natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Målet er at nedsætte studenterindtaget på de første trin af de almene universitetsstudier fra 52% til 40%.
The aim is to reduce from 52 to 40% the proportion of baccalauréat-holders entering the first cycles of general university education.
D) Erhvervsretning af den højere uddannelse
(D) Relating higher education more directly to jobs
Det tilsigtes at overskride grænsen på 2 mio. studerende i år 2000.
In 1990, 1.6 million students were in higher education, compared with 1.2 million in 1980, and by the year 2000 the two-million threshold should have been passed.
For at tage denne udfordring op iværksattes i 1990 universitetsplanen frem til år 2000, der har til formål at ændre fordelingen og øge studenterindtaget på universiteterne.
In 1990, the 'Plan Universités 2000' was launched to meet this challenge, with a view to drawing and filling out the university map.
Men sideløbende med disse kvantitative mål gennemførte ministeriet en fornyelse af uddannelseslinjerne og disses organisering og indhold med henblik på at nedbringe frafaldet på de første universitetstrin.
In parallel with these quantitative problems, however, the Ministry has initiated a reform of general educational channels, their organization and content, to combat student failure in the first university cycles.
Ud over den tidligere nævnte omorientering af studenterne i retning af de kortvarige linjer fokuseredes der på erhvervsretning af de højere uddannelser.
Apart from redirecting students towards short-term courses, the stress has been on the need to relate higher education more closely to jobs.
Den højere uddannelse i Frankrig
Higher education in France
Uddannelsesår efter studentereksamen (Bac)
Years following baccalaureate
-► Vigtigste overgangsstrømme ψ
CEAA11 ►
Vigtigste afgangsstrømme
Paramedical colleges
(3) lAE: Institut d'administration des entreprises ­ institut for virksomhedsledelse. IEJ: Institut d'études judiciaires ­ institut for retsplejestudier. (4) DESS: Diplôme d'études supérieures spécialisées ­ universitetseksamen efter en videregående specialuddannelse. (5) DEA: Diplôme d'études approfondies ­ diplom, der afslutter en etårig introduktion i forskningsteknik (6) MIAGE: Maîtrise d'informatique appliquée à la gestion ­ maltrise i forvaltnings­edb (7) MST: Maîtrise de sciences et technique ­maîtrise i naturvidenskab og teknik (8) MSG: Maîtrise de sciences de gestion ­ maîtrise i naturvidenskab og forvaltning. (9) DEUST: Diplome d'études universitaires scientifiques et techniques ­ universitetseksamen i naturvidenskab og teknik. (10) CES: Certificat d'études spécialisées ­ certifikat for specialuddannelse. (11) CEAA: Certificat d'études approfondies en architecture ­ bevis for videregående arkitektstudier. (12) Ecoles spécialisées: communication, informatique, tourisme, etc. ­ specialiserede skoler: kommunikation, informatik, turisme mv. (13) lUFM: Institut universitaire de formation des maîtres ­ universitetsinstitut for lærerudddannelse. (14) IUP: Institut universitaire de formation des maîtres ­ erhvervsrettet universitetsinstitut. (15) DEUP: Diplôme d'étude universitaire professionnel ­ erhvervsrettet universitetseksamen. (16) PCEM 1: Premier cycle d'études médicales 1 ­ medicinstudium, 1. trin, 1. år. (17) PCEM 2: Premier cycle d'études médicales 2 ­ medicinstudium, 1. trin, 2. år. (18) DCEM: Deuxième cycle d'études médicales ­medicinstudium, 2. trin. (19) IEP: Institut Electronique de Paris ­ Paris institut for elektronik.
STS: advanced technicians' section.
ERHVERVSUDDANNELSES­SYSTEMET erhvervslivet, og »magistères«, der tager sigte på at tage konkurrencen op med de højere læreanstalter (grandes écoles), har styrket det tredje studietrins erhvervs­rettede linjer.
The creation of the DESS, a one-year course preparing young people holding a maîtrise for working life through research, and magistères, diplomas designed to compete with the diplomas offered by the grandes écoles, have made the three cycles more closely relevant to the working world. In 1984, the creation of 'diplômes d'études universitaires scientifiques et techniques' (DEUST — diplomas in scientific and technical studies) reflected the aim of relating the first university cycle more closely to working life.
Disse specialuddannelser har problemløst kunnet indplaceres mellem uddannelserne på de teknologiske universitetsinstitutter (IUT) og de tekniske universitetssektioner (BTS).
These highly specialized forms of training have found a place between the IUT and the BTS.
Erhvervsretningen af uddannelserne fik et nyt skub fremad i 1991 med oprettelsen af de erhvervsrettede universitetsinstitutter (IUP). IUP optager studerende, der har gennemført et års højere uddannelse, og giver dem mulighed for at uddanne sig til ledende ingeniør på tre år.
Nevertheless, in 1991 the vocationalization of education accelerated with the creation of instituts universitaires professionnalisés (lUPs — vocational university institutes). lUPs will cater for students who have already taken a one-year course in higher education and offer them an opportunity to acquire the title of 'ingénieur-maître' in three years.
Denne uddannelse, der er defineret i samarbejde med erhvervskredse, omfatter et halvt års praktik i løbet af de tre år og undervisning i mindst to fremmedsprog.
The training, planned in cooperation with industry, will include a six months' practical placement in the three-year period and the study of at least two living languages.
Halvdelen af underviserne er fagfolk.
Half the tutors will be from industry.
Der åbnedes 23 IUP ved starten af skoleåret 1991 inden for følgende fem områder: konstruktion, information og kommunikation, administration, handel og ledelse.
At the start of the 1991 academic year, 23 lUPs are opening in five fields: engineering, information and communications, administration, business and management.
Disse 23 insti­tutter kan optage omkring 3500 studerende. Der er oprettet yderligere 70 IUP i skoleåret 1991 ­1992.
These 23 institutes will take about 3 500 students, and 70 additional lUPs are to be established in the academic year 1991/92.
Antallet af studerende på disse uddannelser når således op på 25 000, og det langsigtede mål er at optage 100 000 studerende på disse linjer. Ud over studerende, skal IUP inden for rammerne af efter­ og videreuddannelse optage indehavere af en BTS eller DUT med praktisk arbejdskendskab.
This will increase the number of students to close on 25 000, the longer-term aim being to cater for 100 000 students in these streams. lUPs will have to accept not only students but also young holders of a BTS or DUT having work experience.
Ud over erhvervsretningen af linjerne tilstræber den højere uddannelse at tilgodese virksomhedernes behov gennem udbygning af efter­ og videreuddannelsestiltag.
In addition to making its education more relevant to the working world, higher education is trying to meet the needs of employers by developing continuing training.
To omfattende reformer skal bidrage til at opfylde denne målsætning.
Two major reforms are planned with this in mind.
Den første ­ fra 1989 ­ er indførelse af nye linjer på ingeniøruddannelserne. Disse linjer har tre hovedkarakteristika: prioritering af efter­ og videreuddannelsesakti­viteter, en målgruppe bestående af højere teknikere og endelig partnerskab mellem virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner.
The first, dating back to 1989, is the introduction of new engineering training streams which have three main features: the predominance of continuing training; their target group, i. e. advanced technicians; and partnership between employers and higher education.
Det langsigtede mål er at uddanne yderligere 10 000 ingeniører årligt (der uddannes p.t. 14 000 ingeniører årligt).
The ultimate aim is to train 10 000 more engineers per year (at present France trains 14 000 engineers per year).
Den anden reform ­ fra juli 1992 ­ drejer sig om validering af erhvervsmæssige og personlige erfaringer i eksamensbeviser fra de højere uddannelser.
The second ambitious reform, still in the planning stage, is the concept of validation and the embodiment in a diploma of job expertise or individual knowledge acquired, when issuing all higher education diplomas.
Sigtet er at reducere frafaldsprocenten på universiteterne (det anslås, at omkring 20% af alle førsteårsstuderende ved universiteterne opgiver studierne). Erhvervsretning, oprettelse af efter­ og videreuddannelseslinjer og styrkelse af de kortvarige uddannelseslejer er de tre hovedakser i den højere uddannelse.
This means that all routes at all levels of higher education will have to set up procedures for the recognition and validation of knowledge and expertise, and accept students entering through the channel of continuing training.
Almen studentereksamen *) Serie A (sproglig) Serie Β (økonomi og samfund) Serie C (matematik og fysik) Serie D (matematik og naturvidenskab) Serie D*) (landbrug) Serie E (videnskab og teknik)
General baccalaureate Series A (humanities) Series Β (economics and social) Series C (maths and physical science) Series D (maths and natural science) Series D (agricultural science and technology) Series E (science and technology)
*) Foreløbige resultater, det franske moderland.
1 Provisional results, metropolitan France.
Kilde: Undervisningsministeriet.
Source: Ministry of Education.
ERHVERVSUDDANNELSES SYSTEMET
Higher education, 1990
Afgange fra uddannelsessystemet i 1989
No vocational training
Niveau VI Niveau Va) inden afslutningen af sekundærundervisningens korte 2. trin
Level VI Level V bis
Niveau V CAP, BEP og skoleophør inden afslut­ningen af sekundærundervisningens lange 2. trin Niveau IV Studentereksamen og skoleophør før opnåelse af niveau III Niveau III Studentereksamen og 2 års studium Niveau II og I Eksamensbevis fra 2. el. 3. studie­trin i en videregående uddannelse
End of third cycle and dropping out of second short cycle CAP or BEP level, dropping out of second short cycle Baccalauréat level, dropping out before level III Baccalauréat level + two years' studies With second and third higher-cycle diploma
E) Landbrugsuddannelser
(E) Agricultural education
De blev allerede i 1848 lagt ind under landbrugsministeriet og henhører stadig under dette, om end der er foretaget en vis harmonisering med undervisningssystemet.
Right from the start (1848) it came under the supervision of the Ministry of Agriculture. It still does so today, although there have been efforts to harmonize with the Education Ministry.
- landbrugsorienteret uddannelse (landbrugsfagligt lærlingebevis og landbrugsfagligt bevis), der forbereder landbrugerne til udøvelse af erhvervet
(i) education directed towards agriculture ('brevet d'apprentissage agricole' and 'brevet professionnel agricole'), training farm workers in the practice of their craft;
- mere specialiserede uddannelser efter skolepligtens ophør (landbrugs­fagligt bevis)
(ii) more specialized vocational training following compulsory education ('brevet professionnel agricole');
- en teknisk uddannelse sigtende mod at uddanne teknikere og højere tekni­kere (landbrugsteknisk bevis, højere landbrugsteknisk bevis).
(iii) technical education to train technical agents, technicians and advanced technicians ('brevet de technicien agricole' and 'brevet de technicien supérieur agricole').
2.2.29 Undervisningen foregår i landbrugsskoler eller -gymnasier, hvor eleverne optages efter 5. klasse på første trin af sekundærundervisningen. På de højere landbrugs­uddannelser uddannes specialiserede ingeniører, have- og plantebrugsingeniører, landbrugsfødevareingeniører, agronomer og dyrlæger.
The education is provided in agricultural collèges or lycées, to which pupils go when they leave class V. At the same time, agricultural higher education provides training for specialist engineers, horticultural engineers, engineers in the agricultural and food industries, engineers in agronomy and veterinary surgeons.
Det lange trin fører efter et toårigt studium efter afgang fra 2. klasse på første trin af sekundærundervisningen til landbrugsteknikerdiplom med valgmulig­heder (BTAO).
