natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De be gyndte at indse, at de planer, der udformes, og de beslutninger, der træffes i dag, har grundlæggende konsekvenser for fremtidens samfund, konsekvenser, der på grund af de hurtige ændringer, der sker i det moderne samfund og uforudsete omstændigheder, er værd at se på.
The central capacity that an individual in modern society needs to possess is the ability to learn and re-learn.
Fremtidsundersøgelser betragtes derfor som værktøjer, som ikke først og frem mest skal bruges til at forudsige noget, men som skal indeholde sandsynlige konsekvenser af beslutninger og/eller handlinger, der sker idag.
The ability to acquire knowledge on one's own is essential in a society where the majority of holders of occupations are forced to take further courses in order to keep up and enhance their qualifications.
De, der laver frem tidsundersøgelser, forsøger således at be skrive mulige situationer.
In fact, most workers today will face a situation where they have to change their occupation at least once during their career.
I forbindelse med at opstille fremtidssituationer inden for uddannelse, skal der tages udgangspunkt i en række antagelser om de samfundsmæssige betingelser, som det er derne diskuteres.
What do the changes occurring in work ing life imply in terms of qualification requirements for the labour force?
Der vil blive skabt er der en tendens i retning af, at de tre relativt få arbejdspladser, der forud modeller løber sammen.
The machines have long ago taken over most of the physical labour.
Den altover sætter kvalifikationer indenfor avan vejende tendens går i retning af at ud ceret formel skoling.
At the turn of the century at least one-third of the work force consisted of pure manual labour.
I den nærmeste
Now it is down to only 5 to 6%.
Torsten Husén vide de væsentligste eller generelle fremtid vil de fleste nye arbejdsplad elementer i pensum i hvert fald i den ser blive skabt inden for servicesektoren.
Attempts to predict what will happen in the educational system as a result of ongoing technological changes depend very much on how the third force pointed out above, the work organization, will develop in the future.
Det tosidige mål i uddannelsessystemet er at forberede borgerne på et komplekst teknologisk samfund og samtidig forberede dem på beskæftigelse. tigelse.
The classical in dustrial model of this organization has been a hierarchical one, where the worker performs a limited set of work operations under strict control and with little scope for his or her own initiative.
Den for sinkede differentiering mellem »aka professor og direktørfor Det Internationale Institut for Uddannelse ved Stockholm Universitet fra 1971-1982. Professor emeritus siden 1982.
But the expanding economy, supporting an expanding public service sector, succeeded in absorbing those who lost their jobs due to the rationalization of production in the manufacturing industry.
råder, færdigheder og viden for at kunne være herre over deres egen skæbne.
tion was in essence general education.
Hvad betyder ændringerne på arbejdsmarkedet for kvalifikationskravene til arbejdsstyrken?
talks about education for cooperation, loyalty and responsibility vis-à-vis other people, not least those at the workplace.
Maskinerne har for lang tid siden overtaget det meste af det fysisk betonede arbejde.
But the reality is that modern, industrial society has become increasingly com petitive and meritocratic.
Ved århundredeskiftet vil mindst en tredjedel af arbejdsstyrken være beskæftiget med rent manuelt arbejde.
Social status is to a large extent determined by school at tainments.
På nuværende tidspunkt er man nede på kun 5-6%.
It is the individual achieve ment that counts.
Forsøg på at forudsige, hvad der vil ske inden for uddannelsessystemet som følge
Those who fail in school are at best assigned to the least attractive jobs and at worst become unemployed (Coleman and Husén, 1985).
1960'erne i de vestlige industrilande.
A Unesco experience
Snart faldt fødselstallet til det halve af, hvad det havde været.
I am here referring not only to certain basic knowledge in physics, chemistry, biology, and the earth sciences.
For det andet betød »stagflationen« som fulgte i kølvandet på oliekrisen, en periode med økonomiske stramninger, som i mange lande havde stor indflydelse på uddannelsessystemets økonomi.
What has become increas ingly important in an industrial world beset with ecological problems is the ability to use this knowledge as a citizen in judging the impact of science and technology on our daily life now and in the future.
I 1960'erne havde man forudsagt ubrudt økonomisk vækst.
We have recently begun to talk about 'new science' as a school subject, relevant in a society where technology is putting the environment in jeopardy and often leads to adverse social consequences.
af de stadige teknologiske ændringer, af hænger i meget høj grad af, hvorledes den tredje faktor nævnt ovenfor, arbejdstilrettelæggelsen, vil udvikle sig fremover.
