natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er således heller ikke underligt, at opfattelserne af den måde, hvorpå er hvervsundervisning og erhvervsrettet voksenuddannelse selv kan foregribe teknologiske og arbejdsorganisatoriske ud viklinger, endnu er lidet udviklede i for hold til andre vesteuropæiske lande.
Leijnse, 1990). Elements of general education, which are of grow­ing importance in the context of continu­ing vocational training, could have been touched upon in this context.
Dette har også ytret sig i den måde, hvorpå dermed forbundne problemer defineres.
'Human resource management, schone schijn of sprong voorwaarts?'
De mest vidtrækkende idéer fremsattes medio 1990 af Det Midlertidige Rådgivende Udvalg Undervisning — Arbejdsmarked (Rauwenhoff-Udvalget) i be tænkningen »Undervisning — arbejdsmarked: om en virksom vej« til ministeren for undervisning og videnskaber.
ties — individuals, colleges, firms, government — involved in initial and continuing vocational training have been prevented from improving the links be­tween education and the labour market by red tape, the weight of the various in­terest groups and the fact that education is concentrated on the younger genera­tion.
Udgangspunktet for udvalget er, at de implicerede i erhvervsundervisningen og den erhvervsrettede voksenuddannelse (enkeltpersoner, skoler, virksomheder og stat) på grund af den omfattende lovgivning og bureaukrati, på grund af interesseorganisationernes magt og prioriteringen af undervisningen for unge hindres i at etablere et bedre forhold mellem undervisning og arbejdsmarked.
It is only if these obstacles are removed and replaced by creative and binding relations of joint sponsorship be­tween individuals and colleges, firms and colleges and colleges and the government that there can be any prospect of achiev­ing the necessary flexibility.
Kun ved at frigøre sig fra dette og i stedet iværksætte kreative og forpligtende arrangementer (»co-makershiprelations«) mellem en keltpersoner og skoler, virksomheder og skoler, og mellem skoler og stat, er der ud sigt til at opnå den ønskede fleksibilitet.
Another theme is that of life­long learning and the need for its incorporation into an educa­tion system in which the various segments are intercoordinated and in­dividuals have a life­long entitlement to acquire the minimum qualifications necessary for access to the labour market.
Et andet udgangspunkt er princippet om livslang uddannelse, som skal omsættes til et undervisningssystem, hvor de for skellige uddannelsesområder er forbundet med hinanden, og den enkelte har ret til gennem hele livet at erhverve sig en minimal erhvervsmæssig basiskvalifikation.
The report's proposals on funding are also geared to this objective: following in­itial education, every individual would have a period of five years in which to ac­quire his or her initial labour market qualification with the help of public fun­ding, and any unexpired portion of that period could be used later on.
Finansieringsforslagene er udarbejdet i overensstemmelse dermed: Efter basisuddannelsen har den enkelte, med støtte fra staten, fem år til at erhverve sig en arbejdsmarkedsrelevant basiskvalifikation.
Finally, the report urges a radical dualization of the education and training system in the last phase of vocational and university educa­tion, with a view to ensuring an adequate balance of supply and demand on the labour market; this would be one of the organizational forms of the relations of joint sponsorship, mentioned above.
Udkast til betænkning 2. 's Gravenhage: forfatter, 1983a.
The financing of adult education in The Netherlands (Final report on Focus 2). Nijmegen, ITS, 1989.
Udkast til betænkning 3. 's Gravenhage: forfatter. 1983b. Hövels. B.: Social partners, organizations, individuals and vocational education.
Ritzen J., 'Economische aspecten van volwasseneducatie' (Economie aspects of adult education), ESB. 11­1­1989.
Foredrag pà CEDEFOP konferencen den 25. til 27. juni 1990 i Nijmegen.
Onderwijsarbeidsmarkt: naar een werkzaam traject (Education and the labour market: towards an effective pathway), Alphen a/d Rijn, Samson HD Tjeenk Willink, 1990.
Erhvervsuddannelsen omdefinerer sine grænser løbet af de sidste femten år har er hvervsuddannelsen ændret sig grundlæggende. Jeg skal forsøge kort
Vocational training redefines its limits no longer as reliable as they were for in terpreting the realities of the present day.
Foregriber den?
We shall try to
Interesserer erhvervslivet sig udelukkende for kortsigtede krav til uddannelsessy stemet?
