natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er en vanskelig opgave at udarbejde beretningen om den økonomiske situation i Fælles­skabet, som hvert år skal forelægges Udvalget, fordi der er en stor risiko for gentagelser, eftersom de væsentligste karakteristika ved konjunkturerne er næsten uændrede år efter år.
The Committee's annual Report on the Economic Situation in the Community is made difficult by the risks of repetition at a time when basic economic data vary very little from one year to the next.
Havde man valgt den samme fremgangsmåde i år, ville det have krævet en kraftpræstation at finde frem til virkeligt nye elementer, som for øvrigt ikke ville have været til megen nytte.
The incorporation of new aspects, using the same analytical framework, would have been a tour de force of little practical value.
I den foreliggende beretning har man valgt at belyse visse vigtige spørgsmål, som er udvalgt tilfældigt blandt den række problemer, som Det europæiske Fællesskab står overfor.
In this year's Report we have preferred to highlight a few major problems, chosen somewhat at random from the large number facing the Community.
Hovedformålet har dog været at undersøge, om Fællesskabets økonomiske politik svarer til de krav, der må stilles til en effektiv krisepolitik.
There has been one overriding concern: to see whether current Community economic policy is providing an effective weapon against the recession.
Ulempen ved denne metode var på den ene side, at den del af beretningen, der beskriver medlemssta­ternes økonomiske situation, måtte reduceres, og på den anden side, at de spørgsmål, der trods alt var vigtige, måtte behandles summarisk, selv om de havde været behandlet tilbundsgående i de tidligere debatter i Udvalget, som f.eks. den fælles landbrugspolitik.
This method posed two problems : (a) to limit the section describing the economic situation in the Member States, and (b) the fact that we were obliged to gloss over important topics such as the Common Agricultural Policy which the Committee has discussed in depth on previous occasions.
Hvad angår nøgleproblemet, beskæftigelsen, udarbejder Afdelingen for sociale anliggender en særlig beretning, hvilket gør det muligt kun at behandle beskæftigelsesproblemerne gennem den økonomiske politiks beskæftigelsesmæssige virkninger, uden at man dog ønsker at lægge skjul på, at det er den vigtigste kilde til bekymring i forbindelse med en gennemgang af den økonomiske situation I Fællesskabet.
The crucial problems posed by employment have been covered in a special report by the Section for Social Questions. Without seeking to disguise the fact that unemployment is the major cause for concern in the current Community situation, we have therefore confined our discussion of unemployment to the ways in which it is affected by economic policies.
I forhold til den seneste analyse af den økonomiske situation, som Udvalget foretog i 1983, er der nu opmuntrende tendenser i konjunkturudviklingen.
By comparison with mid-1983, when the Committee last evaluated the economic situation, there are encouraging signs of economic recovery throughout the Community although some Member States seem to be affected more than others.
Det økonomiske opsving har, ganske vist i forskellig grad, men ikke desto mindre overalt, meldt sig i Fællesskabets medlemsstater.
Observers nevertheless wonder whether the trend has changed for good, given the fact that it is highly dependent on the vigour of the American upturn.
Dog sætter iagttagere et spørgsmålstegn ved denne opgangsbevægelses varighed, da den i meget vidt omfang er bestemt af den kraftige fremgang i den amerikanske økonomi.
Such doubts about cyclical factors apart, there is also cause for concern about the structural weaknesses of a Europe that is showing signs of losing momentum in a fiercely competitive world in the throes of a veritable human, social and technical revolution.
Udover disse mere konjunkturmæssige usikkerhedsmomenter må man også foruroliges over struktur­svaghederne i et Europa, som synes at sakke agterud i en verden, der er præget af barsk konkurrence, og hvor man gennemlever en egentlig menneskelig, social og teknisk revolution.
One of the essential questions to be asked is whether the Community can update its economic strategy within the framework of the present institutional set-up.
Et af de afgørende spørgsmål er, om Fællesskabet vil være i stand til at forny sin strategi inden for den nuværende institutionelle ramme.
As regards the structural factors some members think that this is not a general problem but a problem specific to certain sectors, such as the car industry, the manufacture of television sets and shipbuilding.
Om problemerne vil blive løst, er fremfor alt et spørgsmål om et solidt opsving i den økonomiske vækst, hvor en bekæmpelse af arbejdsløsheden fremdeles er sat i højsædet.
Solutions to Europe's problems lie above all in sustained growth combined with a major attack on unemployment.
Den absolutte prioritet, som hele Udvalget har givet sidstnævnte målsætning, må indebære, at der i første række må formuleres økonomisk­politiske forslag, som indeholder incitamenter til jobskabende investeringer.
This absolute priority, which is accepted by the Committee as a whole, means that the spotlight must be turned on proposals likely to stimulate jobcreating investment.
Et vigtigt spørgsmål, som det kun er muligt at behandle summarisk i denne beretning, består i at opkaste spørgsmålet, om det ikke ville være hensigtsmæssigt at ændre kurs bort fra "reglernes Europa".
An important topic which this report can mention only briefly is the problem of finding a new approach to the implementation of Community rules.
Det europæiske Fællesskab fremstår alt for ofte som en kæmpe direktivproducerende maskine, uden at medlemsstaternes lovgivning dog lettes af den grund.
The European Community all too often gives the impression of being an enormous directive-producing machine without necessarily reducing the number of national regulations.
Deraf følger en ophobning af love, som i sidste ende kan få en lammende virkning.
The result is an accumulation of rules and regulations whose long-term effect may be crippling.
At forsøge at få EF til at overveje, hvilke konsekvenser lidt mere frihed, lidt mere fleksibilitet og smidighed i de økonomiske kræfter kunne indebære, ville være en ny vej, som det ­ selv om den ikke er ny ­ i det mindste ville være interessant at udforske.
It would be a useful, if not new, idea to encourage the Community to consider the case for a little more freedom and flexibility in the economic field.
Cementeringen af en egentlig europæisk identitet, hvad enten det måtte være i forbindelse med en tackling af problemerne omkring det internationale valutasystem eller i realiseringen af en fælles handels­politik, er en anden problemstilling, der indtager en fremskudt plads i forslaget til udtalelse.
Affirmation of Europe's identity both with regard to the international monetary system and the Community's common commercial policy is another major feature of the Opinion.
Udviklingen i de seneste måneder vidner om en bedring i Fællesskabets økonomiske situation.
The trend in recent months points to an improvement in the Community's economic situation.
Det ser nu ud til, at Fællesskabet er kommet ud af det økonomiske tilbageslag, der startede i slutningen af 1979.
In early 1984, the Community seems to have emerged from the recession which began at the end of 1979.
Selv om BNP ikke er nogen fejlfri målestok for den økonomiske ydeevne, har denne indikator peget mod en genopretning af den økonomiske aktivitet siden begyndelsen af 1983.
GDP — which admittedly has shortcomings as a yardstick of performance — has been showing a certain recovery in economic activity since the beginning of 1983.
For hele 1983 registrerede Fællesskabet en realvækst i BNP på 0,8%, mod 0,6% i 1982.
In 1983 as a whole, the Community's GDP rose by 0.8.% in volume terms, compared with 0.6% in 1982.
De mest drivkraftige komponenter i den samlede efterspørgsel var eksporten, det offentlige konsum og det private forbrug. Derimod var der en fortsat nedgang i de faste bruttoinvesteringer, dog ikke i samme omfang som i 1982.
The most dynamic components of demand were exports, and public and personal consumption.
Med baggrund i de seneste konjunkturindikatorer kan der for 1984 forudsiges en realvækst i BNP på mindst 2%.
The most recent short-term economic indicators available suggest a rise in GDP of at least 2% for 1984.
Afstivningen af opsvinget skulle i afgørende grad ske via investeringerne.
The consolidation of the recovery is expected to come principally from investment.
Den høje ledighed, som er det vigtigste problem, er ikke blevet mindsket i 1983.
The major problem — unemployment — did not improve in 1983.
I årsgennemsnit er arbejdsløsheden steget fra 9,5% i 1982 til 10,6% i 1983 < 3 > .
Average annual unemployment rose from 9.5% in 1982 to 10.6% in 1983 < 3 > .
For 1984 forventer man et lidt højere tal, nemlig 11%.
The forecast for 1984 is a little higher still, at 11%.
Tallet er muligvis lidt lavere i Forbundsrepublikken Tyskland og måske i Det forenede Kongerige.
There may be a reduction in West Germany and the UK.
Derimod vil de arbejdssøgendes antal stige i Frankrig, Italien og Nederlandene.
However, in France, Italy and the Netherlands the figure is likely to rise further.
Den samlede situation i Fællesskabets økonomi dækker naturligvis over forskelle fra erhverv til erhverv.
Of course, the overall economic situation in the Community conceals sectoral differences.
En meget lang række erhverv befinder sig fortsat i krise: Stålindustrien, skibsværftsindustrien, olieindustrien m.v.
Many sectors are still suffering from the effects of the recession : steel, shipbuilding, the oil industry.
Byggesektoren, der jo spiller en stor rolle som drivkraft i økonomien, er også fortsat i alvorlige vanskeligheder.
The building trade, which plays a key role, continues to face serious difficulties.
Det europæiske landbrug rammes hårdt af den økonomiske krise.
The economic recession is having a serious effect on Community agriculture also.
Efterspørgslen stagnerer, og produktionsomkostningerne vokser især p.g.a. de højere oliepriser.
Demand is stagnant, and production costs are rising, particularly as a result of the rise in oil prices.
De landbrugspriser, der er fastsat af Fællesskabet, kan ikke længere sikre en samlet stigning i landbrugsindkomsterne.
Community prices no longer guarantee an overall rise in farm incomes.
I mange tilfælde registreres der et absolut fald i disse indkomster, hvilket uundgåeligt vil have en afsvækkende effekt på den endelige efterspørgsel.
In many cases, these incomes are falling, and this can only depress final demand.
Hele det europæiske landbrug er rystet af krisen i den fælles landbrugspolitik og den usikre fremtid.
European agriculture as a whole has been seriously hit by the crisis in the Common Agricultural Policy and the uncertainty surrounding its future.
Dette billede af den samlede situation må naturligvis heller ikke tilsløre de betragtelige variationer, der er fra land til land til trods for en voksende konvergens i medlemsstaternes udvikling.
Nor must the overall Community situation blind us to the considerable differences between countries despite the growing convergence of conditions in the Member States.
Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige, som er de lande, der er kommet længst i deres tilpasningsbestræbelser, er med til at give aktiviteten i Europa et skub fremad, mens bl.a. Frankrig og Luxembourg er inde i en stagnation.
The Federal Republic of Germany and the UK, which have made the greatest progress in terms of adjustment, lead the recovery while the situation in France and Luxembourg, for example, is unchanged.
I Fællesskabet er konjunkturbevægelserne langt mindre udtalte end i USA, hvor BNP-væksten kan stige fra et kvartal til et andet med langt over 10%, og hvor væksten i industriens produktion på nogle måneder kan stige fra f.eks. -10% i juli 1982 til +15% i december 1983.
The economic cycle in the Community changes far less abruptly than in the US, where GDP may change by well over 10% from one three-month period to the next, while industrial production can rise in a few months : from -10% in July 1982 to +15% in December 1983, for example.
Under alle omstændigheder er der et betydeligt spænd mellem Europa på den ene side og USA eller Japan på den anden, når det drejer sig om økonomisk vækst.
The Community also differs greatly from the US and Japan as regards growth.
Størrelsesordenen er således ikke den samme; på den ene side er der tale om et klart og iøjnefaldende opsving (BNI-væksten for 1984 skulle forventeligt blive på over 5% i USA, og over 4% i Japan); på den anden side er der tale om et temmelig behersket opsving, der til stadighed ¡sær trues af usikkerheden omkring udviklingen i den amerikanske rente og i dollarkursen.
There is a difference in size : in one a major upswing (in 1984 the US GNP is likely to be up by over 5%) and the Japanese GNP by over 4%); in the other a rather moderate recovery, which may be jeopardized partly by the uncertainty surrounding movements in American interest rates and the dollar.
Inf lationsbekæmpelse er blevet et mål, der er fælles for alle EF-landene, efter at prisstigningerne blussede op i årene 1980-1981, hvor prisstigningstakten, målt med BNP-deflatoren, lå på næsten 10% på årsbasis.
A reduction in inflation has become the common goal of the Member States, following the price explosion of 1980-1981 when the average GDP deflator reached an annual rate of almost 10%.
Overalt sættes der kraftigt ind over en bred front, og prognosen for 1984 peger da også på en reduktion af stigningstakten til godt 5%.
The counter-inflation drive is general and far-reaching : the forecast for 1984 is for an inflation rate of just over 5%.
Se bilag 1 "Arbejdsløshedsstatistik"
Appendix I : Unemployment Statistics.
Også i Grækenland, Italien, Irland og Frankrig registreres der fremskridt, men i forhold til deres mere succesrige partnere har de stadig inflationstakter, der udgør en trussel mod de resultater, der er opnået på andre områder.
Greece, Italy, Ireland and France are also making progress, but their inflation rates, when compared with those of their more successful partners, put the results achieved in other spheres at risk.
En stram pengepolitik bidrager til bestræbelserne for at dæmpe inflationen.
A restrictive monetary policy is part of the drive to curb inflation.
Fra december 1982 til december 1983 er stigningen i pengemængden blevet holdt nede på lidt under 10%.
From December 1982 to December 1983, the money supply grew by just under 10%.
Inflationsbekæmpelsen er blevet vanskeliggjort af den stigende dollarkurs, der har gjort råstofforsyningerne dyrere og udvisket virkninger af de lavere olieprisnoteringer.
The fight against inflation has been made more difficult by the rise in the dollar, which has put up the price of raw materials and offset the effect of the fall in oil prices.
Europa har således indtil de første måneder af 1984 ligget under for et yderligere inflationspres, som vor amerikanske partner er blevet forskånet for.
Thus, until the beginning of 1984 the Community was subject to an inflationary pressure not experienced by the USA.
Det afdæmpede prisstigningstempo ledsages af afdæmpede lønstigninger.
The deceleration in inflation is accompanied by a deceleration in wage rises.
Reallønstigningen pr. lønmodtager, der i perioden 1974-1979 lå på et årligt gennemsnit af 1,7% og 0,9% i 1982, var kun 0,8% i 1983(4).
Real per capita incomes rose by an annual average of 1.7% from 1974 to 1979. This fell to 0.9% in 1982, and a mere 0.8% in 1983(4).
Dette har givet sig udslag i en ændret indkomstfordeling, idet lønindkomsternes andel af BNP er faldet fra 58,2% i 1982 til 57,5% i 1983.
Wages fell from 58.2% of GDP in 1982 to 57.5% in 1983. This trend is continuing in 1984.
Fællesskabet er ganske langsomt ved at skabe ligevægt på betalingsbalancens løbende poster.
The Community is slowly re-establishing its balance on current account.
Underskuddet på de løbende poster er nu praktisk taget dækket.
Its deficit has now been virtually eliminated.
De mest bemærkelsesværdige resultater opviste Italien, Irland og Belgien i 1983, hvor de mere end halverede deres underskud.
The most spectacular progress in 1983 was made by Italy, Ireland and Belgium, which reduced their deficit by more than half.
For 1984 forudser Kommissionen et overskud på lidt over9 mia. ECU for Fællesskabet underet.
For 1984, the Commission forecasts a surplus of just over 9,000 million ECU for the Community as a whole.
Samtlige medlemsstater, dog formentligt med undtagelse af Grækenland og Det forenede Kongerige, skulle kunne registrere en forbedring af deres handelsbalance og af de løbende poster.
All the Member States, with the possible exception of Greece and the United Kingdom, are expected to see an improvement in their trade balance and current balance.
Disse fremskridt har i mange tilfælde kostet dyrt, eftersom de i vidt omfang er resultatet af stramninger, der har ramt det indenlandske forbrug.
This progress has in many cases been achieved at considerable cost, in that it is largely the result of restrictions on domestic consumer demand.
Vi må ikke lade os forblinde af den bedring, der er indtrådt på betalingsbalancerne.
The improvement in the current account must not delude us.
Den er kun opnået takket være en markant forøgelse af overskuddet på handelsbalancerne.
It has only been achieved as a result of a marked increase in the trade surplus.
Den negative saldo på de usynlige poster og ensidige indkomstoverførsler blev yderligere forværret i 1983 og må give anledning til bekymring også i 1984.
The negative balance on invisibles and unrequited transfer income deteriorated further in 1983 and should continue to be a cause for concern in 1984.
Den massive låntagning i udlandet betyder, at betaling af renter og afdrag lægger kraftigt beslag på mange landes ressourcer.
Massive recourse to foreign borrowing means that debt servicing absorbs a large part of several Member States' resources.
Dette har tæret kraftigt på valutareserverne, og de ydelser, der forfalder til betaling i de kommende år, vil være meget byrdefulde, ikke mindst for Frankrig.
They have drawn heavily on their foreign exchange reserves, and the payments to be made in the next few years will be a considerable burden in such countries as France.
Den bedring, der er sket i verdenskonjunkturerne som følge af opsvinget i USA, kommer Japan til gode i højere grad end Fællesskabet.
The improvement in the world economic situation due to the US recovery is benefitting Japan more than the Community.
Japans handelsbalanceoverskud steg fra 18 mia. $ i 1982 til 31,6 mia. $ i 1983.
The Japanese foreign trade surplus has risen from 18,000 million dollars in 1982 to 31.6 thousand million dollars in 1983.
For 1984 forventes et overskud på 30 - 35 mia. $.
The Japanese trade surplus for 1984 is still likely to be between 30 and 35 thousand million dollars.
De ikke-olieproducerende udviklingslandes massive gældsætning og OPEC-landenes svindende overskud lægger en dæmper på opsvinget i EF-landene, fordi der er tale om traditionelt vigtige afsætningsmarkeder for den europæiske industri.
