natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forbindelser med omverdenen
Mission Organisation
EU’S SPROGPOLITIK VÆKKER STADIG STØRRE INTERESSE, og DGT modtager mange gæster, der gerne vil opleve, hvordan ligestillingen mellem 23 sprog fungerer i praksis.
THERE IS WIDESPREAD INTEREST IN THE EU’S LANGUAGE POLICY, and DGT receives many visitors who are curious to see how parity of status for 23 languages works in practice.
De besøgende kommer både fra EU-medlemsstaterne og fra resten af verden.
Visitors come not only from EU Member States but from other parts of the world as well.
DGT har en »udsendelsesordning«, hvor oversættere, der allerede kan eller er ved at lære et af de ocielle EU-sprog, kan sendes på tjenesterejse til et universitet i et land, hvor det pågældende sprog tales.
DGT operates a ‘visiting translator’ scheme whereby DGT staff who know or are learning one of the EU’s ocial languages can be sent, on ocial duty, to a university in a country where the language is spoken.
Idéen med udsendelsen, som varer nogle få uger, er, at oversætterne skal orientere underviserne og de studerende om, hvad DGT og sprogfolkene i DGT laver, og opfordre til, at de færdige kandidater søger en stilling i EU-institutionernes oversættelsestjenester.
During the visit, which lasts a few weeks, they brief the teaching staff and students on the work of DGT and its linguists and encourage graduates to apply for jobs with the translation services of the EU institutions.
Samtidig får oversætterne mulighed for at forbedre deres kendskab til det lokale sprog.
At the same time they improve their knowledge of the local language.
Desuden står DGT i kontakt med branchesammenslutninger for oversættere og i det hele taget med alle de erhvervssektorer, der beskæiger sig med sprog.
DGT also maintains contacts with professional associations of translators, and indeed all sectors of the language professions.
Medarbejderne på lokalkontorerne har til opgave at tilpasse den information, der kommer fra Kommissionen, til de lokale forhold og de specikke målgrupper. De er også med til at knytte kontakter med civilsamfundet og bidrager dermed til at gennemføre EU’s politik om at være nærmere på borgerne i praksis.
Its staff in these field oces are responsible for adapting the information communicated by the Commission in Brussels to the local context and specic target audiences. ey are also engaged in developing links with civil society and are thereby helping to put into practice the EU’s policy of getting closer to its citizens.
DGT arrangerer lejlighedsvis f.eks. udstillinger og konferencer og har også deltaget i større seminarer og workshopper om sproglige spørgsmål.
DGT occasionally organises events such as exhibitions or congresses and has also taken part in major seminars and workshops on language questions.
DGT opfordrer de universiteter og andre læreanstalter, der uddanner oversættere, til at tage hensyn til DGT’s krav (som beskrevet i oversætterprolen og den foreslåede læseplan for den europæiske masteruddannelse i oversættelse), når de udformer deres kurser og undervisning.
It encourages translator-training institutions in the Member States to consider its requirements (as set out in the translator prole and proposed curriculum for a European Master’s in Translation) when designing their courses.
Yderligere oplysninger om DGT’s lokalkontorer for flersprogethed i medlemsstaterne: http://ec.europa.eu/dgs/ translation/external_relations/ el d _ o c es / index_en.htm
For more information on DGT’s field oces for multilingualism in the Member States, see: http://ec.europa.eu/dgs/translation/ external _ relations / el d _ o c es / index_en.htm
DGT har igennem tiden måttet tilpasse sig de udvidelser af EU, der har været: Danmark, Det Forenede Kongerige og Irland (1973), Grækenland (1981), Portugal og Spanien (1986), Finland, Sverige og Østrig (1995), Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn (2004) og Bulgarien og Rumænien i 2007.
DGT has had to cope with several enlargements in the course of its history: Denmark, Ireland and the United Kingdom (1973), Greece (1981), Portugal and Spain (1986), Austria, Finland and Sweden (1995), Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia (2004), and Bulgaria and Romania in 2007.
Disse nye medlemsstaters tiltrædelse har også betydet, at der er kommet en række nye ocielle EU-sprog til.
Most of these new Member States brought with them new ocial languages.
For at forberede tiltrædelsen opretter hvert land, der tilfører EU et nyt sprog, en oversættelsesafdeling i et af sine ministerier, som får til opgave at oversætte EU-lovgivningen til landets eget sprog.
