natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det europæiske selskab Nye regler for høring og informering af arbejdstagere Yderligere åbning af gas- og el-forsyning til erhvervskunder (*)Fælles europæisk luftrum Nye regler for offentlige indkøb (*)Nye regler for lægemidler
Further opening of gas and electricity supply for business customers (*);
Åbning af gas- og el-markedet for private kunder (*)
Opening of gas and electricity markets for household customers (*)
Galileo-navigationssatellitsystemet tages i brug Åbning af hele jernbanenetværket (**)
Galileo satellite navigation system operational
Områder, som Kommissionen vil stille reformforslag til i 2003:forslag om prissætning af transportinfrastruktur, herunder ændring af eurovignetten(medio 2003);gradvis indførelse af det europæiske syge-sikringskort(februar 2003),handlingsplan for øgede F & U-investeringer i medlemsstaterne(april 2003), nyerammer for forvaltning af kemiske stoffer (medio 2003), udvikling af europæiske teknologiplatforme(udgangen af 2003)og handlingsplan for miljøteknologi(udgangen af 2003).
Reform decisions still pending:Community patent, second railway package, climate change package, TENs-transport revision, temporary agency workers, updating of social security coordination rules, mutual recognition of qualifications; EU-wide regime for taxation of savings.
(*)Principiel enighed i Rådet.(**)Nuværende regler gælder alene godstransportnet, men med den anden jernbanepakke udvides dette til alle jernbaneydelser.
Reforms where Commission proposals will be tabled in 2003:Proposals on transport infrastructurepricing including a Eurovignette modification (Mid-2003); phasing in of the European health insurance card(February 2003); action plan on raising R & D investment in the Member States (April 2003); new frameworkfor management of chemicals (Mid-2003); development of European technology platforms (End 2003); environmental technologies action plan (End 2003). (*)Agreement in principle in Council.(**)Current rules provide only for freight networks, but the second rail package will extend this to all rail services.
De reformer, der gennemføres nu, kan og vil give en vækstdividende på mellemlangt
Reform today can and will deliver a mediumterm growth dividend (1
Den aktuelle økonomiske og politiske usikkerhed gør det så meget desto vigti- gere at fremskynde forandringsprocessen.
Current eco- nomic and political uncertainty makes it all the more important to accelerate the processof change.
Det betyder, at de faktorer, der kan yde detstørste bidrag til vækstfremme, skal kortlægges, og det skal sikres, at væksten samtidiger bæredygtig.
This means addressing the factors that can make the biggest contribution togrowth and ensuring that it is consistent with sustainable development.
To hovedfaktorer bidrager til produktionsvæksten: antallet af personer i arbejde og produktivitet.
Two principal factors contribute to output growth: the number of people in work andpro-ductivity.
De muligheder, der liggeri markedsreformerne, kan fremme investeringerne. Det andet område er de produktionsskabende konsekvenser af kapitalinvesteringer i både mennesker og virksomheder.
The opportunities provided by market reforms tend to stimulate investment.
Det afspejlerfaktorer såsom konkurrencegraden, evnen til at skabe nye idéer og knowhow og bruge dem tilat fremme innovation og til at omorganisere arbejdsprocesser, samt det generelle lovgivningsmiljø. Dette kaldes ofte total faktorproduktivitet, TFP.
It reflects factors such as the degree of competition, the ability to create newideas and know-how and use them to drive innovation and to reorganise work processes, andthe overall regulatory environment.
Figur 1: Vækst i beskæftigelse og produktivitet, EU-15
Graph 1 — Employment and productivity growth, EU-15
1991-1996 Beskæftigelse
Employment
)Jf. The 2002 EU economy review, KOM(2002) 712 af 11.12.2002 (den danske udgave er ikke til rådig- hed).
)See ‘The 2002 EU Economy Review’, COM(2002) 712, 11.12.2002.
