drere fra Danmark været lavt, ca. 1 000 personer om året.
Immigration to Sweden from the other Nordic countries has generally been at much lower levels than immigration from Finland.With the exception of 1974 and 1975 when unemployment rose drastically in Denmark, and in the late 1980s, Dan­ish migration to Sweden has been at a low level, approximately 1 000 persons per year.
"i 1960'erne (...) blev det mere og mere almindeligt, at finske statsborgere tog arbejde i Sverige. "
"in the 1960s (...) it became increasingly common for Finnish citizens to work in Sweden. "
"For såvel danske arbejds­tagere i midten af 1970'erne som for norske arbejdstagere sidst i
However, with the rise in unemployment in Nor­way in 1989 and 1990 there also followed a rather drastic increase in immigration to Sweden, where labour demand by this time was at a high level.
:: y < Sp* 1980'erne bidrog adgan­^ -^ gen til det svenske ar­
Thus, to both the Danish workers in the mid-1970s and Norwegian workers in the late 1980s ac­cess to the Swedish labour market reduced the unemployment problem.
• bejdsmarked således til at afhjælpe arbejdsløsbeds­problemet."
" (...) to both the Danish workers in the mid-1970s and Norwegian workers in the late 1980s access to the Swedish labour mar­ket reduced the unemploy­ment problem."
Mange faktorer er klart nok bestemmende for migrationsstrømmene.
Clearly, many factors contribute to the migration flows.
Hvad angår den finsk­svenske migration, spiller det en rolle, at der er store forskelle i realind­komsten pr. indbygger i Finland og Sve­rige (Lundborg 1991).
In explaining Finnish-Swedish migration one cannot overlook the fact that real per capita income dif­ferentials between Finland and Sweden have been high (Lundborg (199D).
Beskæftigede, der overvejer at udvandre, sammenligner na­turligvis den nuværende løn med den for­ventede løn i det nye land. Men indkomst­
An employed potential migrant then com­pares his present wage to the expected wage at the destination.
Indvandringen fra Norge til Sverige har også været bemærkelsesværdig stabil og på nogenlunde samme niveau som den danske.
The Finnish economy entered a period of mass unemployment in the early 1990s.
For såvel danske arbejdstagere i mid­ten af 1970'erne som for norske arbejds­tagere sidst i 1980'erne bidrog adgangen til det svenske arbejdsmarked således til at afhjælpe arbejdsløshedsproblemet.
In 1993, for instance, the unemployment
EUROPfEISH TIDSSHRIFT forskelle er ikke alene vigtige for lønmæssige overvejelser, også dagpengesystemet skal tages i betragtning.
EUROPEAN JOURNAL cal conditions to the other Nordic countries. tries.
Pä grund af manglen pd ledige jobs pd det svenske arbejdsmarked (...) "(er) migrationsfrekvensen til Sverige (...) rent faktisk lav (i dag), og indvandringen fra Finland ligger pd samme niveau som fra Danmark og Norge."
Today as a consequence of the lack of job openings in the Swedish market, " (...) the rates of migration to Sweden are low and immigration from Finland is at similar levels as those from Denmark and Norway. "
"(...) indkomstforskelle er ikke alene vigtigefor lønmæssige overvejelser, ogsd dagpengesystemet skal tages i betragtning."
" (...) income differentials are not only important when it comes to wages but also to unemployment benefits. "
Et andet sæt forklarende variabler har at gøre med arbejdsmarkedssituationen.
The inhibiting effects of distance on migration is often counteracted by the existence of previous immigrants from the country of origin.
Lo gisk nok er lande med fuld beskæftigelse mere attraktive for vandrende arbejdstagere end lande med høj arbejdsløshed.
It is a well known fact that immigrants tend to concentrate in a certain country or certain places in a certain country.
Men dette skyldes hovedsagelig, at lande med lav arbejdsløshed normalt har flere ledige jobs end lande med høj arbejds løshed.
There are several explanations for this behaviour.
Empiriske undersøgelser har vist, at antallet af ledige jobs eller udskiftningen på arbejdsmarkedet (ansættelser og afskedigelser) har en større forklaringsværdi end arbejdsløshedsprocenten.
The most obvious may be that concentration lowers certain migration costs.
De nordiske lande, der har haft en stigning i antallet af ledige stillinger, har således kunnet tiltrække arbejdstagere fra de an dre nordiske lande.
In particular, con centration lowers the psychological costs of living away from home.
