natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CEDEFOP Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse Jean Monnet­Huset Bundesallee 22, D­1000 Berlin 15 Tlf: (030) 8841 20 Telex: 1 84163 eucen d Telefax: (030)88412222
CEDEFOP European Centre for the Development of Vocational Training Jean Monnet House Bundesallee 22, D-1000 Berlin 15 Tel.:(030)88 4120; Telex: 184163 eucen d Fax:(030)88412222
Kære læsere Interview med Hywel C. Jones indhold, struktur
Interview H. C. Jones
Redaktion: Georges Dupont
Editorial staff: Georges Dupont content and structure
Det indre marked: En fælles uddannelsespolitik? Fernanda Reis
The single market: a common policy on education and training? Fernanda Reis
Europæisk forskningssamarbejde om erhvervsuddannelserne: De Europæiske Fællesskabers handlingsprogram PETRA Kees Meijer
European cooperation on policy research in vocational training: the (European Community's) Petra programme Kees Meijer
Demografiske forandringer og arbejdsgivernes reaktion i Storbritannien
Demographic change and employers' response in Britain
Opbygningen af beskæftigelsesmarkeder for unge gennem uddannelsespolitik i Forbundsrepublikken Tyskland og i Frankrig Sabine Erbès­Seguin
Formal education, informal education and training activities in the integration of young people into working life Jordi Planas
Redaktionen afsluttet 25. 5. 1990
The contributions were received on or before 25. 5. 1990
Centret er oprettet ved forordning (EØF) nr. 337/75, vedtaget af Rådet for De Europæiske Fællesskaber
The Centre was established by Regulation No 337/75 of the Council of the European Communities
De underskrevne artikler forpligter kun forfatterne og afspejler ikke nødvendig­vis Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelses synspunkter
The views expressed by contributors do not necessarily reflect those of the European Centre for the Development of Vocational Training
CEDEFOP på supplering af det hidtil udførte tradi­tionelt strukturelle undersøgelses­arbejde.
would probably be Utopian to believe that systems generated by such widely differing economic, cultural and social conditions could be standardized.
halvfjerdserne blev de unges indslus­ning på arbejdsmarkedet gjort til et selvstændigt forskningsemne. CE­
J ) 0 í X ince the 1970s, transition from school to work has been a research theme in its own right. CEDEFOP
Endelig er der et sidste spørgsmål, der vir­ker ret vigtigt, nemlig bedre at få præcise­ret uddannelsens relative rolle og plads i ungdommens indslusningsproces.
There is still, however, a basic issue: how can we ensure that all individuals who have acquired their skills in a national context will enjoy equal opportunities on an international market?
DEFOP gav det en høj prioritering på sit arbejdsprogram og har i den forløbne tid i vidt omfang bidraget til forskningen på dette område.
has contributed widely to that research, and for a long time this subject has been a priority for its own work programme.
En anden side af sagen, der også forekom­mer vigtig, angår de nye kvalifikationsbe­hov, især hvad angår de af arbejdsmarke­det dikterede krav.
Another important aspect is that of the changing needs for skills, especially in relation to the demands dictated by the labour market.
Medens det traditio­nelle formål med erhvervsuddannelserne var bibringelse af kunnen og i bedste fald også af den viden, der knyttede sig dertil, så sættes der nu spørgsmålstegn ved dette formål.
The traditional purpose of vocational training was to impart know-how and, at best, areas of knowledge associated with that knowhow. Today that assumption is being questioned.
På den ene side falder kvalifika­tionernes »gennemsnitslevetid«, og der­for bør den nyttige »masse« af kunnen udvides for at muliggøre tilpasning.
While the average life of skills is shorter, a far broader corpus of useful knowledge has to be acquired so that people can adapt.
Men denne kunnen er ikke nødvendigvis en ophobning af eksisterende »viden«, og for øvrigt forudsætter den også, at man lærer noget om »at være til«.
This knowledge, however, is not necessarily acquired by superimposing more information on what is already known; furthermore, knowing 'what to do' now needs to be supplemented by knowing 'how to be'.
På et tidspunkt, hvor der tales meget om fleksibilitet, polyvalens og tværfaglige kvalifikationer, bør det præciseres nær­mere, hvilke undervisnings­ og uddannel­sesmomenter, der kan bidrage med disse kvalifikationer, og der bør udledes nogle holdepunkter deraf med henblik på udar­bejdelse af fælles læseplaner.
