natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I betragtning af den centrale rolle, der i hvidbogen tillægges forbindelsen mellem konkurrenceevne, beskæftigelse, social samhørighed og udviklingen af almen uddannelse erhvervsuddannelse, og for at give læserne et grundlag for at vurdere min egen holdning til sagen, henviser jeg til mir værk. der er udkommer pa CNRS' forlag i 1989\ og til forskellige andre do kumenter, der er udkommer siden da.
In view of the central role the White Pa per attributes to relations between com petitiveness, employment, social cohesion and questions of education vocational training and in order to provide readers with a point of reference on our own po sition, in the following we shall largely be referring to our own CNRS publication of 19X9* and various documents issued since that date.
Også de tager sigte pa at vise, at der er en sammenhæng mellem virksomheder nes og nationernes konkurrenceevne og
These publications in fact also attempt to demonstrate the extent to which questions of the competitiveness of enter prises and nations stem from educational challenges and constitute a social challenge
* * + måde. hvorpå fremridsperspekriverne og de omtalte faktorers relatering til andre samfundsområder behandles pa.
EUROPEAN JOURNRL changes between "nations" and scientific and technical know-how - these are in disputable.
Denne relatering spiller nemlig en afgørende rolle for såvel rækkevidden som selve karakteren af den omtalte gennemgribende forvandlingsproces.
They concern the way in which their future perspectives and their relations with other trends in our societies are handled, interrelationships which in fact play a determining role in the ex tent and nature of the relevant "upheaval".
Informationssamfundet udviklingen pa uddannelsesområdet, at de uddannelsespolitiske rilrag udgør en social udfordring, og ar "sociale innovationer" bliver helt afgørende i der øjeblik, malet er ar forene økonomisk konkurrenceevne og social samhørighed.
and how "social innovations'" become de terminative when one seeks to reconcile economic competitiveness with social co hesion.
Men de pågældende dokumenter bygger pa analyser, der er radikalt forskellige fra hvidbogens, og de plæderer for en förvaltningspolitik, af savel privat som offentlig karakter, som ligger meget langt fra de aktuelle politiske trends.
But they are based on analyses which are radically different from those of the White Paper and advocate both private- and publicsector management policies which are far removed from the policies currently in vogue.
"(...) selv om paradigmerne er af generel karakter, kan de konkrete former, hvor under de udmøntes på et givet tidspunkt i et givet land, være vidt forskellige afhængigt af samfunds indretningen i de enkelte lande, og vores fortolkning vil da også i en vis forstand være udpræget fransk orienteret. "
" (...) although the paradigms may be generous, the concrete forms to which they correspond at a given point in time in a given country may largely differ as a function of the 'societal' constructions in herent to each of them.(...) our discussion of this White Paper shall to a certain extent remain very French in essence.. ".
I hvidbogen citeres Bangemann-rapporten fra maj 1994: "over alt i hele verden skaber informations- og kommunikationsteknologierne en ny industriel revolution". Lidt senere står der i hvidbogen: "Det lig ger ... fast, at informationsteknologierne har ændret arbejdets art og tilrettelæggelsen af produktionen" og lidt længere fremme: "informationsteknologierne [...] udvirker en tilnærmelse mellem indlæringsmetoder og produktionsmetoder"'.
Quoting the Bangemann report of May 1994, the White Paper points out "that throughout the world, information and communication technologies are bringing about a new industrial revolution" and further on it continues, "it is [...] certain that information technologies have radically changed the nature of work and the organisation of production" and "information technologies [ ...] bring., the "learn ing system" and the "producing system" closer together"1.
Når der fokuseres pa den indflydelse, der af kombinerede makro- og mikroforvaltningsløsninger udoves pa arbejds forholdene, beskæftigelsen og levevilkårene, bliver det muligt at analysere den livslange uddannelses relation til produktionsparadigmerne og arbejdsmarkedsrelationerne, hvis determinerende karakter er velkendt (arbejdsmarkedsrelationerne er rent faktisk strukturerende for produktionsnormer og forbrugsnormer).
The emphasis placed on the influence of combined "macro and micro" manage ment choices on mechanisms involving work, employment and lifestyles reposition educational and training actions in volving "lifelong learning" within the framework of productive paradigms and constructions of "wage relations" whose determining character in this field is fa miliar (indeed, it will be recalled that the "wage relationship" combines production standards and consumer standards).
Hermed bliver det også muligt at analysere anvendelsen af arbejdskraften i et dobbelt perspektiv, som både produktionsfaktor og basis for velfærd, dvs. i perspektivet fordeling af værdierne.
It means that the challenges of the utilisation of the "labour force" can be repositioned in its combined situation as a factor of production and a basis of well-being within a twofold and indissociable perspective of production and distribution of wealth.
Men som det til overmal fremgår af artiklerne i tidsskriftet "Erhvervsuddannelse", forholder det sig sadan, at selv om paradigmerne er af generel karakter, kan de konkrere former, hvorunder de udmøntes på et givet tidspunkt i et givet land. være vidt forskellige afhængigt af samfundsindretningen i de enkelte lande, og vores fortolkning vil da også i en vis forstand være meget franskorienterer.
However, as can be seen from the length of the articles in the Vocational Training Journal, the paradigms may be generous, but the concrete forms to which they correspond at a given point in time in a given country may largely differ as a function of the "societal" constructions inherent to each of them. It must therefore be specified that our discussion of this White Pa per shall to a certain extent remain very French in essence...
"Alle studier af teknikkens historie viser (...), at en "systemisk" betragtningsmåde er den eneste gyldige set i et historisk perspektiv, for så vidt som der heri lægges vægt på den gensidige af hængighed mellem samtlige samfundskomponenter, det være sig de teknologiske, økonomiske, sociale, kulturelle eller religiøse..."
'Work in the field of the his tory of technology (...) shows the degree to which, in retrospect, the "systemic" perspective is the only one which can be retained. This perspective in fact necessarily privileges interdependencies between all the components of societies, be they of a technological, eco nomic, social, cultural or religious nature... "
De citerede passager viser tilbage til en gammel kending, nemlig teknologisk de terminisme eller i en lidt mere sofistikeret form produktionsforholdenes determinisme.
The language used here is reminiscent of an all too familiar perspective: that of tech nological determinism, or, in a slightly more sophisticated form, a determinism of "relations of production."
Ifølge en sådan "one best way"tankegang udkonkurrerer de nye teknologier de gamle og slår igennem som følge af deres større effektivitet.
From this "one best way" perspective, innovative technologies substitute old technologies in "optimal combinations of factors", thus imposing themselves by their superior effective ness.
Det. vi her har med at gøre. er en ret så klassisk "økonomisme", som ellers er blevet tilbagevist i alle de empiriske undersøgelser, der er foretaget inden for erhvervs økonomi og arbejdssociologi i de sidste tyve ar.
This reflects a very classical "economism", largely disparaged by all the empirical work in the field of industrial economics and labour sociology over the last 20 years.
Alle studier af teknikkens historie viser i øvrigt også, at en "systemisk" betragtningsmåde er den eneste gyldige set i et historisk perspektiv, for så vidt som der heri lægges vægt pa den gensidige afhængighed mellem samtlige samfundskomponenter, der være sig de teknologiske, økonomiske, sociale, kulturelle eller religiose, som det sa udmærket vises i Bertrand Gilles' værk. der stadig er er referenceværk i Frankrig.,
Work in the field of the his tory of technology, moreover, shows the degree to which, in retrospect, the "systemic" perspective is the only one which can be retained. This perspective, in fact, necessarily privileges interdependencies between all the components of societies, be they of a technological, economic, so cial, cultural or religious nature.
Der må sættes et stort spørgsmålstegn ved præmissernes gyldighed
This per spective is clearly demonstrated by Bertrand Giller in his "History of Technology" which is still a work of reference in France/
Saledes må man. selv om man uden besvær kan tilslutte sig hypotesen om frem komsten af nye informations- og kom munikationsteknologier, opfatte dem som en komponent i et nyt "teknisk system", som vil blive indlejret i det aktuelle system ifølge en "dekonstruktions-rekonstruktions" dynamik, hvis karakter er van skelig at forudse, eftersom det drejer sig om væsentlige nyskabelser, som har en gennemgribende indvirkning på den eksisterende økonomiske og sociale orden.
The White Paper opens with a kind of declaration of principle that three factors inescapable of transformation are imposing themselves on Europe, "three factors of upheaval", namely "the dawning of the information society", "the internationalization of trade" and "the relentless march of science and technology". The questions raised do not relate to the importance of the trends characterising the respective fields of technological innovations, ex
ERHVERVSUDDANNELSE NR. 8/9
VOCATIONAL TRAINING NR. B/9
"De nye informations- og kommunikationsteknologiers økonomiske og sociale effekter vil (...) være direkte afhængige af de institutionelle og sociale former, som den enkelte kollektive enhed skaber. "
Toe 'social and economic effects' of NlCTs sball (...) strictly depend on the institutional and social forms each collective body is ca pable of creating." the relations between the costs of goods and services consumed and labour in come.
Postulatet er, at den frie bevægelighed for varer og produktionsfaktorer fører til prissænkninger som følge af en øget produktions- og konkurrenceeffektivitet, og at de i øvrigt udløser en "merværdi", som giver mulighed for en lige så høj eller endnu højere aflønning af faktorerne, som den eksisterende.
The postulate in this field is that free movement of goods and factors of production lower prices in the wake of the combined effect of productive efficiency and competition, triggering moreover a "surplus" authorising a remuneration of factors which is equal or higher than the present levels.
Det er derfor vigtigt at holde sig for øje, at de nye teknologier ikke er andet end redskaber, som i lighed med alle de an dre store tekniske nyskabelser, der er fremkommet i historiens lob, har den egenskab, at de afdækker de eksisterende modsætninger i samfundet eller, hvis man foretrækker, det reelle styrkeforhold befriet for enhver retorisk iklædning. De er på samme tid en afslørende faktor og en faktor, som muliggør forandringer.
particularly difficult to foresee since "major innovations" are involved, i.e. innovations calling an existing economic and so cial order into question. This is why it seems essential to recall that these tech nologies are merely tools which, like all the major technological innovations in the course of history, reveal the contradictions of our societies, or, if you like, the real state of forces at work beyond rhetoric.
De nye informations- og kommunikationsteknologiers økonomiske og sociale ef fekter vil således være direkte afhængige af de institutionelle og sociale former, som den enkelte kollektive enhed skaber, i første række af de politiske valg, idet det poliriske felr renr faktisk er styrende for de økonomiske og sociale forhold.
The "social and economic effects" of NlCTs shall therefore strictly depend on the institutional and social forms each collective body is capable of creating. They shall first and foremost depend on public options, the "political", in fact, con stituting the top level of the regulation of economic and social relations.
Der samme gælder for økonomiens og markedets respektive plads i reguleringen af produktions- og udvekslingsforholdene ved siden af andre fundamentale dimensioner i det menneskeskabte samfund, så som den symbolske, den poetiske og den spirituelle.
The same holds true for the respective places of the "economic" and the market in the regulation of relations of production and trade, alongside other dimensions essential to humanity such as the symbolic, the po etic or the spiritual.
Det er dette synspunkt, vi har gjort gældende i et indlæg om det euro pæiske informationssamfund'1.
This is the standpoint we tried to defend in favour of a "European information society'"'.
Og samme holdning kommer ril udtryk i interimsrapporten fra januar 1996, som er udarbejdet af den af kommissær Flynn ned satte ekspertgruppe".
A similar per spective was expressed by the group of experts convened by Commissioner Flynn in its interim report of January 1996" .
Et sådant ræsonnement, som kan være gyldigt set i et meget langt perspektiv -et århundrede eller deromkring - mod siges imidlertid på det mest absolutte af kendsgerningerne, når man ser det over en generations tid, som det fremgår af Europas økonomiske og sociale historie.
This reasoning may be valid in the very long-term - approx. a century - but is com pletely contradicted by the facts when viewed from the perspective of a generation, as shown by our economic and so cial history.
Åbningen af markederne, kombineret med investeringsbehovet, førte således i hele slutningen af det 18. århundrede til, at priserne steg meget mere end lønningerne, hvilket skabte større profit og der med kapital til at opbygge industrimagter i Europa.
For example, at the end of the 18th century, the opening up of markets combined with the need for invest ment triggered a much higher increase in prices than wages, generating profits and therefore the capital to build industrial powers in Europe.
Således skriver Earl Hamilton: "Gennem en nedgang i realindkomsten som følge af lønningernes forholdsvis større nedgang i forhold til priserne har arbejderklassen båret byrden ved det materielle fremskridt [...]. De følgende generationer af arbejdere høster sammen med andre socialgrupper fordelene heraf"9.
Thus Earl Hamilton wrote that by involuntarily sacrificing its real income by the compression of wages vis-a-vis prices, the working class bore the weight of material progress, the benefits of which were reaped by following generations of workers at the same time as other social groups'"'.
I den anden fjerdedel af det 19· år hundrede var de franske tekstilarbejderes løn to gange mindre end i 1800, medens minearbejdernes løn halveredes mellem 1792 og 1850.
Similarly, in the second quarter of the 19th century in France, textile workers were paid half as much as in 1800, whereas miners' wages were halved between 1792 and 1850.
"I England tjente en hjemmevæver 30 shillings om ugen om kring 1820, men kun 79 shillings ryve år senere1".
In England, homeworking weavers who earned 30 shillings per week around 1820 earned only 79 shillings 20 years later.1"
Herom står der i hvidbogen: "Denne åbning, som tilskynder til at øge vore økonomiers generelle konkurrenceevne, højner det generelle velfærd gennem en mere effektiv allokering på verdensplan af ressourcerne"".
Turning to the perspective of internationalization, the White Paper indicates: "This option involves improving the competitiveness of our economies and will in crease the quality of life through the efficient distribution of resources in the world"".
Ligesom for de nye teknologiers vedkommende er det opfattelsen, at den internationale arbejdsdeling gennem den frie allokering af faktorer vil hojne det generelle velfærd på grundlag af en optimal udnyttelse af de territoriale ressourcer.
Just like technologies which must be positioned on a single optimum, the international division of labour via the free allocation of factors apparently assures a collective optimum of well-being by the most effective exploitation of territorialised resources.
Disse mekanismer, der medførte en hurrig forarmelse af de befolkningsgrupper, der var mest direkte berørt af den pludselige og omfattende åbning af markederne, er velkendte og kræver ikke yder ligere uddybning.
These rapid pauperisation mechanisms of the population groups most directly af fected by the abrupt opening up of markets are so familiar that no further com ment, is required.
Det er imidlertid vigtigt at holde sig dem for øje for at forstå, hvad der sker i dag, og for at foregribe fremtiden, da de allerede er en realitet.
It is, nevertheless, essential to keep them in mind to under stand what is happening today and to look into the future since these mechanisms are already in action.
De er ikke til at overse, men det er yderst vanskeligt at indkredse deres aktuelle virkemade og at udlede relevante aktionsformer' '.
They cannot be ignored, even if there are major difficulties in grasping their present reality and de termining points and forms of action, once they have developed."
Den videnskabelige og tekniske civilisation
The scientific and technical world
Problemet med globaliseringen af udveks lingerne er dobbelt.
The problem of the "internationalization" of the economy is twofold.
Det vedrører dels forholdet mellem den geografiske place ring af personer og produktionsaktiviteter og betingelserne for at harmonisere dem. Det vedrører desuden forholdet mellem den udvidede konkurrence pa varemarkederne og levestandarden, målt ved forholdet mellem udgifter til goder og tjenesteydelser og arbejdsindkomsten.
It refers, on the one hand, to the relations which may exist between the territorialisation of per sons and that of productive activities and their conditions of harmonisation and on the other hand, it refers to relations which may exist between an expansion of com petition in the product markets and stand ards of living, these being measured by
Efter at have konstateret, at "udviklingen og udbredelsen af videnskabelig viden og fremstillingen af tekniske genstande går
Having noted that "the developments and dissemination of scientific and technical knowledge is accelerating [...]" and that "industry relies increasingly on science [...]", the authors of the White Paper de-
"Disse mekanismer, der medførte en hurtig forar melse af de befolknings grupper, der var mest di rekte berørt af den uhæmmede åbning af markederne, (...) er vigtige at holde sig for øje for at for stå, hvad der sker i dag, og for at foregribe fremtiden (...)" stadig hurtigere [...]" og at: "industrien søger i stadig storre grad tilflugt i viden skaben [...]", beklager hvidbogens forfattere, at "i stedet for at fejre fremskridter som i sidste århundrede opfatter den of fentlige opinion ofte den videnskabelige virksomhed og det teknologiske frem skridt som en trussel".