The main reason for our difficulties was, of course, that even if there are certain general philosophical considerations and principles, which per vade different cultures and national boundaries, the concrete and operational manifestation of these considerations vary from one nation or culture to another.
Den klassiske industrielle organisationsmodel har været hierarkisk, hvor medarbejderen udfører et begrænset antal arbejdsopgaver under streng kontrol og
What the school needs to equip a young person growing up in a highly in dustrial and technological society differs quite a lot from the subsistence com petence to which the school contributes in a developing society.
I 1950'erne medførte en bølge af ny tek nologi, som blev indført under betegnelsen »automatisering«, en frygt for massearbejdsløshed.
It is, indeed, essential in a complex society and an equally demanding working life that school education contributes to foster critical thinking and trains in the ability to tackle problems both cooperatively and independently.
Men den voksende økonomi, der understøttede en voksende offentlig servicesektor, var i stand til at absorbere dem, der mistede deres arbejde på grund af produktionsrationaliseringer inden for fremstillingserhvervene.
Such competences are of crucial importance if the production processes require more of workers' participation and initiative to find solutions to upcoming problems.
Det er klart, at begge disse nye forhold fik dybtgående konsekvenser for politik og planlægning inden for undervisning og uddannelse.
Many years ago, in the late 1950s, Unesco invited a group of education ex perts to a committee charged with the task of preparing more or less universal curricular guidelines for secondary education.
Der var i industrilandene tendens til, at uddannelse blev lavere placeret på den politiske prioriteringsskala.
I happened to serve as chairman at a session in Paris when the relationship between general and vocational education was the major item on our agenda.
Der blev færre, der havde interesse i ud dannelse.
We spent two full days trying to arrive at a consensus about what should be meant by 'general' education.
Først i 1960'erne havde ca. 40 % af vælgerne børn, der gik i skole eller på universitet i nogle lande.
Our French colleague with experience as In specteur génerale de l'instruction publique advanced the view that general education was the goal of the culture génerale that was embodied in the curriculum of the Franch lycée.
Midt i 1980'erne var denne andel faldet til ca. 20%.
The Soviet colleague, one of the Vice-Presidents of the Academy of Pedagogical Sciences, thought that Soviet polytechnical educa
De kræfter, som vil påvirke arbejdsmarkedet i dag og fremover, kan inddeles un der tre hovedoverskrifter: 1) højteknologi, såsom omlægning til edb, bioteknologi, nye kommunikationssystemer, 2) konkurrence på markedet, internationalt og regionalt i de enkelte lande og 3) nye former for arbejdstilrettelæggelse, navn lig organisationsformer med medindflydelse.
The school in highly industrial societies is often, when it comes to train young people to handle human relations, not least those at the workplace, faced with a con tradiction between rhetoric and reality.
Alle tre områder får konsekvenser for uddannelsessystemet, herunder er hvervsuddannelser og uddannelse til særlige erhverv.
I have dealt with this and other contradictions in my book The school in question (Husén, 1979).
med få muligheder for personligt initiativ.
The curricular rhetoric
Vil den nye teknologi, som for nylig har invaderet vores daglige tilværelse, få en afgørende indvirkning på beskæftigelsesstrukturen? Overraskende nok ligger svaret tæt på et afgjort nej.
The issue of general versus vocational education has an epistemological dimension with close bearings on the 'utility' of educational research, a problem that I have recently dealt with in an article for the Unesco journal Prospects (Husén, in press).
Prognoser udarbejdet med avancerede teknikker har ten dens til at vise, at højteknologien indtil århundredeskiftet vil resultere i relativt få nye arbejdspladser.
The crucial problem I point out is that research cannot straightforwardly 'tell' the classroom practitioner what to do in a particular situation.
F.eks. har The Bureau of Labor Statistics i USA beregnet, at avanceret teknologi kun vil medvirke til at skabe 6% af de nye arbejdspladser, mens 70% vil blive skabt inden for ser vicesektoren, f.eks. i sundhedssektoren, detailvarehandel og offentlig administration.
There exists no clear-cut linear relationship of ap plicability between the generalizations offered by psychology, sociology, or the other social sciences and the actual school situation with a class and a child here and now.