At a time when such terms as 'flexibility', 'multi-skilling' and 'transversal skills' are common currency, there is a need to define more clearly which factors in education and training will generate this new form of skills, and to take them into account when planning curricula at European level.
I sidste ende drejer det sig om yderligere at forbedre kendskabet til de pædagogiske strategier, der skal indgå i udviklingen af disse kvali­fikationer.
There is also a need for people to know more about the training strategies which would be linked with the development of such skills.
Politisk opfattes uddannelsen navnlig som et middel til formindskelse af ledig­heden. Men den nøjagtige sammenhæng mellem erhvervsuddannelse og mindskel­se af arbejdsledigheden er fremdeles ikke nøjagtigt fastslået.
Today, however, the many factors associated with integration into working life in the various countries are so inter dependent that it is questionable as to whether transition should in fact be seen as a separate subject of research.
Selv om erhvervsud­dannelse alene ikke kan løse det globale arbejdsløshedsproblem, må man dog ikke glemme, at den øver indflydelse på de me­kanismer, der ligger til grund for arbejds­løsheden — den grundlæggende uddan­nelse er et vigtigt kriterium for ansættel­se, for adgang til videregående uddannel­se og for intern og ekstern mobilitet.
In practical terms, young people as a group generate a variety of challenges associated with the production structure, an understanding of workplace dynamics, the process of socialization, the at titudes and responsibilities of those in volved in upgrading human resources, the workings of the labour market, etc.
Det er derfor spørgsmålet, hvad uddannel­sens reelle værdiforøgelse udgør i ung­dommens indslusningsproces, og hvilken plads den indtager blandt alle de foran­staltninger, der har at gøre dermed.
New paradigms will have to be defined, fresh questions will have to be asked and methods and practices will have to be revised if there is to be effective, realistic intervention in the process of integration of young people into the working world.
Nu drages emnets selvstændighed som forskningsobjekt imidlertid i tvivl på grund af vekselvirkningen mellem lande­ne i forbindelse med indslusningen.
At political level, training has been perceived mainly as a device to reduce unemployment. The precise correlation between vocational training and the lessening of unemployment, however, has not yet been established.
Ung­dommens problemer er nemlig mangear­tede, idet de knytter sig til alt lige fra pro­duktionsstruktur til forståelse af virk­somhedens dynamik, til socialiserings­processen, parternes adfærd og ansvar i forbindelse med de menneskelige ressour­cers kvalificering, arbejdsmarkedets funktion o.m.a.
Although training does not solve the general problems of unemployment, it should be borne in mind that it is one factor in the mechanisms that have caused in unemployment, and that training is still an important criterion in recruitment, access to continuing training and internal and external mobility.
Derfor bør der udvikles nye modeller, problemerne skal tages op til fornyet vurdering og metoder og syste­mer revideres, hvis man effektivt og reali­stisk vil forbedre ungdommens indslus­ning på arbejdsmarkedet.
We need to determine the true added value of training in the process of youth integration, and the role it plays in the set of policies dealing with the problems.
En anden ting, der også forekommer at være ret vigtig på nuværende tidspunkt, er undersøgelse af det faldende befolk­ningstals virkninger for ungdommen og dets indflydelse på uddannelses­ og be­skæftigelsesforholdene.
It is also quite important today to analyse the implications of the demographic decline in the younger generation for the training and employment systems.
Selv om der i den forløbne tid er vist ung­dommen og dens problemer stor op­mærksomhed, har CEDEFOP alligevel valgt på ny at beskæftige sig med dette emne for med nogle nye momenter at bi­drage til sagens belysning.
It is with the aim of making a fresh contribution towards the analysis of this pro cess that the Centre has decided to devote this issue of the bulletin to the theme of young people, despite its having already been covered in the past.
Det foreliggende nummer af CEDE­FOP's Bulletin har til formål på såvel medlemsstats­ som fællesskabsplan at ka­ste lys over nogle vigtige ændringer i for­bindelse med de unges indslusning på ar­bejdsmarkedet for derved at tilskynde til et nyt syn på forskningen og til gennem­førelse af nye foranstaltninger på området.
Our aim in this issue of Vocational train ing is to describe certain major changes that have occurred in the integration of young people into working life, both within Member States and at Com munity level, to stimulate further questioning through research and to shed fresh light on the implementation of policies in this field.
Det første spørgsmål, der melder sig, er at finde ud af, om man fremdeles kan tale om »overgangen fra skole til arbejdsliv« som et enkelt udtryk for erhvervsuddan­nelsens tilpasning til arbejdsmarkedets krav.
One of the first questions that arises is whether the term 'transition from school to work' can still be used, in the sense of a simple adjustment of young people working life, adapting training to the demands of the labour market.
Da der i næsten samtlige EF­lande er fær­re unge, kan der i fremtiden paradoksalt nok opstå konkurrence mellem beskæftigelses­ og uddannelsessystemer­ne.
With the marked reduction in the numbers of young people in almost all Community countries, the employment and training systems may paradoxically become more competitive in the future.
Det er paradoksalt, fordi arbejdsmar­kedet i stigende grad får brug for folk med bedre kvalifikationer.
Paradoxically, because the market will increasingly need human resources with higher standards of skills.
Hvilke strategier skal der da indføres for at sikre den nød­vendige balance mellem uddannelse og beskæftigelse?
What strategies could be introduced to achieve a necessary compromise, promoting the permanence of both training and employment?
Ungdommens holdning og forventninger til arbejde og erhvervsuddannelse har to­talt ændret sig i løbet af det seneste tiår, og det ser ud til, at indslusningen snarere skal betragtes som en proces, en udvik­ling med stærkt individualiserede kompo­nenter og betydninger.
Young people's attitudes and aspirations as far as work and training are concerned have altered profoundly over the past decade.
De mange mulig­heder inden for undervisning og uddan­nelse tvinger den enkelte til at prøve på at finde sig til rette i et system, der bliver me­re og mere indviklet.
Integration, it seems, should be regarded more as a process, an itinerary, with highly individual components and meanings.
Derfor bør der gives den individuelle ud­vikling en særlig prioritering med henblik
The diversification of possible paths in education and training itineraries is forcing individuals to try to find their way through an increasingly complex architecture of systems.
Vigtige er også spørgsmålene i forbindel­se med mobiliteten, ikke mindst med hen­blik på det indre marked.
Equally important are questions of mobility, especially those associated with 1992.
Hvordan mel­der kvalifikationsproblemet sig som led i det indre marked?
How is the problem of skills seen to day in the context of a single European market?
Er det muligt og ønske­ligt at ensrette de systemer, der frembrin­ger kvalifikationerne?
Is it possible and desirable to standardize the systems that produce skills?
Erhvervsuddannelse 1/1990
Vocational training 1/1990
Hvilken indflydelse vil det indre marked få på fællesskabspolitikken, når det træder i kraft den 1. januar 1993?
How do you see the situation after 1 January 1993, and what effects will it have on Community policy?
Hvordan kan man harmonisere så forskelligartede former for national politik som de tolv medlemsstaters?
How can such widely differing national policies as those of the 12 Member States be harmonized?
Det tilstræbes jo at gøre tolv selvstændige arbejdsmarkeder til et samlet marked, indenfor hvilket arbejdstagere med forskellige kvalifikationer er hvervet gennem forskellige under visnings- og uddannelsessystemer principielt skal konkurrere indbyrdes.
Twelve separate labour markets are to be merged into a single market, within which individuals having different skills acquired in different systems of education and training will in theory be in competition.
Det er grunden til, at Fællesskabet i de kommende år vil give en meget høj prioritering til virksomhedernes investeringer i efter- og videreuddannelse og til det i so cialpagten fastsatte mål, at alle europæiske arbejdstagere skal have adgang til efter- og videreuddannelse.
The Community's aim, then, is to reinforce this trend and help young people to find a more direct, active role in European integration, particularly by improving their language skills and increasing exchanges.
De demografiske ændringer og det indre markeds gennemførelse forøger tilsammen nødvendigheden af, at hele den aktive befolkning uddannes, så den kan leve op til den kontinuerlige økonomiske og tekniske udvikling.
Another aspect is that, with the changing demographic situation, we should be taking a closer look at the skills of the existing working population, the adult working population, as it will be our main source of expertise and innovation.
EF har i den forløbne tid gjort meget for at lette overgangen fra skole til arbejde, for bedre at indsluse ungdommen i arbejdslivet og for at bekæmpe ungdomsledigheden.