Whether one looks at the role of the social partners in vocational training or the organization and content of training, the greater economic significance of developments have upset the previous balance between the role of the various partners in vocational training and education.
Kan man i så fald modstille en så dan erhvervsinteresse på den ene side og på den anden en teknologisk og uddan-
What then are the role and responsibility of the State: does it decide, does it negotiate, does it let things happen, does it anticipate?
Uden at gøre krav på at være udtømmende vil vi forsøge at vise, hvordan visse grænser har flyttet sig inden for erhvervsuddan nelsens område.
take stock of some of these develop ments, considering some of the presentday challenges and possible patterns of change.
To markante udviklingstendenser gør sig gældende: Erhvervsuddannelserne har dels til formål at bidrage til økonomiernes konkurrencedygtighed og innovation, dels anvendes de som et middel til at be kæmpe arbejdsløsheden, især inden for rammerne af ungdomsprogrammer og programmer til bekæmpelse af langtidsarbejdsledighed.
Two striking developments are well known: on the one hand, it is the perceived role of vocational training that it should contribute towards making our economies more competitive and in novatory, while, on the other, it is used as a means of reducing unemployment, especially through youth employment programmes and schemes to combat long-term unemployment.
Erhvervsuddannelse er med andre ord blevet en økonomisk variabel for staten, erhvervslivet og de faglige organisationer. Erhvervsuddannelse er blevet en komponent i økonomien.
In other words, vocational training has become one of the forms of economic action available to the parties involved — the State, employers and trade organizations.
Har den der med fået mindre betydning som social og kulturel faktor? Er den og bør den kun være et tilpasningsmiddel til beskæftigelsen, et middel til at frembringe et mere rationelt og effektivt »økonomisk menneske«?
Vocational training is now part of the economy, but has it moved too far away from its social and cultural role?
Kan man kun tale om erhvervsuddannelse som et økonomisk aktivitetsområde, der producerer uddannelse og uddannede, et område, der kan sammen lignes med andre erhvervsområder?
Should vocational training be regarded as no more than a sector of economic activity providing training, on a par with other industrial sectors?
Statens og virksomhedernes rolle nelsesmæssig interesse, som kun staten skulle være i stand til at fremme?
Let us try to illustrate some of the ways in which frontiers have shifted in the field of vocational training.
Inden vi forsøger at besvare dette spørgsmål, er det nødvendigt detaljeret at undersøge erhvervsuddannelsens aktuelle udvikling.
Before trying to answer this question, we should take a more detailed look at current developments in vocational training.
En opmærksom undersøgelse af situationen viser, at vore traditionelle holdepunkter er forsvundet.
A closer investigation in fact shows that our traditional reference points have vanished.
De modsætninger, der lå til grund for vore ræsonnementer for femten år siden, er ikke længe re så effektive fortolkere af virke ligheden.
The comparisons used as a basis for our arguments 15 years ago are
Virksomhederne ændrer sig
The role of the State and employers
Omstruktureringen af virksomhederne og kvalifikationerne gør det nødvendigt for virksomhederne at gøre brug af eller selv etablere erhvervsuddannelser med andet formål end ren og skær tilpasning til arbejdet.
Employers adapt people to jobs, the State provides for their social advancement and formulates policies to combat unemployment; the employer is responsible for organizing short training courses, the State for longer-term schemes offer ing qualifications to the less skilled.
Denne skarpe modsætning er ikke blot uønskværdig, men svarer heller ikke til virkeligheden.
Organizational changes in the workplace and in job skills are forcing employers to look for, or to develop, a pattern of voca tional training aimed at more than mere job adaptation.
Den økonomiske og sociale udvikling har forrykket den eksisterende ligevægt mellem de forskellige berørte instansers rolle på undervisnings- og er-
The emphasis on skills, so common today, shows the extent to which people are needed. It also shows the extent to which work has changed.
Den i dag så udbredte insisteren på kvalifikationer viser, i hvor høj grad man har brug for mennesker.
This sharp contrast is not only undesirable but does not even correspond to observed realities.
følgende erhvervsuddannelser samt sta tens og virksomhedernes fælles administration af visse grundlæggende eller ef terfølgende erhvervsuddannelsesforanstaltninger. staltninger.
training systems and training incentives which can stimulate the demand for more sophisticated vocational training within firms.
En af de aktuelle opgaver, som erhvervs uddannelsen står over for, er imidlertid at udforme uddannelsessystemer og uddannelsesincitamenter, der kan bidrage til at skabe større efterspørgsel i virksomhederne efter erhvervsrettede uddannelser.
The State to continuing training, but it also has the role of helping to maintain a balance in continuing training between the evolution of basic qualifications for employees and the changing pattern of employment as a result of joint action and partnership among the various parties concerned, namely the employees, employers, trade associations, unions and the local com munities.
Men når man taler om de ændrede krav til kvalifikationer, må man ligeledes se på den bagvedliggende ændring af virksom hederne: forandringer i markedsvilkårene, funktionsmåderne og organiseringen af produktionsenhederne.
When we look at the development of job skills, we also see the changes that have been occurring in business and industry, underlying the changing pattern of qualifications, i.e. different contractual terms, new operating methods and new ways of organizing production units.
Nedbrydningen af den hierarkiske form har f.eks. stor, men diffus, indvirkning på de samle de kvalifikationer.
For example, reducing the number of rungs on the hierarchical ladder has widespread effects on the whole range of qualifications.
De ændrede relationer mellem kommercielle og produktionsmæssige funktioner, mellem planlægningskontor og værksted, mellem vedligeholdelse og fremstilling, indvirker på hele systemet, og dermed på, hvordan den enkelte selv opbygger sit arbejde.
Closer links between commercial and manufacturing functions, between design office and workshop, between maintenance and production, have repercussions on the entire system and hence on questions of job skills.
Staten kan ganske vist ikke frigøre sig fra sin rolle som udligner af de ulige muligheder for adgang til videreuddannelse.
Increasingly, the emphasis is on how the individual plans his own work.
Men den har også til opgave at bidrage til in den for efteruddannelsessystemet at skabe ligevægt mellem på den ene side hen synet til arbejdstagernes grundkvalifikationer og på den anden side tilpasningen til arbejdet, der er baseret på fælles aktioner fra de involverede parters side: arbejdstagere, virksomheder og erhvervs organisationer, fagforeninger og lokale grupper.
Apart from the development in individual technical skills — which is what employers are looking for — there is also a set of qualities which, paradoxically, do not necessarily depend on initial or continuing training: autonomy, flexibility, interpersonal skills, an ability to work as a team, etc.
Arbejde og uddannelse
Work and training
Disse ændrede kvalifikationskrav medfører, at virksomhederne ikke længere udelukkende opfatter den grundlæggende og efterfølgende erhvervsuddannelse som tilpasning til et specifikt job, men også som havende et mere omfattende mål, nemlig at bidrage til personlig udvikling og grundlæggende kvalificering.
For their part, employers are no longer systematically seeking to match training to jobs, nor is State intervention in the field of initial and continuing training confined to categories excluded from the job market and the less skilled. The past 15 years have seen a strengthening of the State's role of giving the economy the qualifications it requires, in addition to its traditional role of providing basic train ing and education.
Det foregribende sigte er ikke forbeholdt staten, der ikke altid har succes på dette område; også virksomhederne og de faglige organisationer tager undertiden et foregribende sigte med i deres overvejelser.
In the case of France, this change has been particularly marked in the initial stages of higher education and among public-sector providers of continuing training, which have sought to adapt to the needs of the economy.
Ligesom erhvervslivet ikke længere blot interesserer sig for en systematisk tilpasning til arbejdet, er statens intervention på de grundlæggende og efterfølgende er hvervsuddannelsers område heller ikke længere udelukkende rettet mod de fra arbejdsmarkedet marginaliserede kategorier og de mindst kvalificerede.
The distinctions that used to be made — 'there is a time for training and a time for work; there is the workshop and then there is the classroom' — are no longer valid.
I løbet af de sidste femten år har staten ud over dens traditionelle rolle på erhvervsuddannelsernes og almenuddannelsernes område i stadig højere grad fået til opgave også at forsyne erhvervslivet med de nødvendige kvalifikationer.
Vocational training needs the stimulus of the workplace to improve, and work must be organized in such a way as to leave scope for training.
For Frankrigs vedkommende er denne udvikling særlig tydelig inden for den højere grunduddannelse, men også inden for de offentlige ef teruddannelsestilbud, der har tilstræbt at tilpasse sig erhvervslivets behov.
The dividing line between those aspects of qualification dictated by technological development and the need for new skills, on the one hand, and behavioural matters, on the other, has not always been fully analysed.
Tid til at uddanne sig, tid til at arbejde; værkstedet og kursuslokalet; disse mod sætninger er ikke længere aktuelle.
It is not obvious that training is the universal panacea.
Er hvervsuddannelserne må, hvis de skal blive bedre, kombineres med arbejdet, og arbejdet må tilrettelægges på en sådan må de, at der kan blive plads til uddannelse.
Take negotiation, for example: can the ability to form personal relationships really be taught? Are optimum manufacturing methods always something that can be passed on by instruction?
Forholdet mellem erhvervsuddannelse og beskæftigelse har således undergået dybtgående forandringer.
Thus, the relationships between training and employment have undergone profound change.
Situationen i Frankrig viser f.eks. en tendens til større indbyrdes afhængighed mellem statens, virksomhedernes og de faglige organisa
The French situation, for example, reveals a far greater level of in terpénétration by the action of the State, employers and trade bodies than in the past.
For virksomhedens vedkommende kan et sådant foregribende perspektiv være afhængigt af bestemte tekniske områder.
The ability to take the longer-term view is not the sole preserve of the State — a process in which it is not always successful — nor is it always absent from firms or trade organizations.
Der findes områder, hvor hensynet til in vestering dominerer, også på ervhervsuddannelsens område, andre derimod hvor kortsigtet effektivitet privilegeres.
There are those in which the investment concept predominates, in cluding investment in job training, and others where short-term effectiveness is the prime concern.
Det kommer ligeledes an på virksomhedstype.
It also depends on the type of firm.
Visse virksomheder foregriber og til stræber at etablere kvalitetsforbindelser til deres miljø for at tilpasse sig.
Some look ahead and seek to foster good relations with their environment in order to be adaptable.
Store virksomheders interesse i at foregribe sy tioners aktioner på udannelsesområdet nes i vid udstrækning at stå i modsætning end tidligere.
To a large extent, the ability of large companies to look ahead would seem to run counter to the short-term concerns of small firms.
Denne gensidighed omfat til små virksomheders kortsigtede in ter udvikling af vekseluddannelser både inden for de grundlæggende og de efter
One of the challenges currently facing vocational training, however, is to devise
Forholdet mellem på den ene side de kvalifikationskrav, der følger af den tekniske udvikling og behovet for ny viden og på den anden side de aspekter, der har med adfærdsformer at gøre, bliver ikke altid korrekt analyseret.
Clearly, the State cannot abandon its role of compensating for inequality of access
Det er ikke selvindlysende, at erhvervsuddannelsen skulle kunne løse samtlige problemer. Lad os teresser.
Do organizations have a role in facilitating and promoting this kind of apprenticeship in order to ensure that train-
mulighed, navnlig på grundlag af vekseluddannelse. uddannelse.
beneficial spin-off for training.
Først nævnte formodes at kombinere sociale, kulturelle og personlige målsætninger, medens erhvervsuddannelse sigter mod forberedelse af og tilpasning til udøvelse af en erhvervsaktivitet.
Confined to the area of in itial training, education apparently seeks to achieve a combination of social, cultural and personal objectives, whereas training aims to prepare or adapt people for a particular job.
Almenuddannelsen formodes at udvikle evnen til tilpasning, medens erhvervsuddannelsen blot tilpasser.
It is said that the former develops the ability to adapt, whereas the latter simply adapts.
Den ene skulle skabe lige muligheder og social samhørighed, den anden skulle hovedsagelig spille en økonomisk rolle, nemlig at frembringe de nødvendige kvalifikationer.
The role of the former should be to ensure equality of opportunity and contribute to social cohesion, whereas the latter should have a purely economic role, namely to produce the requisite job skills.
Den anden mulighed består i, at den boglige uddannelse i højere grad åbner sig mod økonomiens og erhvervslivets ver den.
ing schemes are fully efficient? Apart from the training provided by the education system, the changes taking place within organizations have an important bearing on building up the skills that are needed today.
Boglige uddannelser behøver ikke nødvendigvis kun at omfatte tilegnelse af intellektuelle, kulturelle og samfunds mæssige emner inddelt efter discipliner. De kan også omfatte erhvervsfaglige emner.