The long cycle, following class II, leads in two years to the brevet de technicien agricole à options (BTAO — agricultural technician's diploma with options).
ΒΕΡΑ kræves som et minimum for at drive landbrugsvirksomhed og dermed modtage statsstøtte (uden supplerende uddannelse).
The ΒΕΡΑ is the minimum diploma required in order to run a farm business and, on this count, it receives State aid (without additional training).
Fra 1976 kan CAPA tages som en lærlingeuddannelse.
From 1976 onwards, young people in apprenticeship could study for the CAPA.
I 1982 indledtes en gennemgribende reform af landbrugsuddannelsen, hvilket resulterede i lovene fra 1984.
In 1982 a debate was launched on a radical reform of agricultural education, which was to lead to the laws of 1984.
Den første af disse love, der blev vedtaget i juli måned, omhandlede en revision af den offentlige landbrugsuddannelse.
The first of these laws, adopted in July, reformed public-sector agricultural education.
Den anden, der vedtoges i december samme år, ændrede forbindelserne mellem staten og de private landbrugsuddannelsesinstitutioner.
The second, adopted in December of the same year, reformed the relations between the State and private agricultural education establishments.
I medfør af disse to love fik landbrugsuddannelsen status som en særlig komponent i det offentlige uddan­nelsesvæsen, som de private undervisningsinstitutioner kan indgå kontrakt med. Under fastholdelse af landbrugsministeriets ansvar for landbrugsuddannelserne harmoniserede loven disse med det offentlige undervisningssystem.
The two laws defined agricultural education as a specific component of the public-sector education and training service, to which private establishments could contribute under contract. The Ministry of Agriculture retained its supervisory powers, but the law set out the arrangements to harmonize its efforts with the education provided by the National Education Ministry.
Denne reform efterfulgtes af en ændring af landbrugseksamensbevisernes indhold.
In the years that followed, this reform was backed up by a review of agricultural diplomas.
Landbrugsuddannelsen står over for flere udfordringer.
Agricultural education is facing several challenges.
Den skal for det første udbygge uddannelsesniveau IV og III.
In the first place it needs to develop training levels IV and III.
Fra 1. januar 1992 er niveau IV det laveste niveau, der giver adgang til at etablere en landbrugsvirksomhed.
By 1992, level IV vocational training must be the first level required for running a farm.
Endvidere skal den integrere de omvæltninger, der finder sted i landbruget, og tage højde for erhvervene i landbrugsfødevareindustrien.
It should also take into account the sweeping changes that are taking place in agriculture and reflect the trades that exist in the agri-food industry.
Landbrugsuddannelserne, der er opstillet som en prioritet på landbrugsbudgettet, skal tilføres store økonomiske ressourcer for at klare disse to opgaver, samtidig med at antallet af beskæftigede i landbrugssektoren falder støt.
Presented as a priority in the agriculture budget, agricultural education will call for substantial resources in order to meet these two challenges, even though agriculture is steadily declining in terms of its contribution to the economy in France.
Udviklingen ¡elevtallet 1980­1988
Numbers in agricultural education from 1980 to 1988
BT og Bac
BT and BAC
Kilde: Landbrugsministeriet.
Source: Ministry of Agriculture.
Uddannelser sigtende mod indslusning af unge på arbejdsmarkedet
Initial integration training
Disse uddannelser omfatter lærlingeuddannelser og uddannelsesforanstaltninger for de 16­25­årige.
Under this heading come apprenticeship and training measures for the 16 to 25 age group.
Medens de førstnævnte er en uddannelse af en særlig type, der hverken hører under det grundlæggende erhvervsuddannelsessystem eller efter­ og videreuddannelserne, blev uddannelsesforanstaltningerne for de 16­25­årige på arbejdsmarkedsparternes initiativ i 1983 integreret i den almindelige efter­og videreuddannelsesordning.
Apprenticeship comes outside both the initial training system and the continuing training system and is a specific channel of vocational training. Training measures for the 16 to 25 age group, however, have been structured around the general continuing training system since 1983 due to the initiative of the social partners.
Fastlæggelse af foranstaltningen
Introduction of training measures
De offentlige myndigheders første foranstaltning til bekæmpelse af ungdomsar­bejdsløsheden indførtes i 1975. 50000 uddannelsespladser, der betegnedes Granet­uddannelsespladser efter den daværende minister, skulle fremme indslus­ningen af de unge på arbejdsmarkedet.
The first step taken by the authorities to counteract youth unemployment was in 1975, when 50 000 training courses (known as 'Granet' courses after the name of the then Minister) were to pave the way for the integration of young people into the working world.
Den første helhedsordning indførtes i 1977 i form af beskæftigelsespagten.
It was not until 1977, however, that the first general scheme was introduced, in the form of a 'pacte pour l'emploi'.
Denne ordning, der oprindelig var udformet som en konjunkturbestemt foranstaltning, forlængedes to gange og videreførtes efter det politiske skifte i 1981 i form af en fremtidsorienteret ungdomsplan (Plan avenir jeunes).
Originally designed as a short-term arrangement, in fact it was extended twice and, after the political changes of 1981, taken up in the form of a 'plan avenir jeunes'.
Beskæftigelsespagterne er struktureret omkring fire foranstaltninger:
In content, these pactes were based on four measures:
­fritagelse af arbejdsgiverne for at betale sociale bidrag (for ansættelser inden for rammerne af arbejdskontrakter eller lærlingeuddannelseskon­trakter)
(i) exemption from social security contributions (for employers recruiting young people under employment or apprenticeship contracts);
­ arbejdskontrakter, der sammenkobler beskæftigelse og uddannelse.
(ii) practical job placements in the workplace; (iii) vocational training placements; (iv) contracts of employment linking work and training.
I løbet af de fem efterfølgende år deltog over to mio. unge i de forskellige beskæf­tigelsesordninger.
Over a five-year period, it is estimated that these pactes have benefited over two million young people.
Senere supplerede det offentlige de fire ovennævnte foranstaltninger med aktivi­teter af almennyttig interesse.
Subsequently, the authorities added what were known as activités d'intérêt général (activities of general interest) to these four measures.
I perioden 1985­1989 deltog ca. 300000 unge i et almennyttigt arbejdsprojekt (TUC).
Between 1985 and 1989, over 300 000 young people took advantage of the 'travail d'utilité' collective scheme (TUC — community service projects).
Disse foranstaltninger afløstes dernæst af soli­dariske beskæftigelseskontrakter (contrats emploi­solidarité) (afsnit 2.2.81).
These schemes were later replaced by 'contrats emploi-solidarité' (employment-solidarity contracts) (see 2.2.81).
En status over de mellem 1975 og 1988 gennemførte foranstaltninger til bekæm­pelse af ungdomsarbejdsløsheden kan i store træk opstilles på grundlag af fire konstateringer:
(ii) The various measures, except perhaps for the schemes aimed at 16 to 18-year-olds in 1982, did not really involve the more disadvantaged young people.
­ Indslusningspolitikken er karakteriseret ved en global og massiv adgang til ordningerne og har i højere grad karakter af en social foranstaltning end af en uddannelses­ eller indslusningspolitik.
(iii) The high level of youth unemployment called for immediate measures and the need to find quick solutions did not help to provide a genuine training response to the problems of young people's qualifications and integration over the longer term.
-Om end de forskellige foranstaltninger ikke har nedbragt ungdomsarbejds­løsheden, har de dog begrænset dens stigning.
(iv) Although the various measures did not reduce youth unemployment, at least they contained its growth.
Arbejdstagere under 25 år er stadig de mest afhængige af den økonomiske konjunktur.
Manpower aged under 25 is still the group most affected by changes in the short-term economic situation.
Arbejdsløs­heden i denne gruppe nedbragtes ganske vist hurtigere end for de andre aldersklasser i 1989, men den er til gengæld steget hurtigere i 1991.
Youth unemployment, for example, after falling more rapidly than in other age groups in 1989, rose faster in 1991.
Aftalen af 3. juli 1991 og loven af 31. december 1991 erstattede visse former for erhvervspraktik med arbejdskontrakter. Pr.
The agreement of 3 July 1991 and the Law of 31 December 1991 also replaced certain placement arrangements by contracts of employment.
1. marts 1992 er der således etableret følgende indslusnings- og erhvervsuddannelsesfor­anstaltninger for unge:
As of 1 March 1992, the measures for the integration and vocational training of young people therefore, were as follows:
- lærlingeuddannelse Of. afsnit 2.2.38 til 2.2.50)
(i) apprenticeship (see 2.2.38 to 2.2.50)
- vekseluddannelser inden for rammerne af en arbejdskontrakt (orienteringskontrakt, kvalificeringskontrakt, tilpasningskontrakt) (jf. afsnit 2.2.51 til 2.2.72)
(ii) alternance training under a contract of employment (Contrat d'orientation, Contrat de qualification, Contrat d'adaptation) (see 2.2.51 to 2.2.72)
- solidariske beskæftigelseskontrakter (jf. afsnit 2.2.81 til 2.2.84).
(iii) the Contrat local d'orientation (see 2.2.79 to 2.2.80) (iv)the Contrat emploi-solidarité (see 2.2.81 to 2.2.84)
Nugæ ugældende ordninger
Current measures
A) Lærlingeuddannelse
(A) Apprenticeship
Uddannelsen finder sted dels på en virksomhed og dels på et lærlingeuddannelsescenter.
It includes training provided by both the employer and an apprentice training centre.
Den finansieres af arbejdsgivernes lærlingeuddannelsesbidrag, staten og regionalrådene.
It is funded by the apprenticeship levy paid by employers and by the regional councils.
Dette forslag tager sigte på flere målsætninger:
This bill had several objectives:
-større grad af deltagelse fra branchernes og virksomhedernes side i de faglige grunduddannelser
(iii) to adapt apprentice training centres and allow vocational lycées to accept apprentices;
­ indførelse af forhandlinger på regionalt plan om fremme af lærlingeuddan­nelserne med henblik på indgåelse af overenskomster mellem stat og regioner
(iv) to introduce regional-level negotiation on the development of apprenticeship, leading to agreements between the State and the regions;
­ udvidelse af lærlingekontraktordningen til den offentlige sektor.
(v) to extend the scope of the apprenticeship contract to the public sector.
1) Lærlingeuddannelseskontrakten
(1) The apprenticeship contract
Lærlingeuddannelseskontrakten er en arbejdskontrakt af en særlig type, hvis nærmere bestemmelser er fastsat i Code du Travail (artikel L 117­1 ff.).
The apprenticeship contract is a special type of contract of employment, the legal arrangements for which are laid down in the Labour Code (Articles L 117-1 et seq.).
Formålet med denne kontrakttype er at formidle en almen, teoretisk og praktisk uddannelse med henblik på erhvervsmæssig kvalificering, der afsluttes med et eksamensbevis eller et anerkendt erhvervsuddannelsesbevis.
The purpose of the contract is to provide general theoretical and practical training for the young person so that he can obtain a vocational qualification validated by a diploma or an approved title.
Prøven er skriftlig og indgives til det departementale arbejdsdirektorat.
The contract must be made in writing and lodged with the Directorate of Labour for the département.
For at kunne indgå en lærlingeuddannelseskontrakt skal den pågældende ar­bejdsgiver være anerkendt som læremester af departementspræfekten.
Before employers can offer articles of apprenticeship, they must be approved as apprentice masters by the Prefect in the département.