natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figur 6.2: Udviklingen i det samlede finansieringsniveau for erhvervsrettede uddannelser i Danmark
Figure 2.1: Structure of IVT administration 18 Figure 2.2: Money flow for initial vocational training 1996 (million DKK, ECUs in notes) ...21
Forord af PLS Consult
Preface by PLS Consult
Rammerne for finansieringsprofilen
The scope of the financial portrait
I en dansk sammenhæng kan erhvervsuddannelserne ret bredt defineres som uddannelser, der er rettet mod dét at oplære elever, ansatte eller ledige inden for et fag eller en profession.
In the Danish context, vocational education and training (VET) can be rather broadly de fined as training programmes which aim to train students and employed or unemployed persons in a trade or profession.
De erhvervsrettede uddannelser antager flere forskellige former:
VET may take various forms:
• Indledende erhvervsuddannelser er typisk uddannelser, der påbegyndes efter de obligatoriske 9 skoleår , og rettes mod de 16-19-årige uden erhvervsfaglige kvalifikationer.
Initial vocational training (IVT), which is normally training undertaken post fulltime compulsory schooling age, and is typically targeted at persons aged 16-19 years with no prior vocational qualifications.
Ældre aldersgrupper har dog også adgang til denne form for uddannelse.
However, in Denmark, older age groups may also have access to IVT types of education.
• Erhvervsrettet efteruddannelse henvender sig til erhvervsaktive eller ledige, der har brug for at træne eller genoptræne visse færdigheder.
Continuing vocational training (CVT), which targets employed or unemployed persons who are required to train or re-train in certain skills.
• Uddannelse af ledige således at de kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Training for the unemployed, which aims to qualify unemployed persons to enter the labour market.
• Kombinerede uddannelsesforløb, der består af en kombination af to eller flere af de førnævnte typer.
Combined training programmes, which consist of a combination of two or more of the training types above.
Mere konkrete definitioner på de enkelte erhvervsfaglige uddannelser vil komme til udtryk i hver af de fire afsnit, der behandler hver enkelt type uddannelse.
The more exact training definitions in the Danish context are provided in the four parts dealing with the training types.
Ved udarbejdelsen af dette portræt har størstedelen af research været desk research.
The preparation of this portrait has primarily been carried out by desk research.
Denne research er blevet kombineret med en række konsulentmæssige fremgangsmåder for således at opnå kvalitetssikring af indholdet af rapporten hos de vigtigste danske aktører på erhvervsuddannelsesområdet.
This re search has been combined with a range of consultative processes, which have been used in order to obtain consensus on the contents of the financial portrait among the major Danish VET actors.
Vi har konsulteret følgende institutioner: Arbejdsministeriet, Undervisningsministeriet, Dansk Arbejdsgiverforening (DA), Dansk Industri (Dl), Landsorganisationen i Danmark (LO), Amtsrådsforeningen i Danmark, Kommunernes Landsforening (KL), danske repræsentanter for CEDEFOP's bestyrelse og det danske medlem af CEDEFOP's netværk for dokumentarisk information.
The bodies which have been consulted are: The Ministry of Labour, the Ministry of Education, the Danish Employer's Confederation (Dansk Arbejdsgiverforening, DA), the Confederation of Danish Industry (Dansk Industri, DI), the Danish Confederation of Trade Unions (Landsorganisationen i Danmark, LO), The Association of County Councils (Amtsrådsforeningen i Danmark), National Organisation of Local Authorities (Kommunernes Landsforening, KL), Danish representatives of CEDEFOP's Management Board, and the CEDEFOP Documentary Information Network Member in Denmark.
For yderlige information vedrørende struktur og indhold af hvert enkelt erhvervsuddannelsesprogram, se venligst CEDEFOP's 1998 monografi over Danmark.
For in-depth information regarding the structure and content of individual VET programmes, please referto the 1998 CEDEFOP monograph for Denmark.
Forhindringer i forbindelse med udarbejdelsen af profilen
Difficulties encountered in developing the portrait
PLS er generelt stødt på meget få forhindringer i forbindelse med tilvejebringelsen af data om senere års (1995, 1996) offentlige udgifter til erhvervsuddannelserne.
In general, PLS Consult has encountered few difficulties in acquiring data regarding recent (1995, 1996) public VET spending.
Med hensyn til tolkningen af data for tidligere år må man dog være mere forsigtig.
In relation to the interpretation of data for earlier years (1985, 1990), however, some caution is warranted.
Grundet adskillige store reformer inden for erhvervsuddannelsessektoren er mange uddannelsesforløb såvel som økonomiske styringsprincipper og administration blevet ændret.
Due to several major reforms within the VET sector, many educational programmes as well as financing principles and admini-
Det har flere gange været nødvendigt at skønne over offentlige udgifter til erhvervsuddannelserne forud for 1990 for at fremskaffe mere sammenlignelige tal.
stration have been changed. In several cases, it has been necessary to calculate estimated public VET spending prior to 1990, in order to provide more comparable figures.