Selv om de nye typer jobs, der bliver skabt inden for højteknologiområderne,
At best such research can offer a perspective and a framework for the use of common sense and experience derived from previous work and practice in the classroom.
Resultatet af denne nye bølge på højteknologiområdet, som på nuværende tidspunkt påvirker industrisamfundene, har, som vi nu skal se, medført stor arbejdsløshed blandt de arbejdstagere, som kun har en ringe formel uddannelse og erhvervs uddannelse.
My Stanford colleague Elliot Eisner talks about 'connaisseurship' as the essence of teacher com petence.
Det gælder specielt for lande, som ikke har en politik, der går ud på at have fuld beskæftigelse ved hjælp af of fentlige arbejder og arbejdsmarkedsuddannelse og -omskoling.
It consists of the competence that must lie behind the understanding of the particular classroom situation and the particular child.
Vil der blive tale om, at man bliver »overuddannet« som følge af den enorme udvidelse af det for maliserede uddannelsessystem?
This also applies to vocational education: the 'practical' has to fill abstract and theoretical with sensible content.
Det tror jeg ikke.
A comparative perspective
Hvis udviklingen går i retning af medindflydelse fremover, bliver der behov for at ændre uddannelsernes indhold for at kunne tilvejebringe fremtidsorienteret erhvervsuddannelse. Den traditionelle
In looking at the secondary, particularly upper-secondary, school provisions in terms of structure and curricula in a cross-national, comparative perspective, we can identify three models.
Erhvervsuddannelse 1 /1989
Vocational training 1/1989
CEDER terium i forbindelse med udvælgelse af ansøgere til et job.
1950s had three tracks, one academic (with two foreign languages), one voca­tional and one 'general', a system similar to the one of the British Education Act of 1944.
De, der ikke kan klare sig i skolen, får i bedste fald de mindst at traktive jobs — i værste fald bliver de arbejdsløse (Coleman og Husén, 1985).
During the ninth school year, the 'theoretically oriented' took a 'pre­gym­nasium' programme and the 'practically oriented' had some pre­vocational train­ing. They were taught in separate classes.
giens indvirkning på vores dagligdag nu og i fremtiden.
In the years preceding the 1962 Act there had been a heated debate on what was referred to as 'differentiation' both organizationally and pedagogically (Husén, 1962).
På det seneste er man be gyndt at tale om »ny naturvidenskab« som et fag i skolen, som er relevant i et samfund, hvor teknologien udgør en fare for miljøet og ofte giver negative konsekvenser for samfundet.
The longer the differentiation between the 'theoretical' and 'practical' was delayed, the less would be the influence of social background on educational op­portunity and career.
I et sammensat samfund og i en lige så krævende erhvervsaktiv tilværelse er det afgjort helt væsentligt, at skoleuddannelse medvirker til at opbygge en kritisk indstilling og opøve evnen til at klare pro blemer både sammen og selvstændigt.
■ The bi­partite, traditional European model where academic and vocational schools coexist as parallels.
Disse færdigheder er helt væsentlige, hvis produktionsprocesserne forudsætter me re medarbejderindflydelse og personligt initiativ til at finde løsninger på pro blemer.
Their enrolments differ considerably with regard to student social background. The two types of schools show a high dispari­ty of esteem and a low degree of mobility between each other.
målsætning for at formidle færdigheder og viden inden for et ret begrænset og specifikt område vil skulle vige for færdigheder, der dækker et bredere udsnit af situationer — både på og uden for arbejdspladsen.
■ The comprehensive model with highly diversified curricular provisions and with all the programmes under the same roof. The American comprehensive high school is the classical model.
Den vigtigste evne, en person i det moderne samfund skal have, er evnen til at lære — og at blive omskolet.
Recently, the Swedish 'gymnasium school' has become another example.
Evnen til at tilegne sig viden selvstændigt er helt væsentlig i et samfund, hvor de fleste er hvervsaktive er tvunget til at deltage i yderligere kurser for at kunne vedligeholde og forbedre deres kvalifikationer.
■ The dual model which is the prevailing one in the Federal Republic of Germany with a university­preparing, academic Gymnasium for the elite and the appren­ticeship system for the remainder with part­time formal instruction and practice in enterprises.
I re aliteten er det sådan, at de fleste arbejdstagere i dag vil stå over for en situation, hvor de vil skulle skifte erhverv mindst én gang i løbet af deres karriere.
