natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Statsintervention på erhvervsuddannelsesområdet: et nødvendigt engagement?
Governments and training: a necessary involvement?
J. R. Shackleton I denne artikel underkastes tendensen til øget offentlig indblanding en kritisk analyse.
J. R. Shackleton This article subjects increasing government intervention in training to critical examination.
Argumenterne for og imod statsintervention diskuteres, der gives en række eksempler herpå, og endelig perspektiveres resultaterne af en sådan indblanding.
It explores the reasons offered for government intervention, considers the counterarguments, and then sketches some of the evidence available on the achievements of this activity.
I jo højere grad det lykkes at gøre gruppen af dårligt stillede unge mindre (...), jo mindre graverende er de problemer (...), som samfundet og staten i Tyskland har, for så vidt angår unge voksne uden uddannelse.
Vocational Training for Slow Learners in Germany Helmut Pütz The better one succeeds (...) in reducing the numbers of disadvantaged young people, the less serious (...) will be the problems that society and state have in Germany with young adults who have not had training.
Uddannelse og lokaludvikling , Josep Vicent Mascardi Enhver intervention i form af lokaludviklingsplaner må undgå at skabe skel mellem det økonomisk rentable og det socialt nødvendige.
Training and local development Josep Vicent Mascardi
Læreevnen i dette firma er mere eller mindre uafoængig af skole og videnskab og er sandsynligvis af meget større betydning for dets konkurrenceevne end disse to faktorer.
Tacit Knowledge in a Low Tech-Firm Staffan Laestadius The powerful learning capacity of this firm is more or less independent of schooling and of science and is probably of much greater importance to its competitive success than either.
Almen kompetence/erhvervsspecifik kompetence: en undersøgelse af situationen i USA
General competence/specific professional competence: an analysis of the American experience
Erhvervsuddannelse og udsatte unge i USA John H. Bishop
Vocational education and at-risk youth in the United States John H. Bishop "If old skills become obsolete more rapidly, then new skills must be learned more frequently.
Det indebærer rent generelt et større behov for erhvervsuddannelse, ikke et mindre.
This implies a greater overall need for occupational training, not a reduced need. "
EUROPflEISH TIDSSHRIFT
Reflection within the Council of Europe
Uddannelse og medborgerskab
"Education for Democratic Citizenship": short presentation of 4 workshops carried out by the Council of Europe on this issue Madalen Teeple β
Marked, normer og nærmiljø eller den nye pædagogik Annie Vinokur
The market, standards and the community, or new education Annie Vinokur
Faglige organisationer og uddannelse - arbejdstagernes ret til uddannelse fra begyndelsen af 1970'erne til begyndelsen af 1990'erne Vittorio Capecchi "150-timers ordningen " i Italien: Indsats og udvikling.
Trade unions and training: workers' rights to training from the early 1970s to the early 1990s Vittorio Capecchi 150 hours" in Italy, the issue and the path.
Frihed til uddannelse i Belgien: En lovgivning med en farlig udvikling?
Paid Educational Leave in Belgium: is legislation slipping off the track? Christian Piret.
Emile Creutz Artiklen gennemgår tilblivelsen af loven om frihed til uddannelse af 1985 og dens gennemførelse og redegør for årsagerne til det nuværende budgetmæssige underskud og den trufne beslutnings inkonsekvens.
Emile Creutz This añides recaps on the history of the 1955 law on training leave and on its application and explains the reasons for the current budgetary' deficit and the incoherence of the decision taken.
Artiklen slutter med nogle positive udsigter for fremtiden.
It concludes by examining more positive prospects.
Undervisningens og uddannelsens rolle i det lokale demokrati Michel Hervé
The role of education and training in local democracy Michel Hervé
Sår politikeren stilles överförde to krav om uddannelse og demokrati, bliver han nødvendigvis organisator af et omfattende undervisningsmarked, der i størrelse svarer til det område, hans mandat omfatter.
The elected representative confronted with the double needs of training and de­mocracy becomes, of necessity, the organiser of a vast educational market within the dimensions of the territory for which he has received a mandate.
Modtaget af redaktionen
Publications received by the editorial office.
ERHVERVSUDDANNELSE NR. 6
VOCATIONAL TRAINING NR. G
EURQPRZISH TIDSSHRIFT
EUROPEHN JOUHHRL
Statsintervention på erhvervsuddannelses området: et nødvendigt engagement?
This has particularly (though not exclusively) afflicted the less highlyskilled members of the European work force; the conclusion has been drawn that improvement in their qualifications is a necessary condition for bringing down unacceptably high levels of joblessness.
retsgrundlag for aktiviteter på erhvervs uddannelsesområdet, og i forlængelse heraf oprettedes LEONARDO-program-met, der tager sigte på at koordinere og rationalisere disse programmer.
At the same time, enhanced training opportunities have also been presented as an "entitlement" by which disadvantaged workers - females, ethnic minorities - may improve their economic status.
Overalt i Den Europæiske Union er der i det sidste arti lagt stigende vægt på er hvervsuddannelse.
Throughout the European Union, emphasis on vocational training has increased significantly in the last decade.
Dette er for en stor del et resultat af markedsmekanismen og skal hilses velkomment.
This is largely the outcome of market forces, and welcome.
Europæiske virksomheder forsøger at imødegå den øgede in ternationale konkurrence på vare- og tjenesteydelsesmarkeder, hvor de tidligere havde en fremtrædende position, ved at omskole medarbejderne til at håndtere nye processer og produkter, hvilket har nødvendiggjort storre investeringer i men neskelig kapital.
European firms have reacted to increased world competition in the pro duction of goods and services in which they were formerly preeminent: reorienting their labour forces towards new processes and new products has required steadily increasing commitments to invest ment in human capital.
Arbejdstagerne har på deres side reageret på den øgede konkurrence på arbejdsmarkedet ved generelt at erhverve højere kvalifikationer, før de søger beskæftigelse, og ved efterfølgende at udvikle og udvide deres kvalifikationer. kationer.
In a related de velopment, workers have reacted to in creasing labour market competition by seeking higher qualifications prior to en tering employment, and by endeavouring to develop and extend their skills in later years.
Der kan registreres en øget tendens til offentlig indgriben i forbindelse med den stigende arbejdsløshed i EU siden begyndelsen af 1980'erne.
The theme of "Training and Democracy" necessarily in volves some discussion from first principles of the role which governments play, or should play, in hu-. man capital formation.
Denne har navnlig (men ikke udelukkende) berørt de lavest uddannede, og man har draget den konklusion, at en forbedring af disses kvalifikationer er en nødvendig betingelse for at nedbringe det uacceptabelt høje arbejdsløshedsniveau.
The author therefore discusses the case for and against in tervention. Briefly review ing some of the evidence on the effectiveness of government initiatives, he points out the pitfaUs.
Desuden er for bedring af erhvervsuddannelsesmulighederne blevet fremstillet som et middel for ugunstigt stillede arbejdstagere - kvinder, etniske minoriteter - til at forbedre deres økonomiske status.
He argues, from a "public choice" per spective, that there may be a tendency to excess in tervention, and cautions CEDEFOP against unreflecting advocacy of government solutions to training problems.
Temaet "erhvervsuddannelse og demokrati" inde bærer nødvendigvis en principiel diskussion om, hvilken rolle staten spiller eller bør spille i uddannelsen af den menneskelige kapital.
This article subjects increasing govern-, ment intervention in training to critical examination.
Forfatteren diskuterer argumenter for og imod statsintervention, der an føres nogle eksempler på virkningerne af statsinitiativer, og mulige fald gruber påpeges.
It explores the reasons of fered for government intervention, con siders the counterarguments, and then sketches some of the evidence available on the achievements of this activity.
I nærværende artikel underkastes tendensen til øget offentlig indblanding en kritisk analyse.
In a European Union committed to competitive capitalism as the main economic driving force, it is necessary to clarify the reasons why there is thought to be a need for government intervention in vocational training.
Argumenterne for og imod statsintervention diskuteres, der gives en række eksempler herpå, og endelig perspektiveres resultaterne af en sådan indblanding.
When economists seek to justify intervention in an otherwise optimallyfunctioning economy, they draw on the concept of "market failures" - ways in which actual markets tend to diverge from the ideal conditions necessary to produce an efficient outcome.
Uddannelsesøkonomiske betragtninger
So what market fail ures are present in the training sphere?
"I Den Europæiske Union, hvis vigtigste økonomiske drivkraft er konkurrence orienteret kapitalisme, er det relevant at undersøge, hvilke argumenter der fremføres til fordel for statsintervention på er hvervsuddannelsesområdet." rådet."
"In a European Union committed to competitive capitalism as the main economic driving force, it is necessary to clarify the reasons why there is thought to be a need for government intervention in vocational training."
I hele Europa har staten interveneret gennem regulering af erhvervsuddannelsen, krav om storre vægt på erhvervsrettet undervisning i skolerne, stötte til enkeltpersoner og virksomheder og direkte og indirekte finansiering af erhvervsuddannelsesprogrammer.
Across Europe, governments have intervened; regulating training, requiring increased emphasis on vocational skills in schools, subsidising individuals and firms, and di rectly or indirectly funding training pro grammes.
Statens udgifter til erhvervsuddannelse (og aktive arbejdsmarkedspolitikker, såsom ansættelsesstotte og arbejdsformidlingsservice) steg væsentligt i Den Europæiske Unions medlemslande fra midten af 1980'erne og til begyndelsen af 1990erne (OECD 1993, Calmfors og Skedinger 1995).
Government expenditure on training (and related Active Labour Market Policies such as employment subsidies and job broking services) rose significantly in European Union countries be tween the mid-1980s and the early 1990s (OECD 1993, Calmfors and Skedinger 1995).
Europa-Kommissionen har aktivt fremmet denne interventionisme gennem udarbejdelsen og formidlingen af information gennem CEDEFOP. udvekslings- og pilotordningerne gennem PETRA.
The European Commission has actively encouraged this interventionism by generating and disseminating information through CEDEFOP, by encouraging exchanges and pilot schemes through PETRA, FORCE, COMETT, NOW and a range of other initiatives, and by providing Social Fund support for many pro grammes with a training dimension.
FORCE, COMETT, NOW' og en række andre initiativer og gennem stötte fra Den Europæiske Social fond til en lang række programmer med er h vervsudda nnelsesd imension. Med Maastricht-traktaten er der etableret et nyt
Following the Maastricht Treaty, a new legal basis for this activity has resulted in the establishment of LEONARDO, which aims to coordinate and rationalise these pro grammes.
I Den Europæiske Union, hvis vigtigste økonomiske drivkraft er konkurrence orienteret kapitalisme, er det relevant at undersøge, hvilke argumenter der frem føres til fordel for statsintervention på erhvervsuddannelsesområdet.
Economists see vocational training as one way to increase a country's "human capital": other means include academicschooling and health care.
"Problemet (bvis et sådant findes) ligger i de generelle og overforbare uddannelser, som producerer kvalifikationer, der kan bruges af mange arbejdsgivere. "
"Employers are said to fear that workers whom they train may be poached' by rivals (...)"
I dette perspektiv er det påståede markedssvigt på uddannelsesområdet ikke selvindlysende.
(an important consideration in some EU countries).
Beslutninger om at investere i menneske lig kapital er desuden betinget af prognoser om den fremtidige efterspørgsel efter kvalifikationer.
Furthermore, decisions to in vest in human capital depend on making assumptions about the future demand for skills.
Hvis arbejdsgivere og ar bejdstagere har et pessimistisk syn på fremtiden, kan en økonomi falde til hvile i en "lavkvalifikationsligevægt" (Finegold og Soskice 1988).
If employers and employees take a pessimistic view of the future, it has been argued that an economy can settle in a "low-skill equilibrium" (Finegold and Soskice 1988).
Produktivitet og løn vil da være lavere, end hvis forventningerne havde været mere optimistiske.
Productivity and pay will be lower than would be the case if people had acted on more optimistic expectations.
Hvis stats intervention kan bidrage til at skabe større optimisme i den private sektor, vil en selv forstærkende tendens til større investering resultere i, at økonomien löftes til en "hojkvalifikationsligevægt".
If government intervention can raise private sector expectations, a selfvalidating cycle of higher investment will eventually raise the economy to a "highskill equilibrium".
Økonomer opfatter erhvervsuddannelse som et af midlerne til at øge et lands menneskelige kapital, ligesom akademiske uddannelser og sundhedspleje kan være det. Sådanne investeringer opfattes som potentielt profitable for den private sektor, da de øger medarbejdernes produktivitet.
"Where the problem (if any) lies is in tbe provision of general or transferable training, generating skills of value to many employ ers." ductivity, is seen as potentially profitable for the private sector.
Der kan dog være visse problemer forbundet hermed.
There may, how ever, be difficulties.
Efter sigende frygter arbejdsgiverne, at de arbejdstagere, som de har uddannet, bliver "stjålet" af rivaler, hvilket afskrækker dem fra at in vestere i uddannelse. Ifølge anerkendte økonomiske analyser (Mincer 1962, Becker 1964) er dette problem imidlertid stærkt overdrevet.
Employers are said to fear that workers whom they train may be "poached" by rivals: this may deter investments in training.
En stor del af de ud dannelser, som arbejdsgiverne investerer i, har kun værdi på den pågældende ar bejdsplads. Oplæring i at administrere en bestemt virksomheds lonningssystem kan f.eks. ikke overføres til andre virksomhe der.
Much training provided by employers is only useful while working with that employer.
Instruktions- og personaleudviklingsprogrammer rettes i stigende grad mod at definere og fremme specifikke virksomhedsmål og -aspirationer - hvilket længe har været et fremherskende træk i japan ske virksomheder og nu i stigende grad indfores i europæiske økonomier (Rainbird og Maguire 1993) under moderigtige overskrifter som total kvalitetsstyring.
So is induction train ing and any staff development pro grammes orientated towards defining and maintaining the company targets and as pirations - long an important feature of Japanese employment practice and of growing importance in European economies (Rainbird and Maguire 1993) under fashionable banners such as Total Qual ity Management.
Ar bejdsgivere, der bekoster sådanne specifikke uddannelser, har ikke grund til at frygte, at deres medarbejdere skal blive fralokket dem af rivaler med løfte om højere Ion.
Employers providing such specific training have little reason to fear that their newly-trained employees will be seduced away by rivals offering higher pay.
Problemet (hvis et sådant fin des) ligger i de generelle og overforbare uddannelser, som producerer kvalifikationer, der kan bruges af mange arbejdsgivere.
Where the problem (if any) lies is in the provision oí generator transferable training, generating skills of value to many employers.
En del af disse uddannelses aktiviteter finansieres selvfølgelig af uddannelsesdeltagerne eller deres familie.
Some of this is financed directly by individuals or their families, of course.
I de fleste lande er en stor del af erhvervsuddannelsen selvfinansieret, navnlig inden for liberale erhverv som jura. regnskabsforing og medicin.
In most countries there is a large amount of self-funded training, particularly for professional jobs such as law. accountancy and medicine.
Men i mange tilfælde afholdes erhvervsuddannelse af generel karakter af arbejdsgiverne, selv om den for en stor del implicit finansieres af arbejdstagerne selv.
However in many cases general training is also pro vided by employers, although implicitly financed in large part by workers.
I tid ligere tider fik lærlinge en meget lav Ion - så lav. at det kunne betale sig for ar bejdsgiverne at investere i uddannelse, hvad enten lærlingen efterfølgende for lod firmaet eller ej.
His torically apprentices were paid very low rates of pay, for example - rates which made it worthwhile for employers to pro vide training, whether the employee subsequently left the firm or not.
I mange erhverv gi ver et anciennitetsbetinget lønsystem med
In the United Kingdom per haps a quarter of overall training costs are paid for by earnings foregone (Department of Employment 1989).
Bl.a. at der ikke er nogen ga ranti for. at det offentlige er bedre i stand til at forudse fremtiden end den private sektor, hvilket de dårlige erfaringer med statslige industripolitiske interventioner baseret på denne præmis er et bevis på (Burton 1983. Leonard og Van Audenrode 1993).
One is that there is no guarantee that governments are better at foretelling the future than the private sector: government industrial interventions based on this premise have a poor record (Burton 1983, Leonard and Van Audenrode 1993). An other is the tendency to confuse private with social returns to training.
Et andet punkt, der tjener som modargument, er tendensen til at sammenblande individuel og samfundsmæssig nytte af uddannelse.
Successful completion of vocational qualifications attests to these behavioural traits, which are what the employers really, value.
Erhvervelse af kvalifikationer er f.eks. i en vis udstrækning et gode. der forbedrer erhvervs mulighederne.
Faced with a queue of applicants for jobs, employers sort them according to qualifications and select the best-qualified. Workers, know ing this, aim for the highest possible qualifications.
Og selv om de færdigheder, som kvalifikationsbeviserne attesterer. kan øge en arbejdstagers produktivitet, kan deres værdi for enkeltpersoner og virksomheder være misvisende for deres samfundsmæssige nytteværdi.
After the event, we observe the best-qualified, most highly trained work ers in the best and most productive jobs -but we cannot infer from this that a government-engineered expansion of train ing will necessarily boost an economy's productivity and increase employment.
Ifolge sorting-screening hypotesen afhænger ar bejdsgivernes beslutning om ansættelse således ikke af de pågældende ansogeres
However dif ficulties may arise if the costs of training in some fields are too high for individuals to finance privately, or if minimum wage legislation prevents wages of train ees falling to a level which makes it profitable for employers to provide training
EUROPEIS« TIDSSHRIFT
EUROPEAN JOURNAL
"Politiske tiltag er sjældent resultatet af nøgterne, li­denskabsløse cost­benefit­analyser.
Q Trade unions are typically in favour of increased formal training leading to cer­tificated skills.
Dette gælder både på nationalt og internatio­nalt plan." pågældende politik.
They tend to press for higher entry qualifications to jobs, a policy enhancing rents (returns in excess of the earnings which they could obtain else­where) to existing workers.
På den anden side udbyder politikere og bureaukrater be­stemte politikker til gengæld for stemmer, kampagnebidrag, politiske tjenester og budgetbevillinger.
For example British unions were for many years riven by demarcation and inter­union rivalry, and in the last fifteen years have experienced a sharp decline in political power and influence.
Nogle hævder rent fak­tisk, at der kan konstateres en systema­tisk tendens til overudbud af offentlig in­tervention ­ et reelt "statssvigt" (Stigler 1971).
Postwar German unions, to take a very different example, were organised exclusively on industrial lines and faced less internal problems, while their political legitimacy has remained relatively unchallenged: their influence on training policy has been correspondingly greater (Streeck et al 1987, Clarke et al 1994).
Er en sådan skepsis berettiget i forhold til erhvervsuddannelsespolitikken?
"Certainly training inter­ventions often seem uninßtienced by close ex­amination of the evidence concerning their effective­ness. "
Intervention på erhvervsuddannelsesom­rådet forekommer i mange tilfælde at være ganske upåvirket af effektivitetsindi­katorer.
Policy interventions are rarely the out­come of disinterested and dispassionate examination of likely costs and benefits. This is true whether the focus is national or international.
Som konklusion på en undersø­gelse af en række OECD­landes aktive arbejdsmarkedspolitikker anførte David Grubb, at regeringerne ofte "i vid udstræk­ning er indifferente" over for evaluerings­undersøgelser (Grubb 1994, s. 195).
Within the EU it is diffi­cult to argue that the continuing confu­sions and waste of the Common Agricul­tural Policy ­ or even more parochial matters such as CEDEFOP's relocation to Greece! ­ are based on objective evalua­tion of the options.
I Det Forenede Kongerige har Peter Dolton udtalt, at "et af hovedmotiverne for ind­førelse af nationale erhvervsuddannelses­ordninger kan være politiske hensyn ... en evaluering af [Youth Training] ordnin­gen viser, at dens politiske værdi består i at få unge ud af arbejdsløshedsregistret". (Dolton 1993, s. 1277).
One way to look at this draws on the analysis of the "public choice" school of American writers such as James Buchanan and Gordon Tullock (Buchanan and Tullock 1962; Buchanan, Tollinson and Tullock 1980).
En af grundene hertil er, at mange indflydelsesrige grup­per har noget at vinde ved sådanne interventioner: kvalifikationer som sådan, men i højere grad af, om de er villige til at adlyde or­drer, møder til tiden, passer deres arbejde osv.
Following these authors, we may hypothesize a po­litical market in which policies are the outcome of demand and supply forces.
(OECD 1989; Brown 1991; Chapman 1993)· En succesfuld gennemførelse af et uddannelsesforløb attesterer disse ad­færdsmæssige træk, og det er disse træk, som arbejdsgiverne værdsætter højest.
On the one hand, policies are "demanded" by groups of voters, producers and inter­est groups who benefit from their enact­ment.
Når en arbejdsgiver står med en række job­ansøgere, sorterer han dem efter kva­lifikationer og vælger de bedst kvalifice­rede.
On the other, policies are "supplied" by politicians and bureaucrats, in ex­change for votes, campaign contributions, political favours and budget appropria­tions.
Arbejdstagerne søger i bevidstheden herom at opnå de højest mulige kvalifi­kationer.
It has indeed been argued by some that there is a systematic tendency for over­supply of intervention ­ a real "gov­ernment failure" (Stigler 1971).
Bagefter kan man så konstatere, at de bedst kvalificerede, højest uddan­nede arbejdstagere sidder i de bedste og mest produktive stillinger, men vi kan ikke heraf udlede, at en statsligt iscenesat eks­pansion af erhvervsuddannelsestiltag au­tomatisk vil øge produktiviteten og be­skæftigelsen.
□ Employers also hope to gain from gov­ernment intervention in training. Public funding, necessarily rather undiscrimina­ting, may substitute for specific training which firms would otherwise finance themselves.