Det har derudover været nødvendigt at anslå visse beløb på grund af manglende data i forbindelse med det private marked for efteruddannelse. Grundet fleksibiliteten og
In addition, it has been necessary to estimate certain figures as we lack data on the private sector market for continuing vocational training.
åbenheden inden for det danske erhvervsuddannelsessystem har det yderligere været svært at fastslå hvilke af de enkelte grupper, der faktisk følger de enkelte uddannelsesformer.
Furthermore, due to the flexibility and openness of the Danish VET system, it has often not been possible to quantify which individual groups in fact follow which educational courses.
Endelig er der ingen generel opgørelse over alternativomkostningerne i forbindelse med private og offentlige investeringer i menneskelige ressourcer.
Finally, there are no general accounts available as to the opportunity costs in relation to private and public sector investments in human resources.
Valutakursen for ECU der er blevet brugt i dette portræt er 100 ECU = 754 kr. (26. juni 1998).
The ECU exchange rate used in the portrait is 100 ECUs = 754 DKK (June 26th 1998).
1 Generel baggrund
Background information concerning the financing arrangements for training
1.1 Politisk og økonomisk baggrund
1.1 Political and economic background
Dette afsnit fokuserer på det økonomiske og politiske klima i Danmark og dets indflydelse på finansieringen af erhvervsuddannelser.
This section focuses on the economic and political climate in Denmark and its significance for the financing of vocational education and training (VET).
1.1.1 Senere års økonomisk udvikling
1.1.1 Recent economic developments
Generelt har det danske samfund været karakteriseret ved en positiv økonomisk udvikling igennem den sidste halvdel af 1990erne. Det afspejler sig i en stigende vækst og en væsentlig nedgang i arbejdsløsheden. Centrale økonomiske tendenser er beskrevet i det følgende.
Overall, Danish society has experienced a positive economic development during the last half of the 1990's with increased growth and a substantial decrease in unemployment.
For første gang i næsten 10 år fik Danmark i 1990 overskud på betalingsbalancen.
For the first time in nearly a decade, Denmark achieved a surplus on its trade balance in 1990.
BNP-væksten har været på omkring 3% om året siden 1993, hvilket er betydeligt højere end i 1980erne. Mens BNP steg med kun 17% i årene 1986 til 1996, steg den med 11,6% bare fra 1992 til 1996.
GDP growth has been at around 3% per year since 1993, a significantly higher rate than during the 1980's.
Tabellen nedenfor illustrerer denne udvikling.
The table below illustrates this development.
Tabel 1.1: BNP vækst i Danmark 1986-1996 (i mia. kr., ECU i parentes, faste priser)
Table 1.1: GDP growth in Denmark 1986-96 (billion DKK, ECUs in brackets, current prices)
BNP i markedspriser.
GDP in market prices.
En lav og stabil inflationsrate har været et centralt mål i dansk økonomisk politik siden midt i firserne.
A stable and low inflation rate has been a central goal in Danish economic policy since the mid-80's.
En stram monetærpolitik har forårsaget en faldende inflation, der har stabiliseret sig omkring de 2% i 1990erne.
Strict monetary policy led to falling inflation, stabilising around 2 percent in the 1990's.
I 1997 vedblev inflationsraten på 2,3% med at være en af de laveste i Europa.
In 1997, the inflation rate continued to be among the lowest in Europe, amounting to 2.3%.
Inflationsudviklingen i Danmark inden for de sidste ti år er illustreret i tabellen nedenfor:
The development in inflation in Denmark over the past decade is shown in the table below:
Tabel 1.2: Inflationsraten i Danmark 1986-96
Table 1.2: Inflation rates in Denmark 1986-96
Nationalgælden
Public debt
Alt ¡mens nationalgælden er steget noget først i 1990erne, er gælden i forbindelse med BNP vedblevet med at falde siden 1996.
While public debt has increased somewhat during the early 90's, debt as related to GDP began to decrease in 1996, and this trend has continued into 1998.
Nationalgældens udvikling kan ses nedenfor.
The development in national (state) debt is shown below.
Tabel 1.3: Nationalgælden i Danmark 1986-96(i mia. KR., ECU i parentes)
Table 1.3: Public debt (national) in Denmark 1986-96 (billion DKK, ECUs in brackets)
I Danmark steg den lønmæssige konkurrenceevne med 2,7% i 1991 fulgt af en nedgangsperiode fra 1992 til 1995.
Danish wage competitiveness increased by 2.7% in 1991 followed by a decline during the period from 1992 to 1995.
I 1996 blev konkurrenceevnen atter styrket, med en opgang på 1,1%.
In 1996, wage competitiveness developed positively again, with an increase of 1.1%.
Man har i Danmark længe haft et problem med stor arbejdsløshed.
A long-term problem in Denmark has been the high level of unemployment.
Arbejdsløshedskurven steg fra 7,9% i 1987 til 12,9% I 1993.
The unemployment rate grew from 7.9% in 1987 to 12.9% in 1993.
Men grundet de økonomisk set gunstige forhold er arbejdsløsheden faldet drastisk siden 1993, og udgjorde i 1997 kun 7,1% af arbejdsstyrken, hvilket er den laveste procentandel siden 1980.