The changing conception over the last few decades of the role of vocational education in the system of public school­ing can be illustrated by the Swedish school reforms.
I service- og informationssamfundet vil det at kunne læse og skrive, og i det hele taget evnen til at kommunikere med sine medborgere, være helt væsentligt for at kunne klare sig som borger i al almindelighed og specielt som erhvervsaktiv.
I am not citing Sweden as an example for other countries but simp­ly as an illustration of a reform develop­ment that has taken place under great political stability and — by and large — under political consensus.
For mange år siden, sidst i 1950'erne, indbød UNESCO en gruppe uddannelseseksperter til at mødes med et udvalg, der havde fået til opgave at udarbejde no gle mere eller mindre universelle ret ningslinjer for studieordninger for under visningen på sekundærtrinnet.
The idea at the beginning of the reform period of introducing at an early age elements of 'pure' vocational training derived from the concept of a static socie­ty.
Jeg var til fældigvis ordstyrer på et møde i Paris, hvor sammenhængen mellem almen ud dannelse og erhvervsuddannelse var det vigtigste punkt på dagsordenen.
The specific vocational competences acquired today were seen as equally useful tomorrow.
Vi brug te to hele dage på at blive enige om, hvad der skal forstås ved »almen uddannelse«.
But in a rapidly chang­ing job structure, it is hard to predict what qualifications will be useful even a few years hence.
Vores franske kollega, der har arbejdserfaring som inspecteur général de l'instruction publique fremlagde det synspunkt, at almen uddannelse var målsætningen for »culture générale«, som var fastlagt i studieordningerne for de franske lycée-skoler.
My point in advising the Royal Commission of 1957 charged with the task of making recommendations about the structure of the comprehensive school was that, in order to play it safe, one ought to prepare the young people for a society and a working life in flux.
Den sovjetiske kollega, som var en af næstformændene for Akademiet for Pædagogiske Videnskaber, var af den opfattelse, at den sovjetiske po lytekniske uddannelse dybest set var en almen uddannelse.
Such a preparation should consist of a solid basis of skills and basic concepts in science and technology with applicability to a broad spectrum of situations and tasks, most of which are unforeseen today.
Vores amerikanske kollega, som var inspektør for et stort skoledistrikt i en by, definerede almen ud dannelse som de færdigheder, alle borgere havde brug for, for at kunne klare sig i livet, herunder at tage kørekort!
The consequence of such a conception of basic education ought to be a common, general curriculum consisting of a core of communication skills, scientific literacy and a frame of reference of historical and civic orientation.
Når det drejer sig om at uddanne unge mennesker til at omgås andre, ikke blot på arbejdspladsen, står skolen i det industrialiserede samfund ofte over for en modsætning mellem retorik og virkelig hedens verden.
The first phase of the reform, taking place from the mid­1940s up to the Edu­cation Act establishing a basic nine­year school in 1962, aimed at abolishing the 'parallel system' where a social and in­tellectual elite could transfer to the academic secondary school after four years of elementary school, whereas the remainder stayed on until compulsory at­tendance expired after six or seven years.
Jeg har beskæftiget mig med dette problem og andre modsætninger i mine bøger »The School in Question« (Husén, 1979).
All school types covering the first nine years of schooling were integrated into a common, nine year, 'basic' school.
Status i samfundet bestemmes i vid udstrækning ud fra resultaterne i skolen. Det er de individuel le resultater, der tæller.
The main issue was to what extent there should be a 'differentiation' of program­mes during the upper stage, i.e. grades seven to nine.
Den formelle ud dannelse er i stigende grad det første kri
The pilot programme of comprehensive education during the
Endvidere vil alle på nuværende tidspunkt og fremover i samfundet skulle »vide noget om« naturvidenskabelige fag.
Interestingly we can over the last couple of decades observe an increasing con­vergence between the three models, at least in the industrialized countries.
Her refererer jeg ikke kun til en vis grundlæggende viden om fysik, kemi, biologi og de videnskaber, der drejer sig om jorden.
In the United States of America, not least initiated by the National Commission for Excellence at the Federal level and subse­quently by a lot of state and local commis­sions, there has been strong pressure for strengthening the academic curriculum.
Det, der har fået stigende be tydning i et industrisamfund plaget af økologiske problemer, er evnen til at bruge denne viden som borger i forbindelse med at vurdere forskningens og teknolo
In the East European countries there has been a growing realization that students pursuing vocational programmes ought to be provided with an upgraded general education.
Uddannelsens længde, opbygning og indhold varierer nødvendigvis i forhold til de samfundsøkonomiske betingelser.
In Sweden it has been found that those on the vocational tracks need to get a better and extended instruction in their mother tongue.
Den ændring i opfattelsen af erhvervsud­dannelsens rolle i det offentlige uddan­nelsessystem, der er sket i løbet af de sid­ste 10­20 år, kan illustreres ved hjælp af de svenske skolereformer.
CEDEFOP mark in mother tongue and English possess general entrance qualifications for higher education.
■ Den bredt anlagte model med stærkt varierende studieordninger, og hvor alle kurser er under samme tag. Den ameri­kanske »comprehensive high school« er den klassiske model.
to meet the future and thereby serve as an active agent for change in the context of a changing society?
For nylig er det svenske gymnasium blevet et andet ek­sempel.
Reformers have for a long time believed that the educational system has an important role to play in shaping a new and better society, an optimism which prevailed among American pro gressive educators after the First World War.
Den første del af reformen, som fandt sted fra midt i 1940'erne indtil Loven om Uddannelse, hvor der blev fastlagt en grundlæggende 9­års skolegang i 1962, sigtede mod at afskaffe det »parallelle sy­stem«, hvor en social og intellektuel elite kunne gå over til den akademiske skole på sekundærtrinnet efter 4 års grundsko­leuddannelse, mens de resterende blev i den samme skole, indtil den obligatoriske skolegang var afsluttet efter 6 eller 7 år.
separate sections in grade nine, from which transfer could take place to academic or vocational schools at the up per secondary stage (grades 10 to 12). According to a prediction based on the pilot programme roughly one-third of the students in grade seven would opt for the academic track.
Alle de skoler, der dækkede de første 9 år blev integreret i en fælles 9­årig »grund­skole«.
Very soon it turned out to be about two-thirds of the students.
Det væsentligste spørgsmål gik på, i hvor vid udstrækning der skulle væ­re en »differentiering« mellem undervis­ningsforløbene i et øvre forløb, dvs. fra 7.­9. klasse.
Thus, the majority did not feel attracted by the vocational programme.
Forsøgsprogrammet med bredt anlagte uddannelser i 1950'erne havde tre grene, en akademisk gren (med to fremmedsprog), en erhvervsorienteret gren og en »almen« gren, et system, der minder om det system, der blev fastlagt i den britiske Education Act of 1944.1 det 9. skoleår fulgte de »teoretisk orientere­de« elever et forløb, der »gik forud for gymnasiet« og de »praktisk orienterede« havde undervisning, der forberedte dem på erhvervsuddannelse. Der var tale om særskilte klasser.
In less than 10 years, when the Minister for Education signed the objectives and guidelines for the next national curriculum in the basic school, there was a core curriculum for all students up to grade nine. The électives did not earmark the students for any particular subsequent programme.
blem, jeg peger på, er, at forskningen ikke bare kan »fortælle« underviseren, hvad man skal gøre i en bestemt situation.
The experiences gained during the almost two decades which have elapsed since the upper secondary school reform have shown two weaknesses.
Der er ikke noget klart forhold med hensyn til anvendelighed mellem generaliseringer udledt på grundlag af psykologi, sociologi eller de andre samfundsvidenskaber og den faktiske skolesituation med en klasse og et barn her og nu.
One drawback has been the time available. 'General' subjects, particularly the mother tongue, had to yield to instruction in the directly vocationally useful parts of the curriculum.
I bedste fald kan denne form for forskning give et perspek­tiv og nogle rammer for, hvordan man bruger sund fornuft og erfaringer indhø­stet ved tidligere arbejde og praksis i klas­seværelset.
Teachers and the enterprises which employed the young people complained about deficient basic skills, particularly in writing and in reading comprehension.
Min kollega fra Stanford, El­liot Eisner, taler om 'detailkendskab' og siger, at det er det vigtigste element i en lærers færdigheder.
Thus, recently the Swedish Riksdag passed a bill according to which a threeyear vocational programme is introduced in a large number of gymnasium schools on a pilot basis.
Det er den færdig­hed, som skal være grundlaget for for­ståelsen af en bestemt situation i klasse­værelset og et bestemt barn.
The extension of the vocational programme is, of course, another factor that contributes to the parity of esteem with the academic programmes.