Fremskridt modopfyldelsen af Lissabon-målene
Progress towards the Lisbon goals
Det giver et meget varieret billede af det nuværende beskæftigelses- og produktivitetsniveau i EU.
The evidence highlights that growth during the second half of the 1990s and in 2000 wasdriven by the Union’s success in creating and filling new jobs.
Det absolutte produktivitetsniveau per arbejdstager er højt i nogle medlemsstater.
This translates into a varied picture across the Union in actual levels of employment andproductivity.
I anden halvdel af 1990’erne øgede USA både beskæftigelsen ogarbejdsproduktiviteten.
Absolute levels of productivity per worker are high in some Member States.However, in the second half of the 1990s the United States made progress in raising bothemployment rates and labour productivity.
Det lykkedes for EU at øge beskæftigelsesfrekvensen, hvorimod produktivitetsvæksten faldt, i modsætning til i USA.
The Union succeeded in raising the employment rate, while, in contrast to the United States, labour productivity growth has sloweddown.
Figur 2: Beskæftigelse og produktivitet i EU, 2001
Graph 2 — Employment and productivity levels in the EU in 2001
NB: Beskæftigelsestal for 2002 for D og L.Kilde: Europa-Kommissionen.
Note: 2000 employment data for D and L.Source: European Commission.
Fremskridt i henseende til jobskabelse, strukturreformer, viden, social samhørighed ogbæredygtighed skal vurderes på baggrund af ovenstående billede.
This picture forms the backdrop against which progress on jobs, structural reforms,knowledge, social cohesion and sustainability should be assessed.
2.1.Beskæftigelsesstyret vækst i anden halvdel af 1990’erne
Employment-driven growth in the second half of the 1990s
Medlemsstaternehar gennemført strukturreformer på deres egne arbejdsmarkeder, som nu begynder at bærefrugt i form af flere mennesker i arbejde og lavere arbejdsløshed, bl.a. en betydelig nedgang i langtidsledigheden.
Member States have been pursuing structural reforms of their national labour markets, whichhave started to bear fruit in the form of more people in work and lower unemployment,including a notable reduction in longterm unemployment.
Det er værd at bemærke, at forbedringerne på arbejdsmarkedet ikke har ført til en inflationsstigning på kort sigt, fordi virksomhederne hævedepriserne for at kompensere for de højere lønninger, der var nødvendige for at tiltrækkemedarbejdere.
One significant developmenthas been that improvements in the labour market have not led to a short-term increasein inflation as companies put up prices in order to recover the higher wages needed toretain and attract employees.
Dette er tegn på de strukturelle forbedringer, der er sket på beskæftigelsesmarkedet.
This suggests structural improvements in the employmentmarket.
•I perioden 1995-2001 steg det samlede antal job med omkring 12 millioner og beskæftigelsen med 4 procentpoint.
•Between 1995 and 2001, the total number of jobs increased by about 12 million and theemployment rate rose by 4 percentage points.
•Beskæftigelsen steg med omkring 500 000 nye jobunder afmatningen i 2002.
•Employment increased with the creation of around 500 000 new jobsduring the downturnin 2002.
•I 2001 steg beskæftigelsen generelt hurtigst i Luxembourg, Portugal og Irland meden kraftig beskæftigelsesstigning for kvinder på omkring 4 % i Irland og i tiltrædelseslandene(over 8 %).
•Overall employment in 2001 grew fastest in Luxembourg, Portugal and Irelandwithstrong growth in employment for women seen in Ireland at close to 4 % and in the accessioncountries (over 8 %).
De tre medlemsstater, der klarede sig bedst, havde en samlet beskæftigelsesstigningpå 3,9 % og for kvinder på omkring 3,6 %.
The three best performing Member States saw overall employmentgrow at 3.9 % and female employment at around 3.6 %.
•I 1995-2001 faldt arbejdsløsheden med over 4 millioner i EU som helhed, selvom der somfølge af de nuværende forhold har været en beskeden stigning, så EU-gennemsnittet i 2002lå på 7,6 %.