"It is essential to keep it is essential to keep (...) these rapid pauperisation mechanisms of the popula directly abrupt markets what is and to tion groups most affected by the opening up of (...)to understand happening today plore that instead of celebrating progress as was the case a century ago. publicopinion often perceives scientific ventures and technological progress as a threat [...] matched by a sense of fear which has some parallels in the transition from the Middle Ages to the Renaissance", concluding that "it is by disseminating knowledge that this irrational climate can be over come"12.
Det er helt korrekt, at set i et langt historisk per spektiv, er det formodentlig vort forhold til verden og til viden, sådan som det gradvis, fra Renæssancen til Oplysningstiden, er udviklet i Europa, som anfægtes i den nuværende historiske periodeH. Det er saledes hævet over enhver tvivl, at spørgsmål vedrørende den videnskabelige og tekniske videns placering i kulturen såvel som videnskabsetiske spørgsmål er væsentlige, men set under en anden synsvinkel end den i hvidbogen foreslåede.
which gradually developed in Europe from the Renaissance to the century of 'Enlightenment", are probably being called into question in this present phase of our history.11It is therefore clear that questions relating to the place accorded to scientific and technical knowledge in culture and questions relating to the "ethics of sciences" are essential, but they should be viewed from a different angle than that proposed.
Med fremkomsten af for bruger- og miljøbevægelserne i slutningen af 1960'erne begynder man i industrilandene at sætte spørgsmålstegn ved den op fattelse, at videnskaben og den videnskabelige udvik ling i sig selv skulle være et gode.
These analyses of the general postulates of reference may be completed by an analysis of the productive paradigm underlying the action guideline proposals. Here again it is elucidating to return to the text of the White Paper.
Ligesom for de foregående afsnirs ved kommende er der ikke sa meget selve konstateringerne, der kan sættes spørgsmålstegn ved, som de underliggende værdidomme, navnlig sammenstillingen af nye teknologier og teknologiske frem skridt og den implicitte ækvivalering af videnskabelige, tekniske og okonomiske fremskridt med sociale fremskridt.
As in earlier texts, it is not so much the facts which are called into question as the underlying normative judgements, in par ticular the assimilation between technological innovation and technological progress or the acceptance of the idea of equivalence between scientific progress, technical and economic progress and so cial progress.
At der drages en parallel mellem den aktuelle situation og overgangen mellem Middelalderen og Renæssancen er ligeledes udtryk for den opfattelse, at den viden skabelige udvikling er et gode i sig selv, hvormed alle, der har en anden opfattelse, implicit rubriceres som "obskuranter".
Comparing a present-day situation to the transition from the Middle Ages to the Renaissance is also significant in that it manifests a belief in the "natural" benefit of science and its developments, relegating all those who may think otherwise to implicit "obscurantism".
"Det er (...) ikke tilfældigt, at der i dag såvel indenfor som uden for videnskabelige kredse føres en debat på to fronter: dels om vor videns epistemologiske og kosmogoniske grundlag og dels om den demokratiske kontrol med den videnskabelige forskning. "
With the emergence of con sumer and ecological move ments towards the end of the 1960s, the questions be gan to be raised on the 'natural' benefit of science and its developments.
I hvidbogen star der. at: "masseproduktionen glider ud af billedet til fordel for en mere differentieret produktion", at "virksomhedens organisation udvikler sig i retning af storre fleksibilitet og decentralisering" med "stræben efter større fleksibilitet", "udvikling af samarbejdsnet" og "øget behov for underleverancer".
The White Paper stipulates that "mass production is declining and giving way to a more customized type of production", that "corporate organisation is increasingly turning towards flexibility and decentralisation" with a "search for flexibility", "the development of network-based cooperation" and "increased use of sub-contracting".
Des uden anføres det. at "informationsteknologierne fremover vil bidrage til at fjerne de rutineprægede og repetitive jobs, som kan systematiseres og programme res af automatikken...".
Information technology is "contributing to the disappearance of "routine and repetitive work which can be codified, programmed and automated ..." .
Resultatet heraf skulle være "større individuel uafhængig hed for arbejdstageren i dennes udforelse af sit job..." og "en tilnærmelse mellem "indlæringsmetoder" og "produktionsmetoder..."". toder..."".
The re sult, according to the White Paper, is "a higher level of individual autonomy for workers'' in the organisation of their work... ". "thus bringing the 'learning system' and the 'producing system' closer together"1'.