I mange år tiltrak de ledige jobs på det svenske arbejdsmarked finske arbejdstagere.
Moreover, pre vious immigrants may facilitate assimilation and help the recent immigrant in the contacts with the authorities.
Men i 1980'erne vendte mange finske statsborgere tilbage til Finland, til trods for at arbejdsløshedsprocenten var højere i Finland.
The stocks of previous immigrants does play a very important role in the Nordic labour market.
Grunden hertil var, at antallet af ledige arbejds pladser var stærkt stigende i Finland.
Lundborg (199D showed that previous immigration to Sweden from Den mark, Norway and Finland is an important determinant of the labour flows from all three countries.
Den afskrækkende effekt, som stor geografisk afstand kan have på potentielle udvandrere, er ofte mindre, hvis der i for vejen findes indvandrere fra samme land.
Another set of explanatory variables can be derived from the labour market.
Det er et velkendt faktum, at indvandrere har en tendens til at koncentrere sig i bestemte lande eller bestemte områder. Der er flere forklaringer på denne adfærd.
It is quite natural that countries of full employment are more attractive to migrants than countries of high unemployment.
Den mest indlysende er, at en sådan kon centration mindsker omkostningerne ved at flytte.
Empirical research has shown that vacancies or labour market turnover (hiring and firing) has a higher explanatory value than the unemployment rate.
Ikke mindst de psykologiske omkostninger ved at bo langt hjemmefra.
The Nordic countries which have had a rise in the number of vacancies have thereby been able to attract workers from the other countries.
Endvidere kan tidligere indvandrere lette assimilationen for de nye og bistå dem i deres kontakt med myndighederne.
For many years, vacancies in the Swedish labour market at tracted Finnish workers.
Forekomsten af tidligere indvandrere fra samme hjemland spiller rent faktisk en meget stor rolle på det nordiske arbejds marked.
But during the 1980s many Finns returned to Finland despite a higher unemployment rate there.
Lundborg (1991) har vist, at tid ligere indvandrere til Sverige fra Danmark, Norge og Finland er en vigtig determinant for arbejdskraftstrømmene fra alle tre lande.
The reason was then that the number of vacancies grew at high rates in Finland.
"Empiriske undersøgelser bar vist, at antallet af ledige jobs eller udskiftningen pd arbejdsmarke det (ansættelser og afskedigelser) bar en større forklaringsværdi end arbejdsløshedsprocenten. "
"Empirical research has shown that vacancies or labour market turnover (hiring and firing) has a higher explanatory value than the unemployment rate."
Men under alle omstændigheder er der normalt større udvandring fra områder med høj arbejdsløshed end fra områder med lav arbejdsløshed, hvilket dog ikke betyder, at det kun er arbejdsløse, der udvandrer.
Still, emigration more often takes place from areas of high unemployment than from low unemployment areas.
Også beskæftigede har større tendens til at flytte til et andet land i en situation med stigende eller høj arbejds løshed, fordi arbejdsløshedsrisikoen er stor.
But this does not mean that only the unemployed move. Employees also have a higher pro pensity to move in a situation of rising or high unemployment since the unemployment risk is high.
Men uanset arbejdsmarkedstilknytning bidrager udvandringen til at af hjælpe arbejdsløshedsproblemet i hjemlandet.
But irrespective of employment status, emigration lowers the unemployment problem at the place of origin.
Forskningen har imidlertid ikke i nævneværdig grad beskæftiget sig med at undersøge, i hvilken udstrækning det in tegrerede nordiske arbejdsmarked har mindsket arbejdsløshedsproblemet.
The extent to which the Nordic labour market has decreased the unem ployment problem, has, however, not been given much attention in research.
Andre faktorer, der kan indvirke på migrationstendenserne, er kulturelt og sprogligt slægtskab mellem landene. Fra dette synspunkt skulle man forvente større indvandring til Sverige fra Norge og Dan mark end fra Finland.
Other factors that may affect migration are countries' cultural and language similar ities.
Faktorer som al der, køn og uddannelse spiller også en rolle.
Person-specific factors like age, gender and education also play a role.
Som det gælder i de fleste tilfælde, er migrationsfrekvensen højere blandt unge end blandt ældre.
Like most migration, Nordic labour migration rates are higher among the young than among the old.
Generelt er der flere mænd end kvinder, der flytter, som følge af førstnævntes større erhvervs frekvens.
Generally, men have a higher migration propensity than women due to a higher labour market participation rate.
Endelig er der større migrationsfrekvens blandt højere uddannede end blandt lavt uddannede.
Finally, better educated people tend to migrate more than the poorly educated.
En almindelig accepteret forklaring herpå er, at gruppen af højere uddannede er mere homogen uanset nationalitet og derfor har lettere ved at tilpasse sig nye omgivelser.
An explanation often put forward is that the better educated are more homogeneous across nationalities and therefore find it more easy to adjust to new environments. ronments.
"Andref aktorer, der kan indvirke pd migrationstendenserne, er kulturelt og sprogligt slægtskab mellem landene.(...)
In particular, often the government finances a large share of higher education and with migration another country reaps the benefits of the investment in education (so called «brain drain»)· Migration in the Nordic la bour market among the higher educated is analyzed in Pedersen (1994).
Faktorer som alder, køn og uddannelse spiller ogsd en rolle. (...) der er større migrationsfrekvens blandt bøjere uddannede end blandt lavt uddannede. "
The migration propensity in the Nordic market is, though, higher for the low educated than for the well educated. Instead, peo-
Et andet sæt forklarende variabler har at gøre med geografisk afstand og omkostningerne ved at flytte.
Another set of explanatory variables has to do with distance and represents differ ent costs of moving.
Naturligt nok er de danske indvandrere i Sverige koncentreret i Sydsverige.
It is quite natural that the Danish immigrants to Sweden are concentrated in Southern Sweden.
Stor geografisk afstand medfører ikke blot store transportomkostninger, men også psykologiske omkostninger ved at bo langt væk fra venner og
Geographical distance not only represents transportation costs but also the psychological costs of living far away from friends and relatives.The further away a person moves, the higher are the costs of return migration to the place of origin.
Højt uddannedes udvandring har andre sociale implikationer end lavt uddanne des.
"Otherfactors that may affect migration are countries' cultural and language similarities. (...)
Navnlig fordi staten ofte finansierer en stor del af de højere uddannelser, medens andre lande så høster resultaterne
Person-specific factors like age, gender and education also play a role. (...) better educated people tend to migrate more than the poorly educated. "
Dette er i overensstemmelse med andre undersøgelser, der viser, at geografisk af stand har en mindre afskrækkende effekt for de højt uddannede.
This is in line with several other studies that show that distance has less of a deterring effect for the well educated.
Sociale og velfærdsmæssige følger af det integrerede nordiske arbejdsmarked
The welfare consequences of the Nordic labour mar­ket
"Eftersom hovedparten af de nordiske indvandrere var arbejdere, er en mulig virkning af dette øgede udbud af ufaglært ar bejdskraft, at lønnen er noget lavere, end den ellers ville bave været."
"As the bulk of Nordic immigrants were blue collar workers a possible effect of this increase in the supply of unskilled workers is that their wages are somewhat lower than otherwise had been the case. "
Det frie nordiske arbejdsmarked forsynede klart nok Sverige med en større arbejds styrke, end det ellers ville have haft til rådighed.
Clearly, the free Nordic labour market pro­vided Sweden with a larger workforce than it otherwise would have had.
Eftersom hovedparten af de nordiske indvandrere var arbejdere, er en mulig virkning af dette øgede udbud af ufaglært arbejdskraft, at lønnen er noget lavere, end den ellers ville have været.
As the bulk of Nordic immigrants were blue collar workers a possible effect of this increase in the supply of unskilled workers is that their wages are somewhat lower than oth­erwise had been the case.
Ud fra samme tankegang kan udvandringen af finske arbejdere formodes at have hævet lønniveauet i Finland, og således skulle det integrerede arbejdsmarked alt i alt bidrage til at udligne lønningerne i de omhandlede lande.
With the same reasoning, the emigration of workers from Finland should be expected to raise the wage level there and hence the integrated labour market should contribute to equal­izing wages across the participating coun­tries.
Dette spørgsmål er ikke blevet undersøgt empirisk.
However, these issues have not been examined empirically.
Men det står fast, at i det tidsrum, hvor det frie
But it is well known that during the period when the free Nor­dic labour market has been in existence, we have experienced a major equalization of real wages in the Nordic countries, and in particular between Sweden and Finland.
Et standardargument er, at et frit marked øger den samlede produktion på det in tegrerede område, hvilket er et væsent
A standard textbook argument is that a free labour market raises total production in the integrated area which is a major argument in favour of liberalization.
Finsk indvandring
Finnish Immigration
EUROPfEISH TIDSSHRIFT nordiske arbejdsmarked har eksisteret, er der sket en væsentlig reallønsudligning i de nordiske lande, navnlig mellem Sve­rige og Finland.
* * * in EU countries the benefit level is so high that mobility inside the country and even more so across countries is inhibited.])
Hvis der i et andet af landene er arbejds­løshed, er der større sandsynlighed for, at ledige stillinger kan besættes med indvan­dret arbejdskraft.
For labour market integration to be an efficient means of lowering unemployment and the number of vacancies, the benefit level can hardly be overlooked.
Ledige arbejdspladser i tilflytningslandet og forskelle i realindkomst i de to lande er den største drivkraft for international migration. Dette illustreres i figur 2, der viser indvandringen fra Finland til Sve­rige i perioden 1965­1990.
Vacancies at the destination and real in come differentials in the two countries are the major forces behind international migration.
Kurven for le­dige arbejdspladser på det svenske ar­bejdsmarked afspejler den svenske konjunkturcyklus.
The line indicating vacancies in the Swedish labour market reflects the Swedish business cycle.
"(...) i begyndelsen af 1980'erne (...) var realindkomstforskellene mellem Sverige og Finland (...) blevet udjævnet i en sddan grad, at det ikke længere kunne betale sig at flytte til Sverige for at besætte de ledige stil­linger."
"(...) during the period when the free Nordic labour market has been in existence, we have experi enced a major equalization of real wages in the Nordic countries, and in particular between Sweden and Finland. "
Dagpengesystemet har en ikke helt ringe indflydelse på, om arbejdsmarkeds­integration kan bidrage til at mindske ar­bejdsløsheden.
" (...) in the early 1980s (...) the real income differences between Sweden and Finland had narrowed to such an extent that it no longer paid to move to Sweden to fill these vacancies. "
Det fremgår af figur 2, at i en lang pe­riode, frem til begyndelsen af 1980'erne, svarer indvandringen til Sverige fra Fin­land i stor udstrækning til antallet af le­dige stillinger.
We see, that for a long period, up to the early 1980s, immigration to Sweden from Finland largely matches the vacancies.
Denne korrelation mellem indvandring og ledige stillinger brydes i begyndelsen af 1980'erne; den væsentlig­ste grund hertil er, at realindkomst­forskellene mellem Sverige og Finland på det tidspunkt var blevet udjævnet i en sådan grad, at det ikke længere kunne betale sig at flytte til Sverige for at be­sætte de ledige stillinger.
However, the correlation between immigration and vacancies is broken in the early 1980s and the major reason is that by this time the real income differences between Sweden and Finland had narrowed to such an extent that it no longer paid to move to Sweden to fill these vacancies.
Andre aspekter af mobiliteten vedrører skat og overførselsindkomster.
Other effects of immigration concern tax payments and provision of transfers.
Fra værts­landets synspunkt er den ideelle indvan­drer én, der betaler høje skatter, men kun modtager små overførselsbeløb, såsom arbejdsdygtige unge.
From the host country's point of view, the ideal immigrant is one who pays high taxes but receives little transfers such as the young and able.
Erhvervsfrekvensen blandt indvandrere er i vid udstrækning bestemmende for, om værtslandet tilføres et nettooverskud eller ej.
The labour market participation rate among the immigrants largely determines whether or not net transfers are pro vided to the citizens of the host country.
En ældre un­dersøgelse (Ekberg 1983) viser, at Sverige i 1970 havde et nettooverskud af den sam­lede indvandring.
An early study, Ekberg (1983) indicated that Sweden in 1970 received a net sur plus from overall immigration.
På daværende tidspunkt var der en høj erhvervsfrekvens blandt indvandrerne generelt, herunder også de nordiske indvandrere, sammenlignet med den indfødte svenske befolkning.
By that time labour participation among immigrants, including the Nordic immigrants, was high compared to the native Swedish population.
I dag ville et sådant regnestykke måske give et negativt resultat, også for de nordiske ind­vandrere, eftersom erhvervsfrekvensen er højere blandt de indfødte end blandt ind­vandrerne.
Today, a similar calculation might be negative also for Nordic immigrants as the labour market participation rate is higher among the natives than among the immigrants.
"Med en vedvarende tendens til indkomst­udligning i EU­medlemsstaterne vil migrationen i Unionen utvivlsomt aftage i fremti­den."
"In the Nordic labour market, real wages have equalized to such an extent that no country that experiences an increase in vacancies can expect immigrants to fill these."
Hvilken lære kan EU­medlemsstaterne drage af ovennævnte?
"With sustained income narrowing across EU Member States migration in the Union will undoubt edly fall in the future."
Overensstemmelsen mellem arbejdskraft­tilflytning og antallet af ledige stillinger indtil 1982 var imidlertid af stor betyd­ning for den svenske økonomi.
However, the correlation of labour immigration and vacancies until 1982 was of a considerable importance to the Swedish economy.
I højkon­junkturårene 1969 og 1970 modtog Sve­rige i alt 80 000 tilflyttere, der besatte en stor del af de ledige stillinger.
In the peak years of 1969 and 1970, a total of 80 000 immigrants arrived who filled a very large number of the job vacancies.
Såfremt disse tilflyttere ikke havde fået adgang til det svenske arbejdsmarked, ville meref­terspørgslen efter arbejdskraft utvivlsomt have givet sig udslag i højere løn og der­med inflation.
Had these immigrants not been allowed entry to the Swedish labour market, the excess demand for labour had undoubtedly spilled over into higher wages and hence inflation.
På toppen af konjunk­turopsvinget i slutningen af 1980'erne var indvandringen ikke af nær så stort et omfang, og merefterspørgslen efter ar­bejdskraft bidrog da også til at skabe in­flation.
In the peak of the business cycle in the late 1980s, no such labour immigration occurred and the excess demand for labour contribute to inflation.
Således øger et frit arbejdsmarked ikke alene de deltagende landes økono­miske ydeevne, men har også store makroøkonomiske virkninger og kan bi­drage til at begrænse inflationen i værts­landet og arbejdsløsheden i oprindelses­landet.
Thus, a free labour market not only benefits the efficiency of the econo mies of participating countries, but also has important macroeconomic effects and can contribute to restrict both inflation at the destination and unemployment at the origin.
1) Vedrørende arbejdsløshedsydel­sernes indvirkning på migrationen i de nordiske lande, se Lundborg (1991).
With sustained income narrowing across EU Member States migration in the Union will undoubtedly fall in the future.
2) Redaktionel note: jf. EØF­for­ordningen om arbejdskraftens frie be­vægelighed inden for Fællesskabet.
"Should labour demand rise in some of the better off union countries, migration rates might again go up.
Indkomstforskelle landene imellem er imidlertid af stor betydning.
Income differences across countries are, though, of great importance.
På det nor­diske arbejdsmarked er reallønsforskellene blevet udlignet i en sådan grad, at selv om
In the Nor dic labour market, real wages have equal ized to such an extent that no country that experiences an increase in vacancies can expect immigrants to fill these.
Der er sket en bemærkelsesværdig hurtig udjævning af realindkomstforskellene mellem de sydlige EU­medlemmer og de rige lande.
If an other country suffers from unemployment the likelihood is higher that immigrants arrive.
Efterhånden som reallønnin­gerne tilnærmes, falder arbejdskraft­mobiliteten, som det sås i forbindelse med
But this, in turn, requires that un employment benefits in the country of origin are not high enough to prevent the unemployed from migrating.
Arbejdskraftefterspørgslen spiller imidler­tid også en rolle.
High migration rates perse are not an indicator of a well functioning economy.
Såfremt efterspørgslen efter arbejdskraft øges i nogle af de mere velstillede medlemsstater, kan det tænkes, at også migrationsfrekvensen igen stiger.
Only to the extent that the rate of matching of unemployed and suitable job openings across countries is low does there exist an economic problem.
Kun såfremt der er tale om et markant misforhold mellem antallet af arbejdsløse og antallet af passende ledige job i landene, er der et økonomisk pro­blem.
Still, the crucial aspects in determining the prospects of migration, be it in the EU or elsewhere, are the nar- rowing of income differences and the existence of job vacancies.
Lav migrationsfrekvens kan ganske enkelt være udtryk for, at økonomierne udvikler sig i samme takt.
One can hardly foresee an increase in migration rates in ine Union without an increase in job va- cancies.
Oplysninger fra OECD in Figures, suppl. til OECD Observer nr. 188, juni/juli 1994
Data from OECD in Figures, supp. to the OECD Observer No. 188, June/July 1994
Befolkningens aldersstruktur; % af den samlede befolkning
Age Structure of Population; % of total population
65 år og derover
65 and over per sq.km
Det For. Kongerige d. 1976/75 e. 1991 f. 1989
Notes: a. b. c.