natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I sidstnævnte tilfælde er risikoen meget høj i Det Forenede Kongerige (50 %) og i Nederlandene (45 %).
In the latter case, the risk is very high in the United Kingdom (50%) and in the Netherlands (45 %).
Som led i Lissabonstrategien og ud fra fælles målsætninger har medlemsstaterne siden2001 udviklet og iværksat strategier om social inddragelsei forbindelse med Rådets
Under the Lisbon strategy, and on the basis of joint goals, the Member States havedevised and implemented social inclusion strategiessince 2001 in connection with the
På miljøområdet er medlemsstaternes resultater generelt utilstrækkelige. Det afslører en manglende bevidsthed over for den omstændighed, at vækst kan være miljøskadelig og vise sig at virke mod hensigten på mellemlang og lang sigt.
In the environmental sphere, Member States’ performance is generally inadequate.This shows a lack of awareness of the fact that growth may harm the environment andprove counter-productive in the medium and long term.
På den anden side bidrager en mere effektiv anvendelse af naturens ressourcer til økonomiens produktivitet, samtidig med at den begrænser miljøskaderne; nedbringelse afluft- og støjforureningen kan betyde, at man undgår alvorlige sundhedsindvirkninger;nedbringelse af overbelastningen på transportområdet formindsker spildtid og dermedomkostninger for både enkeltpersoner og erhvervsliv.
On the one hand, more efficient use of natural resources contributes to the economy’sproductivity at the same time as reducing environmental degradation; reducing air pollution and noise can avoid significant impacts on health; reducing transport congestionreduces lost time and therefore costs for both individuals and business.
På den anden side kan en meredynamisk økonomi føre til et bedre miljø, hvis den hurtigere omsætning af kapitalen iforbindelse med hurtigere vækst resulterer i en større udbredelse af nye teknologier, derofte er mere energieffektive og dermed mindre forurenende end det udstyr, de erstatter.
On the otherhand, a more dynamic economy may lead to a better environment, if the faster turnoverof the capital stock associated with more rapid growth results in more widespread diffusion of new technologies, which often are more energy efficient and thus less polluting than the equipment they replace.
I løbet af 90’erne faldt emissionerne af drivhusgasser i Den Europæiske Union med3,5% eller næsten halvdelen af det, som Den Europæiske Union havde forpligtet sig tilat nedbringe emissionerne med i perioden 2008-2012, dvs. 8 % sammenlignet medniveauet for 1990. Imidlertid er den positive tendens vendt i 2001.
During the 1990s the European Union’s greenhouse gas emissions fell by 3.5 %, oralmost half of the Union’s commitment to reduce its emissions for the period 2008–12by 8 % compared with their 1990 level.
Fem lande, der tegner sig for mere end 50 % af emissionerne i Den Europæiske Union, er i øjeblikket på vej til at opfylde deres målsætning fra byrdefordelingsaftalen fra Kyoto (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Luxembourg, Sverige og Tyskland).
However, this positive trend was reversed in 2001.Five countries, which represent more than 50 % of EU emissions, are currently oncourse to meet their Kyoto burdensharing agreement targets(Luxembourg, Germany,United Kingdom, France and Sweden).
En række andrelande (Belgien, Italien, Nederlandene og Østrig) har stadigvæk ikke fået vendt vognenog har et emissionsniveau over niveaet for 1990.
A number of other countries (Austria, Belgium,Italy and the Netherlands) still have not turned the corner and have emissions above1990 levels.
Selv om byrdefordelingsaftalen giver disselande tilladelse til at øge deres emissioner på mellem 13-27 % over niveauet for 1990,er disse tæskler allerede overskredet.
Althoughthe burdensharing agreement allows these countries to increase their emission bybetween 13 % and 27 % over 1990 levels these allowances have already been exceeded.
Forbedringer af energieffektiviteteni Den Europæiske Unions økonomi medførte ennedgang i energiintensiteten på 11 % i 1990’erne.
Improvements in the energy efficiencyof the Union economy resulted in a decreasedenergy intensity of 11 % during the 1990s.
Selv om mange af disse resultater kantilskrives usædvanlige begivenheder, som f.eks. den tyske genforening, har alle medlemsstater nedbragt eller opretholdt deres energiintensitet i løbet af perioden.
While much of this performance can beascribed to exceptional events, such as German reunification, all Member States havereduced or maintained their energy intensityover the period.