This is why in the years to come the Com munity will be giving very high priority to investment by employers in the provision of continuing training and to attain ing the Social Charter objective that every worker in Europe should have access to continuing training.
Idag er eksistensen af en direkteforbindelse mellem erhvervsuddannelse, de unges indslusning og formindskelse af ungdomsledigheden ikke indlysende.
The Community has in the past made many efforts to facilitate the transition between school and work, to ease young people's transition to working life and to combat youth unemployment.
Med andre ord er det lidet sandsynligt, at erhvervsuddannelse alene kan forbedre ungdommens relative konkurrenceevne i forhold til arbejdsmarkedets øvrige grupper.
Today there is still no evidence of a direct link between vocational training on the one hand and the entry of young people into the workforce ora reduction in their unemployment on the other, in other words, it is fairly unlikely that training on its own will make young people more competitive on the labour market than other groups.
Endvidere er der sket en stærk udvikling af ungdommens forventninger i de se nere år, ikke mindst som følge af det her skende beskæftigelsesmæssige »usikkerhedsklima«.
Furthermore, the aspirations of young people as a group have changed considerably over the past few years, especially in the climate of job insecurity.
Hvordan kan EF hjælpe medlemsstaterne med at leve op til denne nye situation?
How can the Com munity help its Member States to cope with this new situation ?
Jeg tror, at disse spørgsmål bør ses ud fra to synsvinkler: den frie bevægelighed og indførelsen af et nyt europæisk kvalifikationsområde.
I feel that the issues should be considered in two ways: in terms of the free move ment of workers, and in terms of the creation of a new skills space at European level.
Efter min mening bør man se på det indre markeds følger både for dem, der kommer til at arbejde i en anden medlemsstat, »de mobile«, og for dem, der ikke kommer til det.
In my opinion, thought should be given to how the single market will affect not only people working in another Member State, those who are 'mobile', but also people for whom there is no question of mobility.
Som følge heraf kan det mest karakteristiske fænomen i forbindelse med det indre marked i højere grad end konkurrencen mellem forskellige kategorier af arbejdskraft, som vedblivende vil bestå, gå hen og blive det for hold, at personernes kvalifikationer og de af virksomhederne søgte kvalifikationer kommer til at spille en endnu mere ud præget rolle for det europæiske arbejdsmarkeds funktion. Det bliver nemlig et kvalifikationernes marked.
Although there will still be competition between workforce categories, the most striking feature of the single market may be that matching the skills of individuals to the skills sought by employers will play an even bigger role in the operation of the European labour market, which is becoming a skills market.
Sammenhængen mellem skoleundervisningen og den grundlæggende erhvervsuddannelse udgør imidlertid fortsat et uløst problem affermât.
It is clear that demographic changes and the creation of the single market will combine to increase the need for the whole working population to be trained to cope with continuing economic and technological change.
Der vil komme forholdsvis få unge ud på arbejdsmarkedet, men samtidig bør der tages hensyn til den indsats, der igennem nogle år er gjort i samtlige medlemsstater for at forbedre disse unges gennemsnitsniveau.
The situation is changing rapidly in Europe due to demographic trends, and this will result in profound changes in the structure of the working population in the 1990s.
Selv om den frie bevægelighed og mobiliteten stadig vil stå på dagsordenen, tror jeg, at disse spørgsmål kun udgør toppen af isbjerget.
This is why I think that, although free movement and mobility will still be an issue, they are only the tip of the iceberg.
Dersom man strategisk vil gøre investeringerne i undervisning og uddannelse rentable, gælder det snarere om at revidere undervisningsindholdene.
Other factors, such as the radical change in skills, partnerships between training systems and employers, the transnational
direktør for EF-Kommissionens Task Force Men neskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender. gender.
Resources, Education,
Der er ved at opstå konsens: Det bliver umuligt at gennemføre de økonomiske og sociale mål for 1992 uden en stor investering i europæernes kreativitet, tilpasningsevne og kompetence.
The tendency observed in several countries to extend general education to a later age is perhaps an at tempt to find a strategic response to the need to augment basic skills so that young people have the flexibility that employers will be looking for.
Med henblik herpå er det EF-bestræbelsernes centrale mål at udvikle undervisningen og at åbne adgang til uddannelse i hele det aktive liv.