•Unemployment fell between 1995 and 2001by more than four million across the Union,though as a result of current conditions there has been a modest increase in the EU averagein 2002 to 7.6 %.
Gennemsnittet for de tre medlemsstater, der havde den laveste arbejdsløshed,var omkring 3 %.
The average for the three Member States with the lowest levels of unemployment was around 3 %.
•I 2002 var arbejdsløsheden fortsat lavest i Luxembourg, Nederlandene og Østrig ogsteg i alle medlemsstater undtagen Grækenland og Italien.
•Unemployment in 2002 remained lowest in Luxembourg, the Netherlands and Aus-triaand rose in all Member States except Greece and Italy.
I fem af tiltrædelseslandene(Cypern, Ungarn, Slovenien, Tjekkiet og Malta) var arbejdsløsheden lavere end EU-gennem-snittet.
Five of the accession countries (Cyprus,Hungary, Slovenia, the Czech Republic and Malta) had unemployment rates below the EUaverage.
•Arbejdsstyrkens mobilitet, både mellem og i medlemsstaterne, er fortsat relativtbegrænset og ligger på omkring 1,2 % af befolkningen.
•Mobility of the workforce between and even within Member States remains relativelylimitedat around 1.2 % of the population.
•Der er stadig stor ulighed mellem kønnenei henseende til beskæftigelse, indtjening,jobstatus og karriereforløb.
•Important gender gaps persistin employment rates, earnings, job status and career progression.
Danmark, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige opfylder allerede nu målet på 70 % for densamlede beskæftigelsesfrekvens, som skulle nås inden 2010, mens tre andre, Portugal,Østrig og Finland, ligger over midtvejsmålet på 67 %, som skal nås inden 2005.
Denmark, the Netherlands, Sweden and the UK currently meet the 70 % target set for 2010 for the overallemployment rate, while another three Portugal, Austria and Finland are above the 67 %intermediate target set for 2005.
Trodsdisse positive resultater kan EU ikke opfylde sine midtvejsmål, medmindre alle medlemsstater gør en større indsats.
Yet overall, despite these positive performances, the Union may not meet its intermediate target unless all Member States make greater efforts.
2 har gennemført de mest omfattende reformer (
There is strong evidence that the countries that have made the strongest progress are thosethat have undertaken wide ranging reforms (2).
Arbejdsmarkedsreformerne i disse lande har desuden ofteværet ledsaget af andre strukturreformer på produktmarkederne.
In addition, labour market reforms in these countries were often accompanied by other structural reforms in product markets.
Det Europæiske Rådfastslog på sit forårsmøde i 2002, at der er behov for en bred strategi, og fastlagde prioriteterne for yderligere arbejdsmarkedsreformer i medlemsstaterne (3).
The need for a broad approach was also recognised by the Spring European Council in 2002, which identified priorities for further labour market reforms in the
(2)Jf. fodnote 1.(3)I Barcelona fastlagde Det Europæiske Råd følgende målsætninger for reformer af de nationale arbejds- markeder: (1) reduktion af skattebyrden for lavtlønnede, (2) skatte- og overførselsindkomstsystemerne bør tilpasses, så det kan betale sig at arbejde, (3) de nationale arbejdsmarkedsinstanser ogoverenskomstforhandlingssystemer skal tage højde for sammenhængen mellem lønudvikling og situationen på arbejdsmarkedet, så lønningerne udvikler sig efter produktivitetsudviklingen, (4) medlemsstaterne skal se nærmere på reglerne for ansættelseskontrakter for at finde en passende balancemellem fleksibilitet og sikkerhed, (5) medlemsstaterne skal fjerne de negative incitamenter, der afholder kvinder fra at deltage i arbejdsmarkedet, og bør tilstræbe at forbedre børnepasningsordningerne,(6) fremme aktiv aldring og reducere incitamenterne til tidlig tilbagetrækning for den enkelte og virksomhederne.
