natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fagpersonale af enhver slags inden for »uddannerne« skal også i øget omfang uddannes og videreuddannes, navnlig til de såkaldte »intermediære opgaver« som vej­ledning, information og koordination, for­bindelsen mellem offentlige uddannelsesak­tiviteter og uddannelsesaktiviteter inden for virksomhederne, til uddannelses­ og er­hvervsvejledning, samt de lokale eller regio­nale uddannelses­ og beskæftigelsesinitiati­
Skilled workers who act as trainers in any way must undergo more initial and continuing training, especially in the 'in­termediary tasks' of counselling, in­forming and coordinating, linking in­company and state training activities, ad­vising on training and occupations and involvement in local or regional training and employment initiatives.
Lokale initiativer
Local initiatives
Erhvervs­ og videreuddannelsen i skole og på højere læreanstalter må tilpasses de omtalte ændrede betingelser.
The role of initial and continuing training in schools, universities and firms must be adjusted to the changes referred to above.
På kortere sigt synes en bedre forbindelse mellem den erhvervsmæssige førstegangsuddannelse og udbygningen af videreuddannelsen at være påkrævet.
In the medium­term there would appear to be a need for a closer link between initial vocational training and the expansion of continuing training.
For der er fare for, — bortset fra de unges problemer ved overgangen fra skole til erhvervslivet ­, at flere og flere såkaldte problemgrupper trænges ud i arbejdsløshed: de kun lidt kvalificerede, herunder navnlig ældre kvinder, udenland­ske arbejdstagere og handicappede.
Otherwise there is a danger that not only will young people have problems during the transition from school to working life but that more and more 'problem groups' will be condemned to unemployment: the unskilled and par­ticularly older women, foreign workers and the disabled.
Der må her rettes særlig opmærksomhed mod middelhavslandene.
Special attention must be paid to the Mediterranean countries in this context.
I denne forbindelse kunne CEDEFOP navnlig rette sin opmærksomhed mod føl­gende aktioner
In this area of activity Cedefop might focus on the following measures:
■ Nye lokale uddannelses­ og beskæftigel­sesinitiativer for unge og kvinder,
■ new types of local training and employment initiatives for young people and women;
■ innovationer inden for erhvervsuddan­nelsen ved hjælp af nye teknologier, med nye medier, gennem fjernundervisning osv.,
■ innovations in vocational training involving new technologies, new media, distance instruction, etc.;
Alt i alt skal planerne for de unge på den ene side og de voksne på den anden side ikke udarbejdes i konkurrence med hinanden, men som supplement.
In general, young people should not be seen as competing with adults in the conceptual work done on the subject: they should be regarded as complementary categories.
De persongrupper, der navnlig er ramt af arbejdsløshed og marginalisering forbliver et vigtigt punkt på CEDEFOPs undersøgelsesprogram.
The groups hardest hit by unemployment and marginalization will continue to be a subject of serious concern in Cedefop's research programme.
Kvali­ficeringsplanerne bør om muligt omfatte alle kvalifikationsniveauer og alle arbejds­tagergrupper, således at nye tilsidesættelser undgås fra starten, f.eks. mht. piger og kvinder.
Where possible, training concepts should cover all levels of qualification and all categories of worker so that girls and women, for example, are not exposed to further disadvantages.
Rollen som »platform« for aktørerne inden for erhvervsuddannelsen i praksis (regerin­ger, arbejdsgivere, arbejdstagere og EF­Kommissionen mødes ikke blot tre gange om året, men er også til stadighed med i mange arbejdsprojekter) suppleres gennem funktionen som »forum« for videnskabs­mænd, der arbejder med spørgsmål vedrørende erhvervsuddannelse i mange slags nationale eller internationale institu­tioner.
Cedefop's role as a 'platform' for those concerned with the practical side of vocational training (the representatives of the governments, employers, employees and Commission do not just meet three times a year: they are actively and continuously involved in numerous projects) is complemented by its role as a 'forum' for specialists working on aspects of vocational training in a wide range of national and international institutions.
De komplekse problemer f.eks. inden for de nye teknologier og kvalifika­tioner skal uddybes i samarbejde med kom­petente videnskabsmænd og forskningsin­stitutter; resultaterne skal så med regelmæs­
The complex problems connected with the new technologies and qualifications, for ex­ample, should be considered in depth in
■ særlige foranstaltninger til jobskabelse, som der er knyttet erhvervs­ og videreud­dannelsesaktiviteter til,
■ special job creation schemes with associated initial and continuing training activities;
Europæiske Center for Erhvervs­ og Vide­reuddannelsen i det udvidede EF.
centre for initial and continuing training in the enlarged Community.
sige mellemrum udbredes og drøftes i kol­lokvier og/eller gennem CEDEFOPs publi­kationer.