Nevertheless, one of the key factors — the link between education and in itial and continuing training — has still not been clarifíed.
Det er altså EF's mål at fremhæve denne sammenhæng og at skabe mulighed for, at de unge kan finde en mere direkte og aktiv plads inden for den fælles opbyg
The need to improve the quality of the initial education received by young people is no less urgent today; on the contrary, in view of the factors I have already men tioned, that need is growing.
CEDEFOP rer og på fjernundervisning, som giver al le borgere mulighed for frit at vælge den ønskede uddannelse i hele Europa.
in education and training, there is a greater need to reconsider the con­tent of education. What is the Com­munity's view?
I så henseende er det ikke EF's opgave at give regler for de minimale under visningsindhold eller at fastsætte standarder, men snarere at arbejde på samarbejde mellem systemerne og på mange dobling af uddannelsesmulighederne.
With regard to the opportunities to ac­quire training, European integration of­fers a unique prospect. Language barriers are coming down, and Europeans may be in a position to pick and choose what they need from a whole variety of training resources.
Det er ad denne vej, at uddannelsen, som står i midtpunktet af dette samarbejde, dette partnerskab, skal bidrage til forbedring af konkurrenceevnen mellem de virksomheder, der deltager i sådanne processer. cesser.
This is the way in which training — the core of such cooperation and partner­ships — will help to make all the under­takings associated with such processes more competitive.
I samme ånd skal der som led i FORCE-programmet, der især tager sigte på virksomhedernes ansatte, træffes særlige for anstaltninger med henlik på partnerskaber, som er særligt afstemt efter behovene hos små og mellemstore virksomheder under dannelse eller udvikling.
A consensus is emerging; it will be im­possible to achieve the economic and social objectives of 1992 without substantial investment in the creativity, adaptability and skills of European citizens. The main aim of Community ac­tion, therefore, is to develop education and access to training throughout a per­son's working life.
Pædagogisk set er den tanke, at alt skal klares ved ophobning af boglig viden, der er erhvervet i skolen, forældet, og jeg de ler den anskuelse, at uddannelse er en proces, der består af flere på hinanden følgende faser, der kumuleres, og hvori ev nen til at lære at tilegne sig viden er lige så vigtig som selve tilegnelsen af stoffet i de forskellige fag.
In the same spirit, under the Force pro­gramme, which is aimed specificalls at employees, special measures will be taken to ensure that partnerships specifically suited to the needs of small and medium­sized enterprises can be set up and ex­panded.
EF-Kommissionen har ganske rigtigt for stået, at virksomhederne får større og større betydning for såvel den grundlæggende som den efterfølgende uddannelsesproces.
The Communission has rightly realized that employers have been assuming a growing role in both in­itial and continuing training.
Hvordan kan man tage hen syn tilforskellene mellem de forskellige landes virksomheder, når de skal hjælpes med deres uddannelsesproblemer, uden at det medfører konkurrenceforvridning på det indre marked?
How can allowance be made for different ways of helping employers in in­dividual countries with their training problems, without distorting com­petition within the context of a single European market?
Hvad uddannelsesmuligheder angår, er opbygningen af EF en enestående chance.
The Commission has given priority to forms of cooperation between employers
I takt med at de sproglige hindringer mindskes, bliver europæerne i stand til blandt mange uddannelsesmuligheder at vælge dem, de har brug for.
In educational terms, the idea that everything would be solved by ac­cumulating academic knowledge ac­quired at school is outmoded.
Jeg tænker bl. a. på åbne undervisningsinfrastruktu
I share the view that training is a process of one stage after another, building up little by little; the ability to learn is just as important as the actual learning of subjects.
EF har sat samarbejdet mellem virksomheder og højere læreanstalter og andre uddannelsesinstitutioner i første række, ikke mindst hvad angår udveksling af kunnen og overførsel af videnskabelige nyskabelser og erfaringer.
I feel that access to training, supported by Community action, does not have the effect of distorting competition but, on the contrary, makes enterprises that pro­vide training more competitive and per­mits the more general development of human resources in Europe.
En europæisk kulturpolitik for at holde styr på en ustabil og uvis situation ideløbende med opbygningen af et markedernes Europa og en europæisk økonomisk politik bør der i
A European cultural policy to prevail over a rapidly changing and uncertain environment n parallel to the building of a marketbased Europe and a European economic policy, the 10 years bet