However, due to favourable economic conditions, this trend has been reversed after 1993. It represented only 7.1% of the labour force in 1997, the lowest figure since 1980.
I Danmark er arbejdsløshed defineret som dét at være uden arbejde og aktivt søge det.
In Denmark, an unemployed person is defined as a person without a job, who is actively searching for employment.
Udviklingen inden for arbejdsløshed er illustreret nedenfor.
The development in the level of unemployment is shown below.
Tabel 1.4: Arbejdsløshedsraten i Danmark 1986-96
Table 1.4: Unemployment rates in Denmark 1986-96
Gennemsnitlige arbejdsløshedsraten
Average unemployment rates.
På grund af den danske definition af arbejdsløshed er arbejdsløse, som er i gang med erhvervsuddannelse, er i jobtræning eller er på en orlovsordning, ikke med i statistikken over arbejdsløse.
Due to the Danish definition of unemployment, persons who are without a job but are undertaking some type of VET, job training or are engaged in a leave scheme are not counted statistically as unemployed.
Den danske arbejdsmarkedsreform, der blev gennemført i starten af 90erne, og som introducerede en række nye jobtræningsforløb og orlovsordninger, har således bidraget til den statiske nedgang i antallet af arbejdsløse.
Thus, the Danish labour market reform in the early 90's, which introduced a number of new training programmes and leave schemes, undoubtedly contributed to the statistical decrease in the number of unemployed.
Antallet af beskæftigede i Danmark er dog, efter en kort nedgang først i 90erne, steget igennem de senere år, som man kan se i tabellen herunder.
Still, the total number of persons employed in Denmark has in fact risen during the later years, following a brief decline in the early 1990's, as shown in the table below.
Tabel 1.5: Beskæftigelsen i Danmark 1986-96
Table 1.5: Employment in Denmark 1986-96
Erhvervsaktive
Employment
Ledigheds
Employment
Beskæftigelseshyppighed defineres som antallet af beskæftigede mellem 16 og
Employment frequency is defined as the number of employed persons between
66 år i forhold til det samlede antal af personer mellem 16 og 66 år.
16 and 66 years of age, as related to the total number of persons between 16 and 166.
Beskæftigelseshyppigheden er dalet noget i samme periode.
Employment frequency fell somewhat during the same period.
Dette kunne være forårsaget af en stigende arbejdsløshed, men som man kan læse ud af tallene herover er dette ikke årsagen.
This could have been due to an increase in unemployment, but the figures above clearly show that this is not the case.
Den dalende beskæftigelseshyppighed tyder nærmere på at:
Rather, falling employment frequency in Denmark points to the fact that:
• Flere ledige deltager i en form for aktivering, herunder erhvervsuddannelser, og således ikke indgår i en statistik over arbejdsløse eller beskæftigede.
More unemployed persons are being engaged in some type of activation programme, including vocational training, whereby they are not counted as either unemployed or employed.
har forårsaget en tilbagegang af
More persons are leaving the labour market for other reasons, such as early re tirement.
En kombination af disse to tendenser beskæftigelseshyppigheden de senere år.
It is a combination of these two tendencies which has led to the decrease in employment frequency in recent years.
Danmark er siden 1993 blevet ledet af skiftende socialdemokratisk ledede koalitionsregeringer.
Denmark has been governed by various Social Democratic coalition governments since 1993.
I maj 1993 fremlagde regeringen en programerklæring, der indeholdt en række målsætninger på uddannelsesområdet.
In May 1993, the government set forward its programme declaration, which included a number of long-term targets in the field of education and training.
Størstedelen af erhvervsuddannelserne i Danmark har traditionelt været finansieret af staten.
Most funding for VET in Denmark has traditionally been provided by the state.
Siden 1993 har der været større fokus på erhvervsuddannelsernes udvikling, og flere ressourcer er blevet brugt på at øge den offentlige indsats på området.
Since 1993, there has been an increased focus on the development of the VET system; increased resources have been allocated to enhancing the public effort in the fields of initial vocational training (IVT), continuing vocational training (CVT) and in the area of training for the unemployed.
Regeringsprogrammet "Uddannelse til Alle, (UTA)" var især rettet mod ungdomsarbejdsløsheden, og søgte at sikre, at så mange unge (under 25) som muligt fuldfører en kvalificerende ungdomsuddannelse.
The government programme "education for all" (Uddannelse til Alle, UTA) in particular targeted youth unemployment by attempting to ensure that as many young persons (persons under 25) as possible complete qualifying youth training.
Ungdomsarbejdsløsheden i Danmark er i 1998 under 5%.
Youth unemployment in Denmark in 1998 is below 5%.
I arbejdsgiverforeningerne såvel som i arbejderbevægelsen har der traditionelt været generel enighed med hensyn til vigtigheden af en velkvalificeret og veluddannet arbejdsstyrke.
Traditionally, there has been overall consensus among the employers' organisations as well as in the labour movement as to the necessity of a well-qualified and well-trained labour force.
Erhvervsuddannelserne er af arbejdsmarkedets parter anset som en forudsætning for at bevare en sådan arbejdsstyrke i forhold til en rivende teknologