natgillin/translations-raw huggingface dataset:
'Det europæiske center for udvikling af erhvervsuddannelse' (CEDEFOP) har gennem de seneste år forberedt gennemførelsen af en undersøgelse af arbejdsmarkedets parters rolle i ungdoms- og voksenerhvervsuddannelserne i EF-landene.
'The European Centre for the Development of Vocational Training' (CEDEFOP) has been preparing during the last few years a survey of the role of the social partners (employers' and employees' organizations) in youth and adult vocational training in the EC-member-States.
På baggrund af en foranalyse er der i løbet af sommeren 1986 blevet sat undersøgelser igang i 7 medlemslande - Italien, UK, Vesttyskland, Frankrig, Belgien, Holland og Danmark - og disse suppleres af analyser af henholdsvis arbejdsgiverorganisationernes og fag foreningernes rolle på internationalt plan.
On the basis of a preliminary study, during the summer of 1986 surveys were started in 7 member-States - Italy, UK, West Germany, France, Belgium, Holland and Denmark - and these are supplemented by analyses of the role of the employers' organizations and of the trade unions, respectively, at international level.
Den foreliggende rapport er således det danske bidrag til en række af parallelle undersøgelser, foranstaltet og koordineret af CEDEFOP.
This report is thus the Danish contribution to a number of parallel studies instigated and co-ordinated by CEDEFOP.
Opgavefastlæggelsen heri indbefattede at de nationale bidrag udover at give en generel beskrivelse af de nationale erhvervsuddannelsessystemer skulle eksemplificere denne inden for tre brancheområder, metalindustri, bygge-anlægsområdet og banksektoren.
Among the tasks specified in the project description was that, in addition to providing a general description of the national vocational training systems, the national contributions should exemplify it within three economic sectors, namely engineering and other
Det var ligeledes forudset at der skulle ske en opfølgning med egentlige komparative analyser efter at de første - foreløbig 7, hvoraf det foreliggende danske er det ene - nationalt prægede analyser var afsluttet.
metalusing industry, building and construction, and banking. It was provided also that a follow-up with actual comparative studies should take place after the conclusion of the first national studies, of which there are provisionally 7, this Danish study being one of them.
Rapporten er derfor udformet med tanke på den senere fases sammenligninger med udenlandske forhold og lægger hovedvægten på særtræk og karakteristika i det danske system, som det må tage sig ud i udlændinges øjne.
The report has therefore been arranged with a view to the comparisons in the later phase with conditions in other countries, and it places the main emphasis upon special features and characteristics in the Danish system such as they may appear to the people of other countries.
Det er aktuelt uafklaret hvilken karakter videre førelsen til en egentlig sammenlignende undersøgelse vil få.
What the nature of the further step to an actual comparative survey will be, is not yet clear.
Hvor tidligere projekter under CEDEFOP primært har haft til opgave at beskrive de nationale uddannelsessystemer fokuserer dette projekt på arbejdsmarkedets parters rolle i de grundlæggende erhvervsuddannelser samt voksen- og efteruddannelse.
Whereas the function of earlier projects under CEDEFOP has been primarily to descrj.be the national educational and training systems, this project is focussed upon the role of the social partners in basic vocational education and training and also continuing education and training.
Store dele af det danske bidrag er derfor rettet mod beskrivelsen af organer (råd, udvalg rav), hvor arbejdsmarkedets parter er repræsenteret og give et billede af deres rådgivende/ besluttende kompetence.
Large parts of the Danish contribution are therefore directed towards the description of bodies (councils, committees, etc.) on which the social partners are represented, and towards providing a picture of their advisory/decision-making powers.
Sigtet er her en vurdering af samarbejdsrelationerne mellem fagbevægelse, arbejdsgivere og offentlige myndigheder.
The aim here is to eva luate the cooperative relationships between trade union, employers and public authorities.
For det andet beskrives og vurderes arbejdsmarkedets parters rolle i implementering, styring og kontrol i forhold til er hvervsuddannelserne .
management and control in relation to the vocational training systems is described and evaluated.
For det tredje skitseres centrale udviklingstendenser i relationerne mellem arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet.
Thirdly, the main trends of development in relations be tween the labour market and the training system are outlined.
Endelig vil den generelle analyse blive understøttet af analyser på brancheniveau og især med henblik på de nationale særtræks forskellig-artede udslag på brancheplanet.
Lastly, the general analysis will be backed up by industry-level analyses, especially with a view to the disparate effects of the national special features at industrylevel .
Analyserne på brancheniveau vil, i overensstemmelse med CEDEFOP's opgaveformulering, omhandle metalindustrien, bygge- og anlægsområdet samt bankområdet.
The analyses at industrylevel will deal with engineering and other metalusing industry, building and construction and banking.
De nationale analyser følges af de enkelte landes repræsentanter i CEDEFOP's bestyrelse.
The national analyses are being followed by the different countries' representatives on the CEDEFOP managing board.
Kontrakten om udførelsen af det danske bidrag blev givet til Erhvervspædagogisk Afdeling, TI og Institut for uddannelse og Socialisering, AUC i samarbejde.
The contract for the Danish contribution was awarded to the Department of Industrial Sociology, TI, and the Institute for Education and Socialization, AUC, jointly.
Projektledelsen for det danske bidrag er blevet varetaget af John Houman Sørensen, AUC, som under projektets forløb har haft arbejdsplads på TI/Erhvervs-pædagogik og udført arbejdet i tæt samarbejde med Grethe Jensen fra TI.
John Houman Sørensen, AUC, has been responsible for project management for the Danish contribution. In the course of the project he held a post in the Department of Industrial Sociology, TI, and carried out the work in close collaboration with Grethe Jensen of TI.
Der henvises iøvrigt til kapitel 1, afsnit 1.3 for den nærmere tilrettelæggelse af arbejdet
(See also Section 1, subsection 1.3, for further details of the arrangement of the work.)
visningsministeriet/Direktoratet for Erhvervsuddannelserne, Margit Hurup Grove, Dansk Arbejdsgiverforening og Chr. Aagaard Hansen, LO, suppleret med repræsentanter fra arbejdsmarkedsorganisationerne på brancheplanet: Maskinindustrien: Ole Westermann, Jernets Arbejdsgiverforening og Henning Kryger Sørensen, DM.
Engineering industry: Ole Westermann, Iron and Steel Industry Employers' Association, and Henning Kryger Sørensen, Danish Skilled Metal Workers Union
Bygge- og anlægsområdet: Jørgen Avnegaard, Entreprenørforeningen og Vilhelm Pedersen, SiD.
Building and construction: Jørgen Avnegaard,· Contractors' Association, and Vilhelm Pedersen, Unskilled Workers' Union (SiD).
Bankerne: Kurt Knudsen, DBF og Søren Petersen, DBL.
Banks : Kurt Knudsen, Negotiation-Association of the Danish Banks (DBF), and Søren Petersen, Danish Bank Employees Union (DBL).
Herudover har Hans Glendrup, DA og Jørgen Pedersen, AMU-direk-toratet været medlemmer af styringsgruppen.
In addition, Hans Glendrup, DA, and Jørgen Pedersen, AMU-Directorate, were members of the management team.
Poul Hansen, SiD har afløst Vilhelm Pedersen i de afsluttende møder.
Poul Hansen, SiD, replaced Vilhelm Pedersen at the last few meetings.
Ansvaret for rapportens endelige udseende hviler alene på for fatterne, John Houman Sørensen, AUC og Grethe Jensen, TI.
The authors alone, John Houman Sørensen, AUC, and Grethe Jensen, TI, were responsible for giving final shape to the report.
København, juni 19 87.
Copenhagen, June 1987.
Rapportens tilblivelsesproces
The main purpose of the report
Socialdemokratiet forlader tanken om at bruge offentlige myndigheder til at kontrollere virksomhedsoplæringen somhedsoplæringen
Background to the Danish training_system
Det 'faglige selvstyre' og interessekonflikter i lærlingeuddannelsesspørgsmål
Crisis in apprentice training under market conditions alone/under the conditions of 'the invisible hand'
Krav om erhvervsskolernes overgang til dagskole og til fag- og årgangsopdelt under visning
Demand that the vocational schools should change over to daytime schooling and to separate teaching for each trade and classes corresponding to the progress of the apprentices' technical skills
1956-lærlingeloven: skoleundervisningen inddrages under 'det faglige selvstyres' indflydelsessfære og bliver i vekseluddannelsen et selvstændigt led i fagkvalificeringen ceringen
1956-Law concerning apprentices: schooling becomes included in the sphere of influence of 'trade-self-management' and becomes, in alternance training, a separate part of the vocational qualification-process
Specialarbejderuddannelsens etablering 1960
Establishment of semiskilled workertraining in 1960
Fra ca 1960: to erhvervsuddannelsessystemer administreret af to udgaver af 'det faglige selvstyre'
From ca 1960: two vocational training systems administered by two versions of
EFG - reformering af lærlingeuddannelsessystemet
EFG - reform of the apprentice training system?
EFG-loven 1977 - en forkastelse af arbejdsmarkedets parters indstilling
The 1977 EFG-law - rejection of the social partners' recommendation
Lærlingeuddannelserne
Apprentice training courses
Regulering af lære og praktikpladsmarkedet - en nøglefunktion for 'det faglige selvstyre'
Regulation of the market for apprentice and on-the-job training posts - a key function for 'trade-self-management'
Politisk-organisatorisk modifikation af lære-praktikpladsmarkedets mekanismer
Politico-organizational changes in the market mechanisms for apprentice and onjob training posts
Kapacitetsplanlægning i lærlingeuddannelserne
Planning capacity in apprentice training courses
3.1.3.1 Håndværks- og industriområdet
3.1.3.1 Craft and manufacturing industry
3.1.3.2 HK-området
3.1.3.2 Commerce and clerical sector
Den samlede ungdomsuddannelseskapacitet
Overall youth education capacity
Arbejdsmarkedsuddannelserne
Labour market training (AMU-)courses
Hovedtyper af AMU-uddannelser
Main types of AMU-courses
Uddannelsernes arbejdsmarkedspolitiske sigte
The labour market policy-aim behind the courses
Grundlæggende erhvervsuddannelser inden for arbejdsmarkedsuddannelserne?
Basic vocational training courses within labour market training?
Styringssystemet i ungdomserhvervsuddannelserne og i arbejdsmarkedsuddannelserne
The management system in youth vocational training and labour market training
Lærlingeuddannelserne
Apprentice training
Teknikeruddannelserne
Technician training courses
Arbejdsmarkedsuddannelserne
Labour market courses
3.3.3.1 Specialarbejderuddannelserne
3.3.3.1 Semiskilled worker courses
3.3.3.2 Efteruddannelse af faglærte
3.3.3.2 Continued training for skilled workers
Sammenligning af 'det faglige selvstyres' rækkevidde i lærlingeuddannelserne og arbejdsmarkedsuddannelserne
Comparison of the scope of 'trade-self-management' in apprentice training courses and labour market courses
Styringen af erhvervsuddannelserne og fagbevægelsens struktur
Management of vocational training courses and structure of the trade union movement
Forholdet mellem 'det faglige selvstyre' og statsapparatet
Relationship between 'trade-self-management' and the Government
'Det faglige selvstyre' og Direktoratet for Erhvervsuddannelserne
'Trade-self-management' and the Directorate for Vocational Education
'Det faglige selvstyre' og Direktoratet for Arbejdsmarkedsuddannelserne
'Trade-self-managent' and the Directorate for Labour Market Training
Kritiske undersøgelser af styringen af erhvervsuddannelser og arbejdsmarkedsuddannelser uddannelser
Critical studies of management of vocational education and labour market training
3.4.3.3 PA-International Consultants A/S's undersøgelse af 'styringen af erhvervs uddannelserne' for Undervisningsministeriet
3.4.3.3 ΡΑ-International Consultants A/S's study of 'Management of vocational education' for the Ministry of Education
Finansministeriets og Arbejdsministeriets overvejelser
Ideas of the Ministry of Finance and Ministry of Labour
3.4.3.5 Direkte markeds- eller arbejdsmarkedsorganisationsstyring?
3.4.3.5 Direct market- or labour market organizationmanagement?
Erhvervsuddannelsessystemets funktion på brancheplan
Operation of the vocational training system at trade-_and industrylevel
Forskelle på uddannelses-, erhvervs- og organisationsafgrænsninger
Differences between training, occupational and organizational demarcations
Arbejdsmarkedsorganisationerne
The labour market organizations
LO-siden: Uddannelsesafgrænsning falder sammen med forbundsafgrænsning
The trade union-side: Training demarcations coincides with union demarcations
DA-siden: Mange uddannelsesvirksomheder står udenfor
The empLoyers' side: Many training firms outside DA
Uklar afgrænsning - men bred problemdækning
Unclear demarcation - but wide coverage of problems
Uddannelsesanvendelse i jern- og metal industrien
Use of training in iron and steel and engineering industry
Ungdomserhvervsuddannelserne
Youth vocational training
Arbejdsmarkedsuddannelserne
Labour market training
Beskæftigelsesudviklingen i jern- og metal industrien
Trend of employment in iron and steel and engineering industry
Metalområdet - belyst ved organisationernes standpunkter
Engineering sector - elucidated by the organizations' views
'Det faglige selvstyres' organer
Organs of 'trade-self-management'
'Det faglige selvstyre' og staten
'Trade selfmanagement' and the Government
JA og DM's hovedsynspunkter på grunduddan nelserne
The main views of JA and DM on basic training 189
Uddannelsesanvendelse på bygge- og anlægs området
Use of training in the building and construction sector
Arbejdsmarkedsudannelserne
Labour market training
Bygge- og anlægsområdets beskæftigelse
Employment in building and construction
Bygge-anlægsområdet - belyst ved organisa tionernes standpunkter
The building and construction-sector -elucidated from the standpoints of the labour market organizations
Arbejdsgiversidens flydende organisationsgrænser
Fluid organization-boundaries on the employers' side
De klare faggrænsers betydning
The importance of clear trade demarcations
Murerfaget - EFG-overgang og brancheorganiseret praktik
The bricklayer's trade - change-over to EFG and onjob training organized by the 'trade-self-management'
Fagenes afhængighed af en klar uddannelses profil
The trades' dependence upon a clear trainingprofile
EFG's indordning under fagenes betingelser
Incorporation of EFG under the old trades' conditions
Det faglige selvstyres styrke: forankringen i erhvervsstrukturen
The strength of 'trade self-management': Rooted in the employment system
Uddannelse i bankerne - arbejdsmarkedets parters rolle og det offentlige erhvervs uddannelsessystem
Training in the banks - the social partners' role and the public vocational training system
Bankernes uddannelsesanvendelse
Banks' use of training
Bankerne og erhvervsuddannelserne
The banks and vocational training
Arbejdsmarkedets parters rolle i erhvervs uddannelserne
The social partners' role in vocational training
Arbejdsmarkedsparternes vurdering af uddannelsessystemet
The social partners' opinion of the training system
Fagbevægelsens interessevaretagelse
Protection of trade union interests
Overgang til enhedssystem til afløsning af mesterlære og EFG - en statsfinansiel nødvendighed?
Change-over to a unified system replacing master apprenticeship and EFG - a necessity for public finance?
AMU - fra arbejdsmarkedspolitisk til erhvervspolitisk sigte?
AMU - from labour market policy-aims to vocational policy-aims?
Efteruddannelsesloven
The Law concerning continued training
Bilag II Oversigtsfigurer over EFG- og lærlinge uddannelsernes opbygning
Bilag II Diagram illustrations of the curricula of EFG- and apprenticeship-educations
Bilag III Organisationsdiagrammer for DfE, Undervis ningsministeriet og for AMU-dir., Arbejdsministeriet ministeriet
Bilag III Organization diagrams for the Directorate of Vocational Education (DfE), and for the Directorate of Labour Market Training (AMU-direktoratet), Ministry of Labour Market Affairs
Bilag IV Oversigt over det offentliges ressource forbrug til ungdoms- og voksenerhvervsuddannelser i Danmark, 1986
Bilag IV Survey of public expenditure on youth and adult vocational education and .training in Denmark, 1986
Bilag VI Liste over anvendte betænkninger, offentlige udredninger, lovgivning mv
Bilag VI Index of references to public commission reports, official investigations, legislation and other authoritative roles concerning vocational education and training etc.
Bilag VII Liste over anvendte forkortelser
Bilag VII List of abbreviations (acronyms) and word explanations
Rapportens hovedsigte
The main purpose of the report
I Danmark er arbejdsmarkedets parters indflydelse på ungdomsog voksenerhvervsuddannelserne af stor betydning, relativt til de offentlige myndigheders.
In Denmark, the influence exerted by the social partners upon youth and adult vocational training is very important compared with the public authorities' influence.
Den har karakter af et historisk kom promis, som har eksisteret så længe, at det næsten er glemt hvilke kombinationer af interessemodsætninger og alliancemuligheder, der etablerede arbejdsmarkedsparternes afgørende rolle.
It is of the nature of an historical compromise, which has existed for so long that people have almost forgotten which combinations of conflicts of interests and possibilities for alliance determined the social partners' decisive role.
Indenfor de allerseneste år har der dog fundet en udvikling sted, som måske kan ændre en del på hvor indflydelsens tyngdepunkt kommer til at ligge.
Within the very last few years, however, a development has taken place which can perhaps change to some extent the focus of the influence.
I sommeren 1985 blev der vedtaget to love indenfor voksenuddannelsesområdet.
In the summer of 1985, two laws were passed within the sphere of adult education.
Umiddelbart ændrer den ikke ved de mere fundamentale træk i den danske arbejdsmarkedsuddannelsespolitik, men den indeholder mulighed for en større lokal og virksomhedsmæssig indflydelse.
· alter directly the more fundamental features of Danish labourmarket training policy; but inherent in it is the possibility of more influence being exerted locally and by firms.
Den anden, Undervisningsministeriets lov om efteruddannelse, 2 sigter på også at støtte aktiviteter udenfor de klassiske arbejdsmarkedsuddannelsers række vidde og kan med sit sigte på mere flexibel efter- og videreuddannelse i forhold til enkeltvirksomhedernes uddannelsesbehov signalere nogle vigtige ændringer.
The second law, the Ministry of Education's Law concerning training,2 is aimed at also supporting activities outside
!LOV nr 237 af 6. juni 1985.
1 Law No.237 of 6 June 1985.
2Lov nr 271 af 6. juni 1985.
2 Law No.271 of 6 June 1985.
uddannelserne.
Changes are also on the way within youth vocational training systems.
Man ønskede at vide hvordan bevillingsmæssige og omstillingsmæssige problemer kunne behandles, hvordan en mere effektiv og økonomisk styring af Tekniske Skoler (TS) og Han delsskoler (HS) kunne opnås og hvordan Undervisningsminsteriets overordnede økonomiske styring kunne forbedres.
The Ministry wished to know how problems of funding and reorganization could be handled, how more effective and economic manage ment of Technical Schools (TS) and Business Schools (HS -Handelsskoler) could be achieved and how the Ministry of Education's overall financial control could be improved.
I maj 1986 nedsatte undervisningsministeren et udvalg til revision af de to eksisterende love om erhvervsuddannelserne, lær
In May 1986 the Ministry set up a committee to review the two existing laws on vocational training, the Law
4 lingeloven af 1956 og EFG-loven af 1977.
¿ the concerning apprentices (lærlingeloven) of 1956 3 an
I kommissoriet for udvalget 5 blev mange fordele ved arbejdsmarkedets parters betydning for systemet fremhævet - men samtidig blev der rejst kritik af stivhed og mangel på fornyelse.
EFG-Law of 1977 4. In the terms of reference for the committee 5 many advantages of the social partners' importance for the system were emphasized - at the same time, however, criticism of rigidity and lack of innovation was expressed.
Den centrale opgave var at formulere forslag til et enstrenget erhvervsuddannelsessystem til afløsning af EFG og 'mesterlæren' som parallelle er hvervsuddannelser efter vekseluddannelsesprincippet.
The main task was to formulate proposals for a comprehensive vocational training system to replace EFG and the apprenticeship course ('mesterlæren') as parallel and competing vocational training courses, both building on the alternance training-principle.
Lovrevisionsudvalget blev oprindeligt bedt om at færdiggøre arbejdet til december 1986.
The law-amendment committee was originally asked to complete the work by December 1986.
Det forlyder nu at skulle være færdigt til maj, hvilket indebærer at lovforslag tidligst kan fremsættes i efteråret 1987.
It is now apparently to be completed by May - which means that the bill can be tabled in parliament in the autumn of 1987 at the earliest.
En reform af erhvervsuddannelseslovgivningen står derfor endnu i det uvisse, da der skal udskrives folketingsvalg i efteråret.
A reform of the vocational training-legislation is there fore still uncertain, since a general election is to be called in the autumn.
Alligevel skal det senere i afsnit 6 forsøges at bedømme hvilke udviklingstendenser, der kan anes.
However, an attempt will be made later in section 6 to assess possible development tendencies .
3Lov nr 261 af 2. oktober 1956.
3 Law No.261 of 2 October 1956.
^Lov nr 289 af 8. juni 1977, lov om erhvervsfaglige grunduddan nelser .
4 Law No.289 of 8 June 1977, Law concerning initial voca tional training (The 'EFG'-Law).
^Efter formandens navn hyppigt betegnet 'Nordskov-Nielsen-udvalget' .
5 Often referred to as the 'Nordskov-Nielsen-committee', after the name of the chairman.
reise med skærpet bevidsthed om interessemæssige forhold.
The disadvantage is that a report from the law-amendment committee in December 1986 might have provided a more certain basis by stating development tendencies.
Det har muliggjort en bedre belysning af principielle fordele og ulemper ved det danske system, set ud fra de involverede par ters positioner.
This has enabled clearer elucidation of fundamental advantages and disadvantages of the Danish system, as viewed from the positions of the parties involved.
I det omfang det er lykkedes at kortlægge for skellige interesser og deres mulige konstellationer, kan man også angive et vist spillerum, hvor inden for den fremtidige udvikling af erhvervsuddannelserne sandsynligvis vil bevæge sig.
In so far as it has been possible to identify different interests and their possible constellations, a certain margin of latitude can also be specified, within which the future development of the vocational training systems will probably move.
Ydergrænserne for dette spillerum skal det forsøges at angive.
An attempt will be made to specify the outer boundaries of this latitude.
Dem mener vi at kunne finde med grundlag i lærlingelovene af 1937 og 1956 og specialarbejderloven af 1960. 6
We think that we can identify them on the basis of the Laws concerning apprentices of 1937 and 1956 and the Law concernina semiskilled workers of 1960 ".
I disse love blev grundlagt nogle principielle hovedtræk ved ungdoms- og voksenerhvervsuddannelsernes funktionsmåde i Danmark som uanset senere ændringer, nyskabelser og videreudviklinger er forblevet uantastede som overordnede strukturelle træk i det sidste kvarte århundrede.
In these laws some fundamental features of the mode of operation of youth and adult vocational training in Denmark were laid down which, regardless of subsequent amendments, have remained unchallenged as overall structural features for the last quarter of a century.