There are some organizations that bring out the qualities of in telligence and creativity, others where the level of skills imparted are rather less satisfactory, but it is not just a question of how training is used.
Erhvervsuddannelserne kan til gen gæld få et almendannende perspektiv, hvis de ikke længere begrænses til snævert tekniske emner, men som målsætning har at beherske hele områder af er hvervsfaglige kvalifikationer og sigter mod at udvikle en kritisk og nyskabende ånd.
For example, some organizations do not always know how to introduce a young person properly into a firm: not enough thought is given to the subject, and there is a lack of organization and guidance for providing opportunities for internal mobility. Here there is need to change management and organization methods.
Spiller virksomhedernes organisationsform en rolle for uddannelsernes effektivitet?
The second solution is that academic teaching opens out far more to the economic and working world.
Uafhængigt af uddannelsessystemet er frembringelsen af kvalifikationer afhængig af virksomhedernes organisationsform.
Education is not just a process of intellectual, cultural and civic learning based on a number of disciplines; it can also draw on job-related learning.
Der findes organisationsformer, der gør mere eller mindre intelligent og kreativ; der findes mere eller mindre kvalificerende organisationsformer, og det er ikke et spørgsmål om anvendelse af de pågældende uddannelser.
On the other hand, vocational training may have an educational objective if it is not confined to narrow technical learning but is set the task of imparting a mastery of areas of voca tional expertise and seeks to promote a critical and innovatory spirit.
Man kan f.eks. ikke altid integrere en ung arbejdstager på relevant vis i en virksomhed på grund af manglende omtanke, organisering, orientering og mulighed for intern mobilitet.
A fresh relationship between initial and continuing training is needed.
Der må ske en ændring af ledelses- og organisationsformerne.
Neither can continue to function in entirely separate worlds, one of them a regulated system (initial training), the other a free market-driven system (continuing train ing), often operating on a small scale.
Ovennævnte modsætning har til dels mistet sin relevans.
This contrast has lost something of its relevance.
I øvrigt har grunduddannelsen langt fra opfyldt alle sine mål sætninger.
Firstly, education as a provider of initial training is far from attaining all its objectives.
Den har en ekskluderende ef fekt og skaber ikke altid lige muligheder.
It helps to exclude people and does not always ensure equality of opportunity.
Kriterierne for succes i det boglige uddan nelsessystem virker begrænsende og sat ser ikke på at udvikle alle slags færdigheder.
The criteria of academic success are restrictive and there is an inability to develop all kinds of potential.
En diversificering af vejene til succes er således nødvendig, navnlig gennem grundlæggende eller efterfølgende er hvervsuddannelse.
What is needed, therefore, is a diversification of the paths to success, mainly through initial or continuing training.
Om end uddannelse for alle er den største landvinding i dette århundrede, har den nået sine grænser sammenlignet med de oprindelige ambitioner. tioner.
Even though universal school education is, and will remain, the major achievement of this century, today its limitations by comparison with the original ambitions are revealed.
De to former for uddannelse kan ikke længere fungere som fuldstændig adskilte verdener, hvor grunduddannelsesapparatets reglementerede univers på den ene side og videreuddannelsesapparatets frie, markedsafhængige univers på den anden side står i skarp modsætning til hinanden.
At the same time, there has to be a new interaction between training and work: if it is linked to work, training will help in the acquisition of new skills through new approaches offering something more than gimmicks, such as a three-day modular course on human relationships.
Det aktuelle problem i dag vedrører således erhvervsuddannelsens alment uddan nende målsætninger og almenuddannelsens erhvervsfaglige målsætninger.
Once a person is in a job, some of the training requirements can be directly related to the problems encountered in the course of that job.
Uddannelse i til knytning til arbejdet vil bidrage til er hvervelse af nye kvalifikationer i en form, der er langt bedre end patentløsninger i stil med modulopbyggede forløb om human relations af tre dages varighed.
The issues today, then, are the educational aims of vocational training and the job-related aims of education.
To veje er åbne
Two ways forward
Der er mange tegn på, at ovennævnte grænser er i færd med at blive nedbrudt på uddannelsesområdet.
There is much evidence to suggest that the dividing lines in the field of training are becoming blurred.