Notes collaboration with competent specialists and research institutes, and their findings should then be disseminated and discussed at regular intervals at Cedefop's colloquies and/or through its publications.
lige opgaver og deres nærmere fastlæggelse i enkeltheder overlades så fremdeles til de arbejdsprogrammer og budgetter, der skal vedtages år for år.
tribution of the available resources among the various areas of activity and their definition will continue to form part of the work programmes and budgets adopted annually.
■") jf. art. 2 og 4 i CEDEFOP­oprettelsesforordningen i De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. L 39/2 af 13. februar 1975.
See Articles 2 and 4 of the Regulation establishing Cedefop, Official Journal of the European Communities, L 39/2, 13 February 1985.
budgetproblemerne i EF ikke kan regnes med en væsentlig forøgelse af bevillingerne til personalet og til driften, må der forventes en trinvis udbygning af CEDEFOPs tjene­stegrene, navnlig i betragtning af de øgede opgaver og som konsekvens af nye med­lemsstaters tiltræden af EF. Fordelingen af de midler, der er til rådighed, på de forskel­
Four-year programme of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin, 1985.
Det ville glæde forfatterne, hvis »CEDE­FOP i morgen« kunne konsolidere og trin­vis udbygge sin position som det eneste
The author would be pleased if 'tomorrow's Cedefop' could consolidate and gradually strengthen its position as the only European
5) Det europæiske Instituts fireårige løbende program 1985­1988, Dublin 1985.
Although Cedefop cannot expect a substantial increase in staff and operating funds in view of the Community's budgetary problems, a gradual expansion of its services is likely to be necessary, especially as its workload is growing and new Member States have acceded to the Community. The dis
Rapporter: Voksenuddannelse
Dossier: Adult training
Adgangen til erhvervsuddannelse i EF­lan­dene: En vigtig dom fra Den europæiske Domstol
Access to vocational training in the Community countries: An important judgment of the European Court of Justice
Gravier­sagen: Uddannelse betaler ikke told Luc Miss on
The Gravier case: no 'customs levy' on training Luc Misson
En ny kultur for informatiksamfundet: Kon­sekvenser for erhvervsuddannelsen Nadio Délai
A new culture for the computerized society: the implications for vocational training Nadio Délai
Hvorledes skal en erhvervsuddannelsespoli­tik knyttet til regionaludviklingen affattes? Guy Le Boterf
How should a vocational policy linked with regional development be planned?
Til fornyelse af den erhvervsmæssige vide­reuddannelse og uddannelse af voksne Burkart Sellin
The improvement of continuing vocational training and adult education
I Belgien I Italien I Forbundsrepublikken Tyskland I Det forenede Kongerige
Burkart Sellin In Belgium In Italy In the Federal Republic of Germany In the United Kingdom
Sidestillingen af erhvervenes kvalifikations­beviser i Det europæiske Fællesskabs med­lemsstater: Dokumentation gennem centrale EF­tekster
The comparability of vocational training qualifications between the Member States of the European Community: Documentation of essential Community texts
Rådets beslutning af 16. juli 1985 om sam­menlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifikationer
Decision of the Council of 16 July 1985 concerning the comparability of vocational training qualifications between Member States of the European Community
Det europæiske Center for udvikling af Erhvervsuddannelse CEDEFOP Bundesallee 22 D-1000 Berlin 15
Bundesallee 22 D-1000 Berlin 15
Medlemmer af redaktionen: ή
Editorial committee: Georges Dupont Burkart Sellin
Gravier­sagen: Uddannelse betaler ikke told Luc Misson
The Gravier case: no 'customs levy' on training Luc Misson
En ny kultur for informatiksamfundet: Konsekvenser for erhvervsuddannelsen
A new culture for the computerized society: the implications for vocational training
Leder af Mario Riva
Coordinator of the translation service: Marino Riva
Redaktionssekretariat: Chantal Cambrelin
Editorial Secretary: Chantal Cambrelin
Hvorledes skal en erhvervsuddannelsespolitik knyttet til regio­naludviklingen affattes?
How should a vocational policy linked with regional develop ment be planned?