The massive debt burden of the non-oil developing countries and the drying-up of the OPEC countries' surpluses are slowing down the EEC recovery due to their importance as traditional outlets for Com munity industry.
Regnet i mængder skulle OPEC-landene og udviklingslandenes import under ét være gået tilbage med 7 - 8% fra 1982 til 1983.
The imports of the OPEC and developing countries seems to have fallen by 7% to 8% in 1983.
Udsigterne for 1984 peger i retning af en yderligere nedgang i importefterspørgslen, bl.a. som følge af en nedgang i OPEC-landenes olieindtægter på 20%.
The prospects for 1984 are for a further contraction due to a 20% drop in the oil revenue of the OPEC countries.
De 21 mest gældsatte udviklingslande havde ultimo 1981 en gæld til udenlandske banker på 270 mia. $.
At the end of 1981, the 21 most indebted developing countries had an external bank debt of 270 thousand million dollars.
Ultimo 1983 ansloges deres udlandsgæld til 350 mia. $.
At the end of 1983, their exposure was estimated at 350 thousand million dollars.
Den økonomiske årsberetning 1983-84, i Europæisk Økonomi nr. 18, s. 82.
Annual Economic Report 1983-1984, in European Economy N° 18, Page 81.
Generaldirektøren for GATT, Arthur DUNKEL, udtrykte det således under en redegørelse, han gav i London den 20. februar 1984:
The Director-General of GATT, Mr Arthur DUNKEL, speaking in London on 20 February 1984, noted that :
For nu at tage den region, der har den tungeste gældsbyrde, kan jeg nævne, at seks latinamerikanske lande alene har en samlet gæld på over 300 mia. $.
In the region with the largest debts, the aggregate foreign debt of six Latin American countries alone was over 300 thousand million dollars.
Med det gældende renteniveau må disse lande bruge mere end 50% af deres samlede eksportindtægter til at dække rente- og afdragsydelser, eller henved 2/3 af deres eksportindtægter fra vareeksport.
At current interest rates, these countries used over 50% of their overall export revenue to service their debt, or almost two-thirds of revenue from their visible exports.
Hidtil har den enorme indsats for at rette op på handelsbalancen, som er nødvendig af hensyn til rente- og afdragsbetalingerne, overvejende kun bestået i en reduktion af importen, hvilket ingenlunde kan være ønskeligt.
The major drive to redress trade balances, made necessary by the servicing of the debt, has to date rested almost entirely on a reduction in imports. This was not desirable from any viewpoint.
Udviklingslandene kan ikke tillade sig at give afkald på den import, der er så nødvendig for deres eksport og egen udvikling; men hvis de alligevel skulle være tvunget til at gøre det, vil de lande, der sælger dem investeringsgoder, og det vil overvejende sige industrilandene, miste afsætningsmarkeder og arbejdspladser.
The developing countries cannot do without the imports needed for their exports and for their own development. If they were forced to do so, those who sold them capital goods — mainly the industrialized countries — would lose business and jobs.
Det er, hvad der faktisk allerede sker, og virkningerne er ganske omfattende.
That was already happening on a large scale.
Verdenshandelen hviler på en "kaskade" af gældsætninger, hvor lån optaget i banker, på kapitalmarkederne, navnlig i euro-dollars, i IMF osv., spiller en væsentlig rolle, men det hele hviler på et yderst skrøbeligt fundament.
World trade rest on a cascade of debts, in which a vital but very precarious role is played by loans from banks, money markets (inter alia the Eurodollar market) and the IMF.
Takket være det internationale bankvæsens effektivitet, har man hidtil kunnet holde katastrofen fra døren.
The efficiency of the world banking system has so far prevented a catastrophe.
Men tilbage står, at de mest gældsatte lande med stadig større hyppighed via Paris-klubbens diskrete konferencer søger at få omlagt deres gældsforpligtelser, en eufemisme, der dækker over, at de er kommet til et punkt, hvor de må standse deres betalinger.
The most heavily in debted countries are nevertheless resorting more and more frequently, by means of the discreet conferences of the Paris Club, to debt rescheduling, a euphemism which covers up the cessation of payment.
Tvunget af nød indrømmer eksportørlandene lempelige betalingsordninger, men begrænser alligevel gradvis deres låneengagementer.
The exporting countries are obliged to provide payment facilities, but are gradually reducing their financial commitments.
Virkningerne af denne politik vil kunne mærkes mange år frem i tiden og vil uundgåeligt belaste den samlede verdenshandel.
This policy, which will continue for many years to come, can only depress the over all volume of world trade.