To prepare for accession, each acceding country bringing in a new language sets up a unit under one of its ministries to translate the whole body of EU legislation into the national language.
I perioden inden tiltrædelsen hjælper DGT med til at gøre den nye medlemsstats integration i EU så gnidningsløs som muligt. Dette sker ved a) at tilbyde teknisk bistand, uddannelse og professionel vejledning og støtte til den nationale oversættelsesafdeling, b) at oprette et lokalkontor i landet og samarbejde med dette, c) at undersøge og udvikle freelancemarkedet i landet og d) at tilskynde de højere læreanstalter i landene til at oprette uddannelser for oversættere og at vejlede i uddannelsens indhold, så kandidaterne vil kunne opfylde DGT’s nuværende og fremtidige behov.
During the period before accession, DGT does its bit to smooth the integration of a new country by (a) providing technical assistance, training, professional advice and support for the national translation unit; (b) setting up a field oce and liaising with it in the country; (c) prospecting and developing the freelance market in the country; and (d) encouraging and advising the universities there on the content of training courses for translators, thus helping to ensure that their graduates meet DGT’s present and future needs.
Hvert år modtager DGT også en række praktikanter fra de nye medlemsstater, der senest er tiltrådt EU.
Every year, DGT also hosts a number of trainees from recently admitted countries.
Retsgrundlaget for Den Europæiske Unions sprogtjenester består af to lovtekster: forordning nr. 1 fra 1958 og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (konsolideret udgave).
Annex 1 The European Union’s language charter: legal basis e legal basis for the European Union’s language services is to be found in two pieces of legislation: Regulation No 1 of 1958 and the Treaty establishing the European Community (consolidated version).
Forordning nr. 1 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (1958)
Council Regulation No 1 of 1958 determining the languages to be used by the European Economic Community
RÅDET FOR DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB HAR — er undergivet en medlemsstats jurisdiktion, skal aattes på denne stats sprog.
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY, person subject to the jurisdiction of a Member State shall be draed in the language of such State.
under henvisning til traktatens artikel 217, hvoreer Rådet, med forbehold af de i Domstolens procesreglement fastsatte bestemmelser, med enstemmighed fastlægger den ordning, der skal gælde for Fællesskabets institutioner på det sproglige område, og
Having regard to Article 217 of the Treaty which provides that the rules governing the languages of the institutions of the Community shall, without prejudice to the provisions contained in the rules of procedure of the Court of Justice, be determined by the Council, acting unanimously;
Artikel 5 De Europæiske Fællesskabers Tidende udkommer på de fire ocielle sprog.
Article 5 e Ocial Journal of the European Communities shall be published in the 4 ocial languages.
Artikel 6 Fællesskabets institutioner kan i deres forretningsorden fastsætte de nærmere regler for denne ordning på det sproglige område.
Article 6 e institutions of the Community may stipulate in their rules of procedure which of the languages are to be used in specic cases.
De ocielle sprog og arbejdssprogene for Fællesskabets institutioner er tysk, fransk, italiensk og nederlandsk.
Article 1e ocial languages and the working languages of the institutions of the Community shall be Dutch, French, German and Italian.
Artikel 7 Den sproglige ordning for sagerne ved Domstolen fastlægges i dennes procesreglement.
Article 7 e languages to be used in the proceedings of the Court of Justice shall be laid down in its rules of procedure.
Artikel 8 Har en medlemsstat flere ocielle sprog, bestemmes det eer anmodning fra den pågældende stat, hvilket sprog der skal anvendes på grundlag af de almindelige regler i den pågældende stats lovgivning.
Article 2 Documents which a Member State or a person subject to the jurisdiction of a Member State sends to institutions of the Community may be draed in any one of the ocial languages selected by the sender. e reply shall be draed in the same language.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
is regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Artikel 21 Enhver unionsborger kan skrive til enhver af de institutioner eller organer, der er nævnt i denne artikel eller i artikel 7, på et af de i artikel 314 nævnte sprog og få svar på samme sprog.
Article 21Every citizen of the Union may write to any of the institutions or bodies referred to in this article or in Article 7 in one of the languages mentioned in Article 314 and have an answer in the same language.
Det vil sige, at alle borgere i EU har ret til at henvende sig til EU’s ocielle organer på et hvilket som helst af de ocielle EU-sprog og til at modtage svar på samme sprog.