En forbindelse mellem den økonomiske »indhentningsproces« og en tilsvarende stigning ienergibehovet synes dog ikke at være uundgåelig, som det fremgår af tilfældet Irland,hvor de seneste års stærke økonomiske vækst har gået hånd i hånd med store forbedringeri energiintensiteten.
The association of theeconomic ‘catching up’ process with an equivalent increase of energy needs does notseem to be inevitable, however, as is shown by the case of Ireland, where the strong economic growth of recent years has gone hand-in-hand with sizeable improvements inenergy intensity.
Trods disse positive resultater fortsatte det samlede energiforbrugi 1990’erne med at stige med gennemsnitligt 1 % om året.
Despite these positive performances, during the 1990s, total energy consumption continued to grow by an average rate of 1 % annually.
Endvidere er andelen af vedvarende energi fortsat lav — ca. 6 %.
Moreover, the share of renewable energy remains low at around 6 %.
De seneste forventninger viser klart, at medmindre der træffes yderligere politiske foranstaltninger, vil Den Europæiske Union ikke kunne opfylde sin vejledende målsætning på 12 % inden2010.
Latest projectionsclearly indicate that unless additional policy measures are taken, the EU will fail to meetits indicative target of 12 % by 2010.
Det er også usandsynligt, at Den Europæiske Union kan opfylde sin målsætningom at skabe et bruttoforbrug af el på 22 % fra vedvarende energikilder inden 2010.
It is also unlikely that the EU will be able to meetits target of generating 22 % of gross electricity consumption from renewable sourcesby 2010.
Tallene fra 2002 viser stadig ingen tegn på adskillelse mellem væksten i BNP og stigningerne i transportmængden.
Figures for 2002 still show no signs of a decoupling between GDP growth and risesin the volume of transport.
Der ses dog i nogle lande en relativ nedbremsning afvæksten af transportmængden, men det er muligt, at der er tale om et midlertidigt fænomen, og at det forventede opsving i den økonomiske aktivitet også vil præge transportsektoren. I mange lande kan man stadig se en stigning i transportmængden, der liggerover væksten i BNP.
Some countries do show a relative slowdown in transportvolume growth, but it is possible that this is a temporary phenomenon and that theexpected recovery in economic activity will also see a rebound in the transport sector.Many countries still show an increase in the volume of transport higher than GDP growth.
Andre tendenser giver også anledning til bekymring, som f.eks. jorderosion, tab af biodiversitet samt luft- og vandkvalitet.
Other trends also show reasons for concern, such as soil erosion, biodiversity loss, airand water quality.
Der ydes fortsat en indsats, for så vidt angår gennemførelsen af en politik om bæredygtig udviklingpå europæisk og nationalt plan.
Efforts towards implementation of the sustainable development policyapproach havecontinued at European and national level.
I tråd med Det Europæiske Råds mødei Göteborg fremhæver Lissabonstrategien den effektive og sammenhængende integration af økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter i udviklingen af politikker ogudnytter fuldt ud synergieffekterne i forbindelse med de tre aspekter.
In line with the Gothenburg European Council, the Lisbon strategy underlines the effective and coherent integration of economic,social and environmental aspects in policy developments and fully exploits the synergies between the three elements.
Alle medlemsstater og et flertal af de tiltrædende lande har vedtaget strategier ombæredygtig udvikling.
All Member States and the majority of acceding countries have adopted sustainable development strategies.
De bør yde en ekstra indsats og yderligere udvikle og gennemføre disse strategier.
They should increase their efforts to further develop andimplement these strategies.
Et foreløbigt blik på de eksisterende strategier viser, at de er særdeles forskellige og afspejler specifikke nationale kontekster. Miljødimensionen er etfremherskende tema i mange strategier.
A first overview of existing strategies shows that they arehighly diverse, reflecting specific national contexts.
Visse strategier behandler imidlertid bæredygtig udvikling i dens tre dimensioner og inkluderer eksplicitte sociale og økonomiskemål. Det geografiske sigte varierer også stærkt fra én strategi til en anden, idet nogle primært eller udelukkende fokuserer på hjemlige prioriteter, mens andre også ser på globale problemer, og atter andre lader den territoriale dimension træde i forgrunden, mensandre ikke gør det.
However, most strategies address sustainable development in its three dimensions and include explicit social and economic objectives.Geographical focus also varies widely from one strategy to the next, with some focusing primarily or exclusively on domestic priorities, and others considering global issuesas well; and with some giving prominence to the territorial dimension while others donot.
Endelig er visse strategier baseret på en sektorspecifik tilgang — f.eks.transport, landbrug, fiskeri osv. — mens andre er opbygget omkring tematiske prioriterede spørgsmål — f.eks. klimaændringer, beskyttelse af biodiversitet, ressourceudnyttelse osv.
Finally, some strategies are based upon a sectoral approach — e.g. transport, agriculture, fisheries etc. — while others are organised around thematic priority issues —e.g. climate change, biodiversity protection, resource use, etc.
På europæisk plan vil der igen blive gjort status over strategien fra Göteborg om bæredygtig udvikling i slutningen af 2004.
At the European level, a review of the Gothenburg sustainable development strategy willbe undertaken by the end of this year.
Den statusopgørelse giver anledning til at vurderede fremskridt, der er gjort indtil nu, og til at se på forbindelserne mellem resultaterne afverdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2002, EUs og de nationale strategier forbæredygtig udvikling og afdække, hvilke prioriterede aktioner der skal iværksættes forat fremskynde reformen.
This review will provide an opportunity to assessprogress made so far, to consider the linkages between the outcomes of the 2002 World Summit on Sustainable Development, the Union and the national sustainable development strategies, and identify priority actions needed to speed up the pace of reform.
Bæredygtig udvikling og fællesskabspolitikker i 2003
Sustainable development and Community policies in 2003
På europæisk plan er der blevet ydet en stor indsats for at styrke synergierne mellem forskellige politikker og bæredygtighed på lang sigt
At European level, great efforts have been made to enhance the synergies between policiesand longer-term sustainability.
• Reformen af den fælles landbrugspolitik, der omdirigerer støtten til fordel for etbæredygtigt landbrug. Indførelsen af en enkeltbetalingsordning pr. drift, der helt ellerdelvist er ophørt med produktionen, og som medfører et krav til landbrugerne om at holdederes jord i god landbrugs- og miljømæssig stand.
• Reform of the common agricultural policy redirecting aid to promote sustainableagriculture, introduction of a single farm payment totally or partly unrelated to production activity and entailing the obligation to keep land in good agricultural and environmentalcondition.
• Vedtagelse af lovgivning om beskatning af energiprodukter.
• Adoption of the taxation legislation on energy products.
• Kommissionen har indført et konsekvensanalyseværktøj, som gradvist vil bliveanvendt på alle vigtige forslag.
• The Commission has put in place an impact assessment tool that will progressivelybe applied to all major proposals.
Værktøjet, der kombinerer økonomisk, social og arbejdsmarkedsmæssig samt miljømæssig analyse, er allerede blevet anvendt på vigtige lovforslag i 2003.
The tool, which combines economic, social and environmental analysis, has already been applied to important legislative proposals during 2003.
• Det mest synlige tilfælde er den nye foreslåede lovgivningsramme for kemiske agenser.Ved at analysere de potentielle økonomiske, sociale og arbejdsmarkedsmæssige samt miljømæssige konsekvenser og ved at indføre en åben og omfattende høring i samarbejde medalle de interesserede parter i udarbejdelsesfasen er der blevet foreslået et omkostningseffektivt og velafbalanceret system.
• The most visible case is the new proposed regulatory framework for chemicals. By analysingpotential economic, social and environmental impacts and by establishing a transparent andbroad consultation with all interested parties during the drafting, a cost-effective and balanced system has been proposed.
• Endelig har Den Europæiske Union fastsat målsætninger på området vedvarende energi(22 % for grøn elektricitet og 5,75 % for biobrændstof i 2010).
• Finally, the Union has set itself quantified targets for renewable energies(22 % for greenelectricity and 5.75 % for biofuel in 2010).
Analysen af den nuværende situation gør det muligt at sondre mellem medlemsstater medrelativt bedre overordnede resultater indtil dato (Danmark, Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Sverige og Østrig) og de lande, der i henhold til deseneste tilgængelige oplysninger har et ret dårligt resultat (Grækenland, Spanien, Italienog Portugal) (15).
The analysis of the current situation enables a distinction to be made between Member States with relatively better overall achievements to date (Denmark, Luxembourg,the Netherlands, Austria, Sweden and the United Kingdom)and those that — according to the latest data available — are performing relatively poorly (Greece, Spain, Italyand Portugal) (15).
Efter fire år med Lissabonstrategien er det også vigtigt at sammenlignede fremskridt, som medlemsstaterne har oplevet siden 1999.
After four years of the Lisbon strategy it is also important to compareprogress of Member States since 1999.