(1) reduction of tax burden on low-wage earners, (2) make work pay within tax and benefit systems,(3) national labour institutions and collective bargaining to take account of relationship between wagedevelopments and labour market conditions in order to bring wage developments into line with productivity, (4) review employment contract regulations in order to strike a proper balance betweenflexibility and security, (5) remove disincentives for female participation in the workforce and striveto improve childcare provision, (6) promote active ageing and reduce early retirement incentives forindividuals and companies.
Formandskabets konklusioner, pkt. 32, Barcelona, den 21. marts 2002.
Presidency Conclusions, paragraph 32, Barcelona, 21 March 2002.
Figur 3: Arbejdskraftdeltagelse i EU
Graph 3 — Labour force participation in the EU
Ældre arbejdstagere (55-64 år)
Older workers(aged 55-64)
I alt(15-64 år)
Female(aged 15-64)
Den største udfordring består i at øge beskæftigelses- og arbejdsmarkedsdeltagelsen, førstog fremmest for ældre arbejdstagere, men også for kvinder, mindretal og andre grupper. En lang række faktorer er bestemmende for, om det lykkes at tiltrække og fastholdedisse grupper på arbejdsmarkedet, blandt andet skal problemerne med den manglendeligestilling mellem mænd og kvinder, som er synlig i mange medlemsstater, løses.
The most significant challenge is to boost employment and participation rates, first andforemost, for older workers, but also for women and for minority and other groups.Attracting and retaining these people depends on a range of factors, amongst whichtackling the gender gap that is visible in many Member States.
En stor andel af de nye job fra 1990’erne og 2000 blev skabt i sektorer, der kræver medarbejdere med mellemhøjt til højt uddannelsesniveau.
A sizeable proportion of new jobs created during the 1990s and 2000 were in sectors requiring medium to high levels of educational attainment.
Det er vigtigt, at alle niveauer ogaldersgrupper i arbejdsstyrken får de kvalifikationer, der er nødvendige i en videnstyretøkonomi.
It is essential to equip all levelsand age groups within the workforce with the skills needed in a knowledge-driven economy.
Derfor lægges der i Lissabonstrategien stor vægt på uddannelse og livslanglæring.
This is why the Lisbon strategy places a premium on educational achievement andon lifelong learning.
Alligevel ser det ud til, at udgifterne til uddannelse er stagneret siden midten af1990’erne, mens der har været en yderst forskellig udvikling med hensyn til livslang læringi EU.
Yet, public spending on education seems to have stagnated sincethe mid-1990s, while the performance in terms of lifelong learning across the Union isextremely varied.
Deltagelsesfrekvensen ligger på over 1 til 4 i Det Forenede Kongerige og 1 til 5 i Sverige, Finland og Danmark, men under 1 til 20 i seks medlemsstater og otte af defremtidige medlemsstater og kandidatlande.
Participation rates are above one in four in the United Kingdom andone person in five in Sweden, Finland and Denmark, but below one in 20 in six Member States and eight of the future Member States and candidate countries.
2.2.Fremme af investeringer og produktivitet
Boosting investment and productivity
Takket være det indre marked er det i de sidste ti år lykkedes at øge væksten og skabenye job.
The internal market has succeeded over the last decade in boosting growth and creatingjobs.
Åbne markeder ogøget konkurrence har også fremmet innovationen og fået virksomhederne til at vokse,samtidig med at brugerne har fået fordele i form af lavere priser og større udbud i sektoren for offentlige forsyningstjenester såsom telekommunikation og i mindre grad el.Der ser ud til at have været en konstant udligning af prisforskellene mellem medlemsstaterne som følge af markedsintegrationen og konkurrencen, men der er tegn på, atdenne virkning nu er ved at løje af (4)- måske kan udvidelsen igen sætte skub i den.
Open markets andgreater competition have also stimulated innovation and helped businesses to grow,while offering users benefits in terms of lower prices and greater choice in utility sectors such as telecommunications, and to a lesser degree, electricity. There appears to havebeen a permanent reduction in price differences between Member States as a result ofmarket integration and competition, but evidence suggests that the impact may now betailing off (4) — enlargement may help to re-ignite this effect.
Ti år med det indre marked(
Ten years of the internal market (
•2,5 millioner flere har arbejde i dag som følge af det indre marked.
•2.5 million extra people are in work today as a result of the internal market.
•EU er blevet 877 mia. EUR rigere svarende til 5 700 EUR pr. husholdning.
•The Union is EUR 877 billion better off amounting to EUR 5 700 per household.
•Det indre marked har bidraget til væksten. Uden det ville EU’s BNP være 1,8 % lavere i år.
•The internal market has contributed to growth.
Integreringen af finansmarkederne
The integration of financial markets
Kommissionens seneste undersøgelser har understreget den potentielle indvirkning, som inte- grationen af finansmarkederne kan få over en tiårsperiode (6
6 cial markets over a 10-year period (
•En BNP-stigning på 1,1 % eller 130 mio. EUR (aktuelle priser) og en stigning på 0,5 % i densamlede beskæftigelse.
•A 1.1 % rise in GDP or EUR 130 billion (at today’s prices) and a boost to total employment of0.5 %.
•Virksomhederne kan få adgang til billigere finansiering: med en forventet nedgang i omkostningerne til selskabskapital på 0,5 % og et tilsvarende fald på 0,4 % til finansiering af obligationer.
•Businesses will be able to get cheaper finance: with an expected drop in the cost of equitycapital of 0.5 % and a corresponding fall of 0.4 % for bond-finance.
Investorerne vil også få højere udbytte af deres investeringer.
Investors should benefitas well from higher returns on their investments.
•Øget effektivitet i detailsektoren kan medføre en stigning i BNP på 0,5 %.
•Eliminating inefficiencies in the retail sector could bring an increase of 0.5 % in GDP.
•De anslåede årlige besparelser i forbindelse med behandling og administration af intellektuelle rettigheder under det nuværende forslag vil ligge på omkring 0,5 mia. EUR med en besparelse på omkring 5 000 EUR pr. patent sammenholdt med et europæisk patent.
•Estimated annual savings in processing and administrating intellectual property rights underthe current proposal would be around EUR 0.5 billion with a saving of around EUR 5 000 perpatent compared to a European patent.
•En engangsfortjeneste for økonomien på omkring 18 mia. EUR kan betragtes som et resultataf patentporteføljernes øgede værdi på grund af lavere udgifter til bilæggelse af tvister ogenklere håndhævelse.
•A one-off benefit to the economy of around EUR 18 billion could be felt as a result of the increasedvalue of patent portfolios because of lower litigation costs and simpler enforcement.
743 af 23.12.2002, (the »Cardiff Report«) (teksten foreligger ikke på dansk).
743, 23.12.2002, (the ‘Cardiff Report’).
Virksomheder i disse sektorerog også andre har derfor haft sværere ved at vokse, og de tidligere reformer har ikke altidværet tilstrækkelige til at bremse miljøbelastningen.
As a result businesses in these and otherareas have found it harder to grow, while past reforms have not always done enough tocurb pressures on the environment.
Beskatninger også en kilde til forskelle i EU.
Taxationalso remains a source of fragmentation across the Union.
Diskrimination og dobbeltbeskatning skaber f.eks. problemer på adskillige områder såsom pensioner, bilafgifter og selskabsbeskatning.
Discrimination anddouble taxation, for instance, create problems in several fields, such as pensions, car taxation and corporate taxation.
Hård konkurrence og effektiv konkurrencepolitik har også været en vigtig faktor for detindre marked.
Having to comply with 15 different tax systems comes at a cost and is stopping companies from reaping the full benefit of the internal market (7).The lack of a common approach in key areas has prevented the tax system playing a consistent role in supporting Lisbon priorities, such as investment in R & D or a better environment. Moreover, rapid progress is hampered by the requirement for unanimity toadopt such measures and the unwillingness of Member States to give this the prioritythat it deserves. All this acts as a brake on growth and employment. Strong competition and an effective competition policyhave also been important factorsfor the internal market.
På EU-plan har der været en tendens i medlemsstaterne til at mindske ogomdirigere statsstøtten.
At Union level there has been a trend in Member States to reduceand redirect State aid.
Den samlede støtte i EU faldt fra 105 mia. EUR i 1996 til 82 mia. EUR i 2000 (de seneste tal).
Total aid in the Union fell from EUR 105 billion in 1996 to EUR82 billion in 2000 (the last year available).
Medlemsstaterne har også omdirigeret støtte til horisontale målsætninger såsom miljø, forskning og udvikling.
Member States have also been redirectingaid to horizontal objectives such as the environment and research and development.
Parallelt hermed har de ændret de nationale konkurrencebestemmelser og tilpasset dem EU’s; de vil desuden indenlænge overtage ansvaret for anvendelsen af dele af EU-bestemmelserne på deres nationale marked.
Inparallel, Member States have been reforming national competition rules to align themwith the Community approach and will shortly take over responsibilities as regards theapplication of the Community level rules within their national markets.
Fra ord til handling på nationalt plan
Transforming decisions into action at national level
Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet har gjort meget for at afhjælpe den »leveringsforsinkelse« på EU-plan, som Det Europæiske Råd gjorde opmærksom på i Barcelona.Der er for nylig opnået betydelig succes med f.eks. åbningen af energimarkederne, detfælles europæiske luftrum og posttjenesterne.
Much has been doneby the Commission, the European Parliament and by the Council to overcome the ‘delivery gap’ at EU level signalled by the Barcelona European Council. There have beennotable recent successes such as those on opening of energy markets, the single European sky and postal services.
Men nogle af de mest presserende reformer forsinkes stadig.
But some of the most pressing reforms are still beingdelayed.
EU-patentet og de endnu ikke fremsatte forslag om beskatning ogindkøb er blot nogle eksempler herpå.
The Community patent and pending proposals on tax and on procurement arejust some examples.
)Kommissionen har fastlagt nogle prioriterede områder; navnlig skal der gennemføres umiddelbare ændringer i selskabsbeskatningen for at fjerne de hindringer, der er opstået på grund af skattereglernefor afregningspriser, fusioner og transaktioner mellem moder- og datterselskaber, KOM(2001) 582af 23.10.2001.
)The Commission has identified priority areas; in particular for immediate action in the field of cor- porate taxation to address obstacles deriving from the tax rules applied to transfer prices, and to mergers and to transactions between parents and subsidiaries. Towards an internal market without taxobstacles.
En kilde til endnu større bekymring er det fortsatte problem med at tilse, at de regler,som Rådet og Europa-Parlamentet har vedtaget, samt Det Europæiske Råds retningslinjer omsættes til handling på nationalt plan:
A source of even greater concern is the continuing problem of ensuring that rules agreedby the Council and European Parliament and the orientations given by the European Council are transformed into national action.
—Gennemsnitligt går der 4 1 år fra det tidspunkt, et lovforslag stilles, til det anven-
—On average, for legislation, it takes four and half years from the moment rules areproposed before they are uniformly applied across all Member States.
/2 des på samme måde i allemedlemsstater. Det er omkring to år længere, end detburde være, hvis man ser på, hvor lang tid det tager at styre foranstaltninger gennembeslutningsmaskineriet og gennemføre dem på nationalt plan.
This is aroundtwo years longer than should be the case taking account of the time needed to steermeasures through the decision-making machinery and implement them at nationallevel.
—Der er dog gjort visse fremskridt.
—Nevertheless there has been some progress.