Til fornyelse af den erhvervsmæssige videreuddannelse og uddannelse af voksne
The improvement of continuing vocational training and adult
Centeret blev oprettet ved forordning (EØF) nr. 337/75 vedtaget af Rådet for
The Centre was established by Regulation No 337/75 of the Council of the European Communities
I Belgien I Italien I Forbundsrepublikken Tyskland I Det forenede Kongerige
In Belgium In Italy In the Federal Republic of Germany In the United Kingdom
De underskrevne artikler forpligter kun forfatterne og afspejler ikke nødvendig­vis Det europæiske Center for udvikling af Erhvervsuddannelses synspunkter.
The views expressed by contributors do not necessarily reflect those of the European Centre for the Development of Vocational Training
De artikler, der forekommer i denne bul­letin kan frit gengives, dog kun med
Reproduction of the text is authorized on condition that the source is indicated
Sidestillingen af erhvervenes kvalifikationsbeviser i Det euro­pæiske Fællesskabs medlemsstater: Dokumentation gennem centrale EF­tekster
The comparability of vocational training qualifications between the Member States of the European Community: Documentation of essential Community texts
Rådets beslutning af 16. juli 1985 om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifika­tioner
Printed in the Federal Republic of Germany, 1985
Adgangen til erhvervsuddannelse i EF-landene:
Access to vocational training in the Community countries
En vigtig dom fra Den europæiske Domstol ιΐβ
An important judgment of the European Court of Justice
Bv *îl Hans Albrecht Hesse såfremt den opkræves af studenter fra andre medlemsstater, medens indenlandske studenter er fritaget for den. Dommen er navnlig af betydning for tilgangen til uddannelsessteder i EF-landene, fordi Den europæiske Domstol på den ene side har præciseret forbudet mod forskelsbehandling ved adgangen, og fordi den på den anden side har gjort vigtige konstateringer med hensyn til fortolkningen af erhvervsuddannelsesbegrebet.
Hans Albrecht Hesse in the Community countries is concerned, the Court's judgment is primarily important because it clarifies the prohibition of discrimination in respect of access and because it contains major statements on the interpretation of the term 'vocational train ing'.
Begge dele behandles i det følgende:
Both these aspects are discussed below.
Dommen refereres først i dens væsentlige grundtræk og forklares på grundlag af de relevante bestemmelser i EØF-traktaten.
The main features of the judgment are first considered and explained by reference to the relevant provisions of the EEC Treaty.
Derefter gøres der — navnlig gennem sociologiske overvejelser - forsøg på at fastslå betydningen, der tilkommer afgørelsen fra Den europæiske Domstol i denne sag.
The attempt is then made - chiefly from a sociological standpoint - to determine how significant the Court's judgment is in more general terms.
»Gravier-sagen« vil sandsynligvis går over i historien som en af milepælene i fællesskabslovgivningen inden for erhvervsuddannelse.
The 'Gravier Case' will probably be seen as a milestone in Com munity case law on vocational training.
Dagbladene og fagpressen inden for international ret har naturligvis berettet udførligt om denne usædvanlige sag, som har set en fransk statsborger indklage den belgiske regering.
The press and publications specializing in matters of international law have of course given detailed coverage to this unique case, in which a French citizen took legal action against the Belgian Government.
Dette tidsskrift har ikke villet undlade at henlede læsernes opmærksomhed på denne retssag og på de konsekvenser, den kan få i forbindelse med de europæiske borgeres fri bevægelighed i Fællesskabet. lesskabet.
We could not, however, overlook this opportunity to reflect on the case and its possible effects on the mobility of European citizens within the Community.
Det europæiske Fællesskabs Domstols afgørelse i sagen Gravier fra februar 1985 sørger for en vis uro inden for national erhvervsuddannelsespolitik; måske vil den også sørge for en vis bevægelse.
The judgment of the European Court of Justice in the Gravier case of February 1985 is causing some disquiet in circles responsible for national vocational training policies. It may abo result in some action being taken.
Afgørelsen bekræfter Fæl lesskabsrettens overordnede rang over for de nationale ordninger inden for adgang til uddannelse.
The judgment confirms that Community law takes precedence over national legislation in the question of access to training.
National ret f or adgang til uddannelse, der gør det vanskeligere for ansøgere fra andre EF-stater at få adgang til erhvervsuddannelse på grund af statsborgerskab, falder herefter ind under forbudet mod forskelsbehandling i artikel 7 i EØF-traktaten.
National legislation which makes it difficult for applicants from other Member States to gain access to vocational train ing on grounds of nationality thus falk within the scope of the prohibition of discrimination in Article 7 of the EEC Treaty.