Belgien, Frankrig og Grækenland har gjort store fremskridt, hvorimod fremskridtene i Tyskland, Lux- embourg, Østrig og Portugal har været ret skuffende (16
16 has been rather disappointing (
Af den detaljerede analyse fremgår det klart, at der stadig er problemer i alle medlemsstater, og at de alle skalyde en ekstra indsats for at opnå resultater.
The detailed analysis indicates more clearly that there are still problems in all Member Statesand that all of them need to make a greatereffort to achieve results.
Bilag 2 sammenfatter resultaterne for hver enkelt medlemsstat i form af opnåede fremskridt samt de vigtigste områder, hvor reformer endnu mangler at blive gennemført.
Annex 2 shows the performance of each Member State in terms of progress made, andin terms of the principal areas in which reforms still need to be completed.
Gennemførelsen, selv om den er delvis, af reformerne fra Lissabonstrategien ser ud tilat begynde at bære frugt med hensyn til beskæftigelsen.
Implementation, albeit partially, of the reforms under the Lisbon strategy seems to bestarting to bear fruit as regards employment.
Selv om den foreløbige målsætning for 2005 ikke bliver nået, er endemålet for erhvervsfrekvensen stadigvæk gyldigt, hvis beskæftigelsen i de 7 år, der er tilbage inden 2010, stiger med en tilsvarendehastighed som i 1990’erne.
Although the interim goal for 2005 willnot be attained, the employment target remains valid as long as in the seven years remaining until 2010 employment picks up at a similar pace to that at the end of the 1990s.
Det er lykkedes Spanien og i mindre omfang Italien siden1999 at opretholde en relativt høj grad af jobskabelse.
Spain,and to a lesser extent Italy, have successfully maintained relatively rapid job creationsince 1999.
Erhvervsfrekvensen for kvinderhar udviklet sig ret positivt til dels på grund af forbedrede børnepasningsmuligheder. Detgælder ikke erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere, hvor målsætningen for 2010synes at være uden for rækkevidde, selv om især Finland, Frankrig og Nederlandene harkunnet øge dette tal siden 1999.
The rate of employment amongst women has made fairly good progress, partlybecause of the improvement in childcare.
Østrig og Portugal har siden 1999 oplevet en skuffendetendens på det beskæftigelsesmæssige område.
Austria and Portugal have recorded disappointing trends in employmentsince 1999.
For så vidt angår produktiviteten, har den gennemgået en ret positiv udvikling indenfor informations- og kommunikationsteknologien, mens den er en kilde til bekymring ide mere traditionelle tjenesteydelses- og industrisektorer.
As far as productivityis concerned, the trend has been fairly positive in the ICT sectorbut worrying in more traditional services and industries.
Kommissionens analyser viser,at der er fire områder, der bestemmer produktivitetstendenserne, og som har en stor indflydelse i Den Europæiske Union ud over aldringen af arbejdskraften.
The Commission’s analyses showthat there are four areas determining productivity trends which have a major influencein the European Union apart from workforce ageing.
Der er tale om detlovgivningsmæssige niveau, strukturen inden for de finansielle markeder, integrationsniveauet for produktmarkederne og investeringsniveauet inden for viden.
These are the level of regulation,the structure of financial markets, the level of integration of product markets and the degreeof investment in knowledge.
Væksten iarbejdskraftens produktivitet siden 1999 har været særdeles stærk i Grækenland og Irland, men snarere en skuffelse i Italien og Luxembourg i den samme periode.
Growth in employment productivity has been particularlyrapid in Greece and Ireland since 1999 but disappointing in Italy and Luxembourg overthe same period.
Analysen af de ovennævnte indikatorer viser, at der har været en ret konstant udviklingi reformerne af de finansielle markeder, en stagnation af integrationen af produktmarkederne og især en alamerende udvikling inden for investering i viden, der ikke kunundlod at stige i samme hastighed som hos vore væsentligste konkurrenter, men sågarfaldt de seneste år, (selv om investeringerne i virksomhederne i Italien såvel som i Spanien og i Grækenland er steget relativt hurtigt siden 1999).
An analysis of the indicators mentioned above shows that there has been fairly steadyprogress in reforming the financial markets, stagnation in integrating product marketsand, in particular, an alarming trend as regards investment in knowledge, which has notonly not increased at the same pace as our main competitors but has fallen over the pastfew years (although investment in businesses in Italy, Spain and Greece has increasedrelatively quickly since 1999).
(15)Jf. bilag 1, skema 15, der sammenfatter resultaterne for alle medlemsstater for de 14 strukturindikatorer.(16)Jf. bilag 1, skema 16.
)See Annex 1, graph 15, which summarises the performances of all the Member States for the 14 struc- tural indicators.