In other words, citizens have the right to address the ocial EU bodies in any of the EU’s ocial languages and to receive a reply in that language.
Bilag 2 — Sammenslutninger for oversættere og oversættelsesbureauer
Annex 2 Associations of translators and of translation companies
Redaktionen afsluttet i januar 2009
Manuscript completed in January 2009.
Der findes desuden mange andre oplysninger om Den Europæiske Union på internettet De kan findes via Europaserveren (http://europa.eu)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu).
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Ocielle Publikationer, 2009 ISBN 978-92-79-09620-4 doi: 10.2782/12252null
Luxembourg: Oce for Ocial Publications of the European Communities, 2009 ISBN 978-92-79-09623-5 © European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Som ansat i Europa-Kommissionen skal man beherske mange forskellige former for skriftlig kommunikation.
European Commission staff have to write many dierent types of documents.
Alle typer tekster – retsakter, tekniske rapporter, mødereferater, pressemeddelelser og taler – tjener deres formål bedst og er lettere at forstå, hvis de er formuleret klart.
Whatever the type — legislation, a technical report, minutes, a press release or speech — a clear document will be more eective, and more easily and quickly understood.
Denne vejledning kan hjælpe dig med at skrive klart, uanset om du skriver på dit modersmål eller et af de andre ocielle sprog, som alle er arbejdssprog i Kommissionen ifølge Rådets forordning nr. 1 fra 1958, der gælder den dag i dag.
This guide will help you to write clearly whether you are using your own language or one of the other ocial languages, all of which are also working languages of the Commission according to Council Regulation No 1/1958 (still valid today!)
Den giver dig nogle tip, som dog ikke skal opfattes som regler, og når du bruger dem, er det vigtigt, at du hele tiden er opmærksom på målgruppen og formålet med din tekst.
These are hints, not rules, and when applying them you should take account of your target readers and the purpose of your document.
Der er mindst tre gode grunde til at skrive klart:null
Three good reasons to write clearly are:null
Tænk, før du skriver
Think before you write
Før man kan skrive klart, må man tænke klart.
Clear writing starts with and depends on clear thinking.
Overvej følgende spørgsmål:
Ask yourself:
Kommissionens tekster henvender sig især til tre mål-grupper:null
Three main groups of people read European Commission documents:null
Skriv direkte og vedkommende
Be direct and interesting
Den tekst, der genbruges, kan være uklar og afspejler måske ikke ændrede forhold og ny skrivepraksis.
Older models may be unclearly written and may not reect new circumstances and new drafting practices.
Vær omhyggelig med at tilpasse formuleringerne.
Take care to make all the necessary adaptations.
En ny tekst må undertiden stykkes sammen af passager fra flere forskellige eksi-null
You may have to use passages from a variety of documents to assemble a new text.
En tekst bliver ikke bedre af at være lang.
The value of a document does not increase the longer it gets.
Du stiger ikke i læsernes agtelse, fordi du skriver 20 sider i stedet for 10, særlig ikke hvis de finder ud af, at du kun havde behøvet at skrive 10.
Your readers will not respect you more because you have written 20 pages instead of 10, especially when they realise that you could have written what you wanted to say in 10.
De vil snarere blive irriteret over, at du har spildt deres tid.
They may well resent you for taking more of their time than necessary.
En enkel og ukompliceret stil er også at:
You must hand in your application by Tuesday.
... undgå er t y dig h e d Hvis du bruger samme ord om forskellige ting, risikerer du at forvirre læseren:
... avoiding ambiguity If you use the same word to refer to dierent things, you could confuse your reader:
Du skal aevere ansøgningen senest tirsdag.
You must hand in your application by Tuesday.
Du kan også indsende en ansøgning om at få fristen forlænget.
You must hand in your application by Tuesday. You may also submit an application for this deadline to be postponed.
Ansøgningen ... (hvad for en ansøgning taler vi nu om?).
Your application ... (what are we talking about now?)
Du kan også bede om at få fristen udsat.
You may also ask for the deadline to be postponed.
Ansøgningen ...
Your application ...
... lade være med at lave om på terminologien bare for variationens skyldnull
... not changing words just for ‘style’You may think you can make your document less boring by using dierent words to refer to the same thing.
Ud med overødige substantiver
Cut out excess nouns — verb forms are livelier
Prøv, om ikke din sætning kan blive klarere, hvis du ændrer ...
One simple way to write more clearly is to change ...
... til dette: ved at udnytteved at indføre gennem udnyttelsen afved indførelse af
... to this: by the destruction offor the maximisation ofof the introduction of by destroyingfor maximisingof introducing review assess renew conduct a review ofperform an assessment ofeect a renewal of n u l l
Verber er mere direkte og mindre abstrakte end substantiver. null
Many nouns ending in ‘-ion’ are simply verbs in disguise.
Vær konkret, ikke abstrakt
Be concrete, not abstract
Alt for abstrakt sprog kan forlede læseren til at tro, at du ikke ved, hvad du taler om, eller at du har en skjult dagsorden.
Concrete messages are clear — abstract language can be vague and o-putting.
Brug konkrete eller specikke ord, hvis der ikke er meget vægtige grunde til ikke at gøre det. Budskabet bliver mere direkte og tydeligt.
Too much abstract language might even lead your reader to think either that you don’t know what you are writing about or that your motives for writing are suspect.
Undgå for mange passiver…
Prefer active verbs to passive...
Ved at bruge passiv kan man lade den, der handler (agenten), træde i baggrunden.
Another easy step to clear writing is to use verbs in the active voice (‘the car hit a tree’) rather than the passive (‘a tree was hit by the car’). Compare these:
Det kan ofte være praktisk, men man skal passe på med at overdrive det: nu l l
New guidelines have been laid down by the President in the hope that the length null
Pas på lumske ord og vendinger, og vær forsigtig med jargon og forkortelser
Beware of false friends, jargon and abbreviations
Pas på lumske ord og vendinger nu l l
Avoid false friends
Vær forsigtig med jargon
Avoid or explain jargon
Jargon er indforstået sprog, som bruges af en bestemt kreds af sprogbrugere (f.eks. fagfolk), når de kommunikerer med hinanden. Jargon bør kun bruges inden for denne kreds.
Jargon is vocabulary used by any group of insiders or specialists to communicate with each other, and is acceptable in documents which are only read by that group.
Pas på med forkortelser
Take care with abbreviations
For mange uigennemskuelige forkortelser kan gøre en tekst uforståelig og få læseren til at falde i søvn: null
Too many unfamiliar abbreviations can make a document incomprehensible and send your reader to sleep: null
Oversættere og tolke i sprogenes tjeneste
Translation and interpreting
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2001
Luxembourg: Offiice for Official Publications of the European Communities, 2001
Oversættere og tolke
Translation and interpreting languages in action
( »Oversættere slår bro mellem folk« Victor Hugo
'Translation has played a central (though often unrecognised) role in human interaction for thousands of years.' David Crystal
Oversættere og tolke: i sprogenes tjeneste
( Translation and interpreting: languages in action
Det kan være på grund af vores arbejde eller i forbindelse med eksport, elier fordi vi gerne vil studere i udlandet eller rejse. Derfor skal alle opfordres til at lære et eller flere fremmedsprog allerede fra en tidlig alder.
Today we all need languages — for travelling, for studying abroad, for business and for work.
I mange tilfælde er det dog ikke nok at lære sprog.
But often, wanting to learn a new language is not enough.
Vi får faktisk stadig oftere behov for at henvende os til eksperter i flersproglig kommunikation, dvs. oversættere og tolke.
Sometimes you will need professional help from the experts in communication between languages: translators and interpreters.
Denne brochure har til formål at informere om oversættelse og tolkning og give råd og vejledning til dem, der ønsker at blive eller benytte sig af oversættere eller tolke.
It contains information for people interested in working as translators or interpreters, and provides tips for clients on how to get the best results if you need translation and interpreting services.
Fup eller fakta? ) om oversætterne
True or false?
»Man skal bare have en god ordbog for at kunne oversætte«
To translate, all you need is a good dictionary.'
Oversættelse er et erhverv.
Translation is a profession.
Hvis det var nok med en ordbog, ville der ikke findes så mange dårlige oversættelser (tænk bare på de brugsanvisninger, man ikke kan forstå!).
If a good dictionary was enough, bad translations would not be so common. (Think of all those incomprehensible instruction manuals.)
Flere oplysninger på side 6.
To find out more, go to page 6.
»Jeg har en tosproglig korrespondent, så hende kan jeg bare give alle mine oversættelser«
'My trilingual secretary can do all my translations. '
Selvom man kan fremmedsprog, er det ikke ensbetydende med, at man er god til at oversætte. Man behøver heller ikke være en god tekstforfatter, bare fordi man har dansk som modersmål.
Even if someone can speak a foreign language, they can't necessarily produce a good translation.
Flere oplysninger på side 7.
To find out more, go to page 7.
»En dansk oversætter kan oversætte lige så godt til engelsk som til dansk« hvis dansk er oversætterens modersmål.
'A translator who knows French and English can translate into
i FAKTA! λ hvis oversætteren er tosproget (dvs. oversætteren mestrer de to sprog fuldt ud både i tale og skrift).
Translators usually translate into one language: their mother tongue.
Flere oplysninger på side 10.
To find out more, go to page 10.
»Oversættere vil snart blive erstattet af maskiner«
Translators will soon be replaced by computers.
Ingen maskine kan oversætte lige så godt som mennesker.
Computers can't translate as well as humans.
Kunstig intelligens kan endnu ikke fange alle sprogets nuancer og forskellige spidsfindigheder.
The nuances and subtlety of human language are still beyond the grasp of artificial intelligence.
Nogle IT-programmer kan dog være til stor nytte ved oversættelse.
But some computer applications are powerful translation aids.
Flere oplysninger på side 14.
To find out more, go to page 14.
»Oversætter og tolk er det samme«
Translation and interpreting are the same thing. '
Selvom de to erhverv har meget til fælles, så kræver de ikke den samme uddannelse.
Although translation and interpreting have a lot in common, they are separate professions requiring different types of training.
Man kan udmærket være en god oversætter uden at være en god tolk, og omvendt.
You can be a good interpreter without being a good translator, and vice versa.
»Man skal bare være god til sprog for at blive tolk«
To be an interpreter, you just need to know languages. '
Tolkning er et erhverv i sig selv.
Interpreting is a profession.
Hvis man skal tolke andet og mere end høflighedsfraser, så er det nødvendigt at have en arbejdsmetode, som man ikke bare kan improvisere sig frem til.
If you want to interpret anything more challenging than routine conversations, you need to learn special techniques that cannot be improvised.
Flere oplysninger på side 11.
To find out more, go to page 11.
En tolk har nemlig kun brøkdele af et sekund til at tænke sig om og kan derfor ikke tillade sig at tøve det mindste.
Ideally, it should be your mother tongue. Interpreters have to make up their minds in a few fractions of a second.
Jeg har ikke brug for en konferencetolk«
I don't need a conference interpreter.'
En konferencetolk har et eksamensbevis fra en højere læreanstalt eller et universitet og har taget en uddannelse på et meget højt niveau, hvilket ikke er tilfældet for alle tolke.
Conference interpreter is the title used for interpreters who are university graduates and have been trained to a very high level. That is not true of all interpreters.
Flere oplysninger på side 9.
To find out more, go to page 9.
Hvad forstår man ved oversættelse og tolkning? ")
What's the difference between translation and interpreting?
Oversættelse og tolkning går i store træk ud på at omsætte noget, der er skrevet eller sagt på ét sprog (udgangssproget) til et andet
Translating, in the broadest sense, means transposing textor speech from one language (the source language) into another (the target language).
Oversættelse og tolkning blandes tit sammen, fordi de to discipliner hører til inden for samme område.
Translation and interpreting are often confused, but they are different jobs.
Men der er forskel, for oversættelse foregår skriftligt, mens tolkning foregår mundtligt.
Translators work with the written word, while interpreters work with the spoken word.
Oversætterens arbejde går ud på at udfærdige en tekst på læserens sprog, som gengiver budskabet i originalen, og som samtidig er grammatisk korrekt og rammer det rigtige stilleje.
Translators have to write texts that convey the message and content of the original document and are grammatical and readable in the target language.
Oversætteren skal være tro mod udgangsteksten og gengive den så naturligt som muligt på sit eget sprog. Det forudsætter derfor, at oversætteren både kan forstå selve teksten og meningen og samtidig fange alle nuancerne.
Translators must understand all the shades of meaning of the source language so that they can reproduce it as faithfully and naturally as possible in the target language.
Oversætteren/tolken skal både være tro mod teksten eller talen på udgangssproget og håndtere målsproget korrekt.
Faithful translation and interpretation respect both the intention of the author or speaker and the spirit of the target language.
Tolkens arbejde består i at gengive tale på tilhørernes sprog.
Interpreters provide spoken versions that convey, in another language, the content and intentions of the statements by the original speaker.