Denne konstatering er så meget mere af betydning, som Domstolen i sagen Gravier også definerer erh vervsuddannelses-begrebet for Fællesskabsretten og her ved har fortolket det udtalt bredt og omfattende.
The significance of this state ment is increased by the Court's definition in the Gravier case of the concept of vocational training for Community law, its interpretation being extremely wide and comprehensive.
Vi bringer her en artikel af advo kat Luc Misson, som har forsva ret Françoise Gravier i denne sag
We are printing an article by Luc Misson, who acted as counsel to Françoise Gravier in court, and an article by Hans Albrecht Hesse, Professor of Law at Hanover University.
Albert Hesse, docent i jura ved ved adgangen til erhvervs universitet i Hannover.
Non-discrimination against foreigners seeking access to vocational training
HANS ALBRECHT HESSE. født 1935, Dr. rer. pol., Professor i retsvidenskab ved Universität Hannover Hovedarbejdsområder: retsdidaktik, erhvervssociologi og retssociologi.
HANS ALBRECHT HESSE, born 1935, Dr. rer. pol., Professor ¡n jurisprudence at the University of Hanover. Principiai fields of work: law teaching techniques, occupational sociology, sociology of law.
Talrige publikationer på de nævnte arbejdsområder.
Numerous publications on these subjects.
Den europæiske Domstol har med dom af 13. februar 1985') afgjort, at et afgifts-, indskrivelses- eller studiegebyr i forbindelse med adgang til erhvervsuddannende under visning er en forskelsbehandling på grund lag af statsborgerskab, der betyder en over trædelse af artikel 7 i EØF-traktaten2),
Under Article 177 of the EEC Treaty a court of a Member State may ask the European Court of Justice for a preliminary ruling where a case pending before the national court gives rise to questions and doubts regarding the interpretation of provisions of the Treaty.
I overensstemmelse med artikel 177 i EØF-traktaten kan en domstol i en EF-med-lemsstat anmode Den europæiske Domstol om en præjudiciel afgørelse om fortolkningen af bestemmelser i EØF-traktaten, når en proces, der føres ved retten, giver anledning til spørgsmål og tvivl med hensyn til udlægningen af disse bestemmelser.
In certain circumstances, of no interest here, a national court is even required to request a ruling.3 The judgment of the Court of Justice here under discussion is based on the first and second paragraphs of Article 177 of the EEC Treaty. It was prompted by a request from a Belgian court which, by an order of late December 1983, referred two questions to the European Court for a preliminary ruling.
Under bestemte forhold,· der ikke har nogen interesse i denne forbindelse, er den nationale
The Court gave its ruling in the abovementioned judgment of February 1985.
Domstol, der her skal refereres, hviler på artikel 177, stykke 1 og 2 i EØF-traktaten.
Court began by considering whether 'discrimination on grounds of nationality' had occurred in the Gravier case.
Den er foranlediget af en belgisk ret, der ved en kendelse fra slutningen af 1983 har forelagt Den europæiske Domstol to spørgsmål til præjudiciel afgørelse, hvis juridiske løsning Domstolen har meddelt gennem sin ovenfor omtalte afgørelse af februar 1985.
In view of the unambiguous wording of Article 7 and the equally unambiguous preference given by the Belgian arrangement to home students over foreign students, there was no doubt that such discrimination existed and the Court had no hesitation in saying so.4 The real problem over interpretation in the context of Article 7 is raised by the second requirement: the discriminatory arrangement must fall within the 'scope of application' of the Treaty. This is less easy to determine.
EØF, sigter traktaten på oprettelsen af et fælles marked og vedrører altså navnlig den økonomiske politik.
A glance at the 'principles' of the EEC laid down in the opening provisions of the EEC Treaty reveals that the Treaty seeks to establish a common market and thus primarily concerns economic policy.
Ordninger, der vedrører adgang til uddannelsesinstitutioner som del af den økonomiske politik, eller måske endda skal ses som dens instrument, er som bekendt problematiske.
It is, of course, difficult to regard arrangements relating to access to training institutions as part of economic policy, perhaps even as one of its instruments.
Problemet er ikke, som man nu og da ser på det i Tyskland, i forskellig kvalitet af indretningerne alt efter deres niveau.
The problem is not, as is occasionally thought in Germany, connected with the difference in the quality of training institutions as a function of their level.
Problemet er snarere generelt for alle kurser, ligegyldigt på hvilket niveau, såfremt de fører til kvalifikationer eller certifikater, der kan udnyttes som erhvervschancer.
It is related generally to all training courses, at whatever level, provided that they lead to qualifications or certificates which can be used to obtain employment.
Problemet med indordningen af erhvervsuddannelsespolitikken i den økonomiske politik ligger deri, at den økonomiske politik, når den optræder som uddan nelsespolitik, ikke kan se på dem, ser skal udannes, på anden måde end som objekter for økonomisk beregning, medens det i hvert fald er i overensstemmelse med europæisk menneske- og borgerretstradition at respektere den enkelte i hans uddannelse som subjekt og at byde ham mulighederne for at uddanne sig, efteruddanne eller vide reuddanne sig i overensstemmelse med hans ønsker, evner, kundskaber og erfaringer, uden at han derved indskrænkes eller hindres ved økonomisk kalkule, der ofte nok er alt for kortsigtet og kortfristet5).
The problem with integrating vocational training policy into economic policy is that, if economic policy assumes the responsibilities of training policy, it cannot see trainees as anything but passive elements of economic calculations, whereas
Ved den belgiske ret havde Françoise Gravier, en fransk studine, indgivet klage mod byen Liège vedrørende fritagelse fra et studiegebyr, der udelukkende opkrævedes af udlændinge.
Françoise Gravier, a French student, had brought an action before the Belgian court against the City of Liège seeking exemption from payment of an enrolment fee imposed only on foreign students.
Studinen, hvis forældre bor i Frankrig, kom i 1982 til Belgien for ved Académie Royal des Beaux Arts i Liège inden for rammerne af et fireårigt kursus inden for fagområdet kunst at studere disciplinen comic strips.
The student, whose parents live in France, went to Belgium in 1982 to study strip cartoon art at the Académie Royale des Beaux Arts in Liège as part of a four-year course.
Hun vægrede sig ved at betale det særlige studiegebyr for uden landske studenter, der pr. studieår udgjorde ca. 24 000 belgiske francs.
She refused to pay the special annual enrolment fee of over BFR 26 000 required of foreign students.
For varigheden af processen, som Françoise Gravier derefter indledte mod byen Liège, udstedtes der en foreløbig immatrikulationsattest til hende, således at hun også igen fik tildelt opholdstilladelse.
For the duration of the legal proceedings which Françoise Gravier then brought against the City of Liège, she was issued with a provisional registration certificate, enabling her to obtain a residence permit.
Efter belgisk ret var opkrævningen af særlige studiegebyrer for udlændinge retmæs
Belgian law permitted the imposition of the special enrolment fee on foreign students.
Udgangspunktet for Domstolens argumentation er artikel 7 i EØF-traktaten, hvorefter — bortset fra særlige bestemmelser i traktaten - »enhver forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet« er forbudt inden for traktatens »anvendelsområde«.
To succeed before the Belgian court, the French plaintiff therefore had to prove that Belgian law conflicted with Community law, which takes precedence over national law.
Det egentlige fortolkningsproblem i forbindelse med artikel 7 i EØF-traktaten ligger i det andet krav: det er afgørende, om den diskriminerende ord ning falder inden for traktatens »anvendelsesområde«. Dette er ikke så let at konstruere.
The Belgian court was unwilling to state whether or not Community law was applicable and made its answer dependent on various inter pretations.
Er for så vidt indordningen af den belgiske adgangsordning under de bestemmelser i EØF-traktaten, der angår den økonomiske politik, problematisk, har det i foreliggende sag alligevel ikke manglet på juridiske konstruktionsforsøg i denne retning.
Although interpreting the provisions of the EEC Treaty which concern economic policy as applicable to the Belgian enrolment ruling thus posed problems, there was no lack in this case of attempts at legal constructs to this end.
Spørgsmålet drejede sig navnlig om artikel 59 i EØF-traktaten om fri udveksling af tjene steydelser inden for Fællesskabet.
Attention focused mainly on Article 59 of the EEC Treaty, concerning the provision of services in the Community.
Hvis man ville lade den belgiske adgangsordning falde ind under EØF-traktatens anvendelsesområde ved hjælp af denne bestemmelse, drejede det sig om at betragte studenter — eller mere generelt personer under uddannelse -som modtagere af tjenesteydelser.
If the Belgian enrolment ruling was to be seen as falling within the scope of application of the EEC Treaty by virtue of this article, it was essential that students - or, more generally, trainees - should be regarded as recipients of services.