Analysen viser også, at det er væsentligt med en energisk gennemførelse af integreredereformstrategier på forskellige områder.
The analysis also shows the importance of vigorously implementing integrated reformstrategies in various areas.
En utilstrækkelig gennemførelse af Lissabonstrategien kan skabe betydelige nettoomkostninger for Europa med hensyn til forringetvækst, forsinkede forbedringer af beskæftigelsesniveauet og et stadig større misforholdi forhold til nogle af vore store industripartnere på områder som uddannelse og FoU. Undersøgelser og simulationsberegninger, som Kommission har udført, er kommet til denkonklusion, at den samtidige og integrerede fortsættelse af disse reformer kan medføreen stigning i den potentielle vækst i Den Europæiske Union på 0,5-0,75 % af BNP i dekommende 5 til 10 år.
Insufficient implementation of the Lisbon strategy could produce significant net costs for Europe: in terms of reduced growth, delayed improvements in employment levels, and a growing gap with some of our large industrial partnersin the fields of education and R & D. Studies and simulations conducted by the Commission conclude that simultaneous and integrated pursuit of these reforms can producean increase in potential growth in the Union in the order of 0.5 to 0.75 of a percentagepoint of GDP within the next five to 10 years. Finally, while some progress, particularly on the legislation front, has been made withregard to sustainable developmentand taking better account of the environment in Community action, the Union is still finding it difficult to capitalise on the synergybetween various policies, especially environment, research and competitiveness.
Endelig har Den Europæiske Union stadig svært ved at drage fordel af synergieffektermellem de forskellige politikker, især inden for miljø, forskning og konkurrenceevne,selv om der er gjort et pænt fremskridt, bl.a. på det lovgivningsmæssige område, indenfor bæredygtig udvikling, og der tages bedre hensyn til miljøet i Fællesskabets indsats.På nationalt plan har de overordnede resultater med hensyn til at bevare miljøet væretskuffende, med tilfælde af standarder, der er faldet siden 1999.
Atnational level overall performance in preserving the environment has been disappointing, with standards falling in certain instances since 1999.
Selv om fremskridtet indenfor social samhørighed i øvrigt har været ret positivt i Spanien og i Frankrig, har det væretutilstrækkeligt i Portugal.
Furthermore, although theprogress made on social cohesion has been fairly good in Spain and France, it has beeninadequate in Portugal.
FOKUSPÅINVESTERINGER,KONKURRENCEEVNE OG BESKÆFTIGELSE
PRIORITIESIN2004:PLACINGEMPHASISONINVESTMENT,COMPETITIVENESSANDEMPLOYMENT
Den Europæiske Union har endnu ikke opfyldt alle sine målsætninger, især fordi medlemsstaterne ikke har gennemført tilstrækkelig mange reformer.
The Union has still not managed to achieve all its objectives, in particular due to Member States’ inadequate implementation of the reforms.
Potentialet i forbindelse med Lissabonstrategien findes både i dens integrerede og målrettede tilgang til de politikker og reformer, der skal gennemføres, hvor de enkelte deleforstærker hinanden. Kun ved at vedtage denne integrerede, koordinerede og synkroniserede strategi i forbindelse med reformerne vil det være muligt at optimere resultaterne.
The Lisbon strategy’s potential lies in both its integrated and targeted approach as regardsthe policies and reforms to be implemented, with each element reinforcing the others.It is only by adopting this integrated, coordinated and synchronised approach to reformthat the results can be optimised.
For at kunne komme videre skal Den Europæiske Union derfor yde ensammenhængende indsats på flere af disse højt prioriterede områder.
In order to move forward, the Union must thereforeundertake a consistent action on these various priority fronts.
Status over de opnåede fremskridt bør få Den Europæiske Union til at sondre mellemde sektorer, hvor reformhastigheden skal opretholdes som følge af en ret opmuntrende udvikling, og de områder, hvor der er behov for en omgående indsats, derskal rette op på en negativ udvikling.
The stock-take of progress made should prompt the Union to pinpoint the sectors inwhich the momentum of reform should be maintained, given a fairly encouragingtrend there, and those requiring urgent action to correct a negative trend.
Det forudsætter bl.a., at der gøres fremskridt med hensyn til overholdelsen af stabili-tets- og vækstpagteni 2004 og 2005, især fra de medlemsstaters side, hvor underskuddet har nået et for højt niveau.
This assumes in particular that progress will be made in complying with the Stabilityand Growth Pactin 2004 and 2005, especially by the Member States carrying excessive deficits.