natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som det fremgår af strategipapiret, vil Kommissionen nu gå betydeligt videre.
The strategy paper intimates a desire to go considerably further.
Den har til hensigt at foreslå nye kontingentforøgelser og åbne mulighed for at overføre kvoter fra en CEL-stat til en anden.
The Commission intends proposing new quota increases and the option of transferring quotas from one CEEC to another.
Samtidig skal indgangspriserne for frugt- og grønsager sænkes inden for de eksisterende kontingenter.
At the same time, entry prices for certain quotas of fruit and vegetables are also to be reduced.
En sådan fremgangsmåde kan bringe frugt- og grønsagsproduktionen ikke bare i Sydeuropa, men også i lande som Tyskland og Holland, i vanskeligheder, da bare små ekstramængder med det nuværende prisniveau kan få stærkt destabiliserende virkninger på det indre marked.
Action of this kind might cause difficulties for fruit and vegetable growers, not only in southern Europe but also in countries such as the Netherlands and Germany, since at present price levels even small increases in quantity within the single market can have a severely destabilizing impact.
På den anden side må der holdes nøje øje med strømmen af handelsvarer fra Unionen til CEL-staterne, specielt med, om den tager til i perioden indtil tiltrædelsestidspunktet.
On the other hand, the flow of goods from the Union to the CEEC must be closely observed, especially how far it rises by the time of accession.
Eventuelt kan forhandlinger med tredjelande lettere foregå inden for Verdenshandelsorganisationens rammer.
If need be, negotiations with other nonCommunity countries could be arranged more easily within the framework of the WTO.
Hertil kan også den omtalte radikale forenkling af foranstaltninger og procedurer samt en mere fleksibel fortolkning bidrage.
Radical simplification of measures and procedures and enhanced flexibility - two matters addressed by the paper - would be of assistance here.
Et nyt meget positivt aspekt er erkendelsen af, "at der (bør) gives medlemsstaterne og/eller de regionale myndigheder større handlefrihed, når EU-beslutningerne skal realiseres.
As one new and very positive aspect, the paper recognizes that "more latitude (will) have to be conceded to the Member States and/or regional authorities in the implementation of decisions taken at EU level.
I denne sammenhæng kan det være en hjælp, at der skelnes klarere mellem markedspolitik og indkomststøtte".
A clear distinction between market policy and income support could help in this context."
Desværre drages der ikke i tilstrækkeligt omfang kompetenceretlige og politiske konsekvenser af denne rigtige erkendelse.
Unfortunately, despite the fact that the paper hits on the right approach, it fails to draw satisfactory conclusions either on the political front or on issues such as legal jurisdiction.
Kommissionens forslag om, at EU-foranstaltningerne kun skal omfatte udstedelse af rammeforskrifter, fastlæggelse af fælles mål og udformning af et nødvendigt minimum af fælles regler, peger i retning af den nødvendige decentralisering af landbrugspolitikken, men lader den politiske og retlige udformning af denne løsningsmodel stå åben.
The Commission proposes that EU-level measures should be limited to adopting outline provisions, setting joint objectives and defining the requisite minimum amount of common rules. Although this approach is aimed at achieving the necessary CAP simplification, it fails to resolve the issue of how this is to be achieved politically and legally.
Men der er brug for forslag herom fra Kommissionens side, for at Maastricht-traktatens Artikel 3 Β - subsidiaritetsprincippet - også kan komme til sin ret i forbindelse med traktatens afsnit 2 "Landbruget", dog under hensyntagen til princippet om finansiel solidaritet.
Commission proposals on these aspects would, however, be needed to ensure that Article 3b (subsidiarity principle), as incorporated into the Treaty at Maastricht, is applied to Title II (Agriculture) too, with due regard for the principle of financial solidarity.
Det kan ikke være rigtigt, at Artikel 3 Β inden for landbrugsretten kun skal anvendes i forbindelse med visse aspekter af teknisk forenkling og kodificering af retsforskrifter.
The application of Article 3b in agricultural law cannot be limited to technical simplification and legislative consolidation.
Når Fællesskabet udvides med de central- og østeuropæiske stater, bliver der væsentligt flere måder at drive landbrug på.
In an enlarged Community incorporating the central and eastern European countries, the differences between the various forms of land management will be much greater.
Navnlig bedriftsstrukturerne og de juridiske former bliver mere varierede.
This is particularly true of the structures and legal status of holdings.
Meget store, industrielt drevne brug kommer til at stå for en stor del af produktionen.
Very large farms run along industrial lines will account for a major share of production.
På grund af indbyrdes afvigende traditioner, administrativ kapacitet og administrative strukturer bliver det vanskeligt, ja direkte umuligt at sikre ensartet gennemførelse af centralt fastsatte detailbestemmelser.
Different traditions and administrative capacities and structures will make it difficult, indeed impossible, to implement detailed central provisions evenly across the board.
I diskussionen stilles igen og igen det spørgsmål, om en decentral fremgangsmåde er mulig.
Viability of a decentralized approach is a recurrent theme in discussions.
Regionsudvalget skal derfor understrege, at der allerede findes et område, hvor en sådan model er afprøvet.
The Committee of the Regions would therefore draw attention to the fact that a tried-and-tested model already exists.
I forbindelse med strukturfondsmålene og gennemførelse af forordning 2078/92 udformes foranstaltningerne allerede nedefra og opefter ifølge en såkaldt "Bottom up approach".
A "bottom-up approach" has already been developed for implementation of the structural funds and Regulation 2078/92.
Dette princip har stået sin prøve inden for Fællesskabets regionalpolitik siden 1988; instrumenterne er gennemprøvede og indrettet efter de indhøstede erfaringer.
This approach has proven effective in EU regional policy since 1988; the tools have a good track record and have been adapted in the light of experience.
Medlemsstaterne - eller ifølge visse forfatninger regionerne - må så udarbejde flerårige støtteplaner for landbrugssektoren, sådan som det allerede sker i forbindelse med strukturfondenes målpolitik.
Depending on the constitutional situation, the Member States or the regions would then have to draw up multi-year support concepts for the agricultural sector in the same way as happens at the moment with the structural funds.
Ved hjælp af en rammelovgivning, der hele tiden videreudvikles, kan man muligvis løse den vedvarende konflikt mellem markedsligevægt og indkomstsikring inden for landbruget.
Constantly evolving legislation may well bring about the resolution of the ongoing conflict between market balance and safeguarding of incomes in the agricultural sector.
Med landbrugsreformen forsøgte man at afsvække denne konflikt ved at indføre nye direkte betalinger inden for vigtige markedsordninger.
EU agricultural reform attempted to defuse this conflict by introducing supplementary direct payments in important market sectors.
Denne fremgangsmåde vinder genklang i sluterklæringen fra den europæiske konference om udviklingen i landdistrikterne, afholdt i Cork den 9. november 1996. Deri slås til lyd for en integreret politik for landdistrikterne som helhed, men decentralt udformet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.
This objective is also mirrored in the final act of the European Conference on rural development adopted in Cork on 9 November 1996 which seeks an integrated policy for rural areas as a whole and is based on a decentralized approach in keeping with the subsidiarity principle.
Videreførelse af forhandlingerne inden for WTO
Continuation of the WTO negotiations
I denne forbindelse henviser Regionsudvalget til, hvad der er sagt i udtalelsen om landbrugsreformens regionale konsekvenser.
The Committee of the Regions refers to the comments in its opinion on the regional impacts of the reform of the Common Agricultural Policy.
Regionsudvalget understreger særlig, at der efter tariffastsættelsen og afviklingen af tolden skal bevares en tilstrækkelig beskyttelse udadtil.
The Committee of the Regions stresses in particular that, after tariff allocation and a reduction in duty, adequate external protection must be maintained.
forhandlingsrunde inden for WTO.
However, it is expected that, after 1999, a new WTO round of negotiations will put pressure on the Common Agricultural Policy.
Det vil navnlig give sig udslag i krav om yderligere nedsættelse af det interne støtteniveau, af beskyttelsen udadtil og af eksportsubventionerne.
In particular there will be calls for further reductions in internal support levels, external protection and export subsidies.
Sådanne krav må ikke føre til en radikal reform af den fælles landbrugspolitik, som den, der skildres som løsning 2 i Kommissionens strategipapir.
Demands of this kind must not lead to the sort of radical reform outlined in the second option of the Commission strategy paper.
Løsning 1 - uændret overførsel af den hidtidige landbrugspolitik til CEL-staterne - vil, foruden finansielle problemer, uden tvivl også indebære store problemer set i forhold til WTO-forhandlingerne.
Apart from incurring financial problems, the first option -simply applying the present CAP to the CEEC - would also be likely to lead to major difficulties, not least in the light of the WTO negotiations.
Løsning 3, der indebærer en fornuftig og mere decentralt orienteret videreudvikling af den bestående landbrugspolitik, virker som en farbar vej. Medlemsstaterne og regionerne far på den måde mulighed for at styrke landbrugets konkurrenceevne med skræddersyede tiltag, der passer til den enkelte region, og samtidig kan de i fornødent omfang prioritere økologiske hensyn.
Option 3, namely rational, more highly decentralized development of the existing CAP, would appear to be a feasible way for the Member States and regions to strengthen the competitiveness of their agriculture, by pursuing strategies which are tailored to specific regional needs, but put adequate emphasis on the environment.
Derfor er det uforståeligt, at Kommissionen på forhånd inddrager yderligere afvikling af prisstøtten i sine overvejelser.
It is therefore impossible to understand why the Commission's observations assume a further dismantling of price supports.
Det er uberettiget, også på baggrund af artikel 20 i overenskomsten om landbruget i GATT-aftalen.
This is also unjustified against the backdrop of Article 20 of the agriculture section of the GATT Treaty.
Før man lægger sig fast på noget sådant, må der foretages en grundig undersøgelse af, hvordan de bestående forpligtelser til at reducere prisstøtten påvirker verdenshandelen med landbrugsprodukter, og det må analyseres, hvordan det derefter står til med udbud og efterspørgsel på verdensmarkedet for de pågældende produkter.
To reach a conclusion of this kind, a detailed examination would have to be carried out into the effects which existing commitments to reduce support will have on world agricultural trade and on supply and demand on the relevant global commodity markets.
Forud at acceptere nedsættelse af prisstøtten, som det sker i strategipapiret, kan svække Fællesskabets forhandlingsposition under kommende WTO-forhandlinger.
Taking further dismantlement as read from the very outset, as the Commission does, could be deleterious to the Community's negotiating position in WTO.
Den nye amerikanske landbrugslov (farm-bill) fører i USA til en omlægning af støtteordningerne til produktionsuafhængige "green-box"-foranstaltninger.
The new US Farm Bill bases support on production-independent "greenbox" measures.
Dermed kan der inden for WTO opstå en præference for green-box-foranstaltninger, som kan modvirke en forlængelse af "blue-box", hvorunder prisudligningsgodtgørelser henhører.
This could lead to WTO preference for "green box" measures and this in turn could work against extension of the "blue box" for price-related compensatory payments.
Efter udløbet af den frist, der er fastsat i fredsklausulen, kan det være hensigtsmæssigt, at den EU-interne støtte i langt højere grad går i retning af green-box-foranstaltninger.
After the expiry of the deadline set in the peace clause, EU support for its agriculture could well focus more on "green box" measures.
Finansieringen af den fælles landbrugspolitik
Financing the Common Agricultural Policy
Hvad Kommissionen har at sige i rapporten om den fremtidige finansiering af den fælles landbrugspolitik, er temmelig vagt, når man undtager skønnet over det ekstra behov for midler til CEL-staterne.
The Commission report gives preliminary estimates of additional CEEC requirements, but otherwise remains comparatively vague on the future evolution of CAP financing.
For tiden gælder beslutningerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh.
At the moment, the decisions of the Edinburgh European Council are in force.
Ifølge beslutoingen om egne indtægter skal loftet over disse gradvis stige fra 1,20% i 1994 til 1,27% i 1999 (0,01% af BNI svarer for tiden til ca. 680 mio. ecu).
The "own resources" resolution stipulates a progressive rise in the own-resources ceiling from 1.20% in 1994 to 1.27% in 1999. (At current levels, 0.01% of GNP is approximately ECU 680 million.)
Som forberedelse til ØMU føres der i alle medlemsstaterne - ikke mindst i dem, der yder et nettobidrag til EU-budgettet - en stram besparelsespolitik, som gør, at det heller ikke efter 1999 forekommer muligt at hæve loftet over egne indtægter.
In the run-up to monetary union, all Member States, especially those which are net contributors.to the Community budget, are following a rigid austerity policy which is unlikely to allow any rise in the own-resources ceiling even after 1999.
Beslutningerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh indebærer, at strukturmidlerne i hovedsagen koncentreres om mål 1-områder med udviklingsmæssigt efterslæb.
In line with the decisions of the Edinburgh European Council, it is planned to concentrate structural funds primarily on Objective 1 areas, i.e. the less developed areas.
I 1999 vil godt 70% af strukturmidlerne tilfalde mål 1-regioner.
In 1990, more than 70% of structural funding will be earmarked for Objective 1 areas.
Den mulige årlige stigning i EUGFL-Garantisektionens udgifter har siden 1988 af landbrugsretoingslinjen været begrænset til 74% af den reale BNP-vækst plus den gennemsnitlige inflationsrate i EU.
Since 1988, the agriculture guideline has stipulated that the annual rise in EAGGF expenditure may not exceed 74% of the GDP growth rate in real terms and the average EC inflation rate.
Skønnet over EUGFL-Garantisektionens udgifter i 1996 svarer til landbrugsretningslinjens 40,828 mia. ecu.
1996 EAGGF guarantee expenditure falls within the agriculture guideline figure of ECU 40,828 billion.
Om udgifterne ved årets udgang kan holdes lavere end forudsat i landbrugsretningslinjen som følge afgunstige verdensmarkedspriser, især på korn, eller om det bliver vanskeligt at undgå at overskride det deri fastsatte beløb på grund af nye foranstaltninger til bekæmpelse af kogalskab (BSE), er endnu uvist.
It is as yet unclear whether, by the end of the year, more favourable world prices - especially for grain - will reduce expenditure below that stipulated in the agriculture guideline or whether renewed pressure will be generated by measures to combat BSE.
I årene 1994 og 1995 lå udgifterne ca. 3 mia. ecu under landbrugsretningslinjen.
Both 1994 and 1995 saw the agriculture guideline figure undercut by some ECU 3 billion.
Den fremtidige udgiftsramme for EUGFL-Garantisektionen afhænger først og fremmest af konjunkturelle og politiske faktorer.
The future EAGGF guarantee expenditure will depend in particular on cyclical and political factors.
Kommissionen bestræber sig tydeligvis på at stabilisere udgifterne mest muligt.
The Commission is obviously seeking to stabilize expenditure as far as possible.
Der kan først og fremmest ventes udgiftsstigninger til ledsageforanstaltninger og til de forestående reformer af yderligere markedsordninger.
In particular, back-up measures and the forthcoming reforms of market organizations are expected to generate additional expenditure.
En vis margen for forøgelse af landbrugsretoingslinjen er nødvendig for at tage højde for de førnævnte merudgifter og lavere indtægter ved regnskabsafslutningen.
A framework for possibly raising the agriculture guideline is needed to absorb both the additional expenditure mentioned above and the lower audited income.
Desuden kan det ikke udelukkes, at der efter 1996 bliver nye foranstaltninger at finansiere via EUGFL-Garantisektionen.
Moreover, after 1996, additional measures may well have to be financed from EAGGF guarantee appropriations.
Det er først og fremmest veterinær- og 5a-foranstaltninger, der kan blive tale om at overføre til Garantisektionen.
First in line for transfer to the guarantee scheme are veterinary and 5a measures.
Regionsudvalgets udtalelse
Committee of the Regions opinion
7.1. støtter principielt Kommissionens bestræbelser på at udvikle egnede strategier til så gnidningsløst som muligt at integrere CEL-staterne i EU; med strategipapiret har Kommissionen skitseret en række vigtige retningslinjer for landbrugspolitikkens fremtidige udvikling og givet stødet til en bred debat, hvortil Regionsudvalget i nærværende udtalelse ønsker at bidrage med regionernes synspunkter;
7.1. broadly backs the Commission's efforts to develop appropriate strategies to ensure as smooth an incorporation as possible of the CEEC into the European Union; the Commission strategy paper indicates major guidelines for future agriculture policy and has initiated a broad discussion to which the Committee of the Regions, in publishing this opinion, would like to give additional momentum;
7.2. konstaterer, at landbruget i mange regioner i EU på det tidspunkt, hvor udvidelsesprocessen mod øst indledes, fortsat befinder sig i en indkomstmæssigt vanskelig situation, der klart forsinker strukturtilpasningsprocessen;
7.2. notes that, at a time when moves are beginning to take shape towards eastward enlargement, the farm income situation in many EU regions is difficult and under sharply increasing pressure from the process of structural adaptation;
konstaterer, at reformen af den fælles landbrugspolitik den restriktive prispolitik i en række markedssegmenter, der ikke er omfattet af reformen, og gennemførelsen af GATT-aftalerne har medført kraftige restriktioner, der er ensbetydende med yderligere byrder for landbruget;
notes that the reform of the Common Agricultural Policy, price restraints in a range of unreformed market segments, and the implementation of the GATT negotiations have imposed serious constraints, which are adding to the overall strain;
7.4. finder det nødvendigt, at man i overensstemmelse med 1992-retaingslinjerne og konklusionerne fra jumbo-rådsmødet i 1993, nøje analyserer konsekvenserne af 1992-reformen og færdiggør omlægningen af de fælles markedsordninger for de ikke-reformerede sektorer, før der foretages nogen ændring af den fælles landbrugspolitik;
7.4. thus feels that it is vital, before making any further changes to the CAP, to undertake a rigorous analysis of the impact of the 1992 CAP reform and to complete the reform of the common market organizations in those sectors not yet covered, in line with the guiding principles adopted in 1992 and the conclusions of the 1993 Jumbo Council;
7.5. kræver, at der foretages en indgående analyse af, hvordan reduktionen af prisstøtten påvirker verdenshandelen med landbrugsvarer, og gennemføres en undersøgelse af de indhøstede erfaringer, før der forhandles om yderligere reformtiltag;
7.5. calls for a detailed analysis of the impact of reduction commitments on world agricultural trade and of the experience gained in implementation, before negotiations on further reform begin;
7.8. understreger udtrykkeligt det politiske aspekt i indførelsen af det markedsøkonomiske system i CEL-staterne, fremhæver dette systems betydning for de pågældende landes socioøkonomiske restituering og hæfter sig ved landbrugets afgørende rolle i denne proces;
7.6. bearing in mind the economic and social sensitivity of the agricultural sector, also demands that all decisions relating to it, inter alia in the context of enlargement, be subject to clarification in the framework of the Community's future financial perspectives; this framework corresponds to 1.27% of GDP;
7.9. bemærker, at landbrugssituationen i de forskellige CEL-stater ikke er ens, hvilket gør det berettiget at anlægge en differentieret og forsigtig indfaldsvinkel under udvidelsesforhandlingeme.
7.7. is in favour of implementing CAP reform with a view to promoting better environmental, sustainable, agricultural, economic, rural, political and social development, whilst also guaranteeing the current levels of production quotas.
7.11. kræver eftertrykkeligt, at både CEL-stateme og EU-staterne forbereder sig på det udvidede fælles landbrugsmarked for at undgå for store økonomiske og sociale forskelle;
7.8. expressly highlights the political dimension of the introduction of the market economy in the CEEC, its importance for their socio-economic recovery, and the key role agriculture plays in the process;
7.12. finder, at CEL-staternes ret til selv at bestemme over anvendelsen af de afsatte EU-midler er en model, der også kan anvendes i den fremtidige landbrugsstruktur, miljø- og indkomstpolitik inden for EU-15.
7.9. and also points out that, as the agricultural situation varies from one CEEC to the next, the accession negotiations must adopt a differentiated, circumspect and cautious approach.
Den må ikke bringe det fælles marked i fare eller krænke den fælles markeds- og prispolitiks mål;
The pre-accession measures and transition periods must take account of the structure on the ground in each of the associated countries;
7.13. kræver, at landbruget i EU, herunder i CEL-staterne - under hensyntagen til de internationale regler (GATT) - får bedre muligheder for at udnytte positive udviklingstendenser i verdensmarkedets efterspørgsel efter forskellige produktionssegmenter med det formål at forebygge forstyrrelser på det indre marked som følge af tilvæksten af landbrugsproduktionspotentiale fra CEL-staterne;
7.10. backs the Commission's proposal to focus CEEC assistance on structural development so as to give the agricultural sector in these countries a real chance to progress, provided this does not lead to unsellable over-capacity;
7.14. kræver entydig prioritering af miljøhensyn og stærkere fremhævelse af landbrugets mangesidede opgaver; dette på baggrund af den reducerede prisstøtte, der medvirker til at koncentrere produktionen på få begunstigede steder;
7.11. urges that both the CEEC and the EU states should prepare for the enlarged common agricultural market, in order to avoid economic and social dislocation;
7.15. kræver, at pris- og markedspolitikken fortsat sigter mod markedsligevægt for at sikre priserne, og at der vedvarende suppleres med en målrettet indkomstpolitik;
They should also not call the single market into question and must safeguard the aims of the common market and prices policy;
7.16. kræver, at den landbrugspolitiske kompetence fastlægges under stærkere hensyntagen til subsidiaritetsprincippet og i givet fald deles mellem medlemsstaterne og Fællesskabet. For så vidt hensynet til en saglig problemløsning tillader det, bør medlemsstatsniveauet have fortrinsret; dog bør den fælles landbrugspolitik ikke renationaliseres.
7.13. urges that EU and CEEC farmers have greater scope for benefiting from positive trends in world demand for various products, with due regard to international arrangements (GATT), in order to prevent the single market from being harmed by the growth in the agricultural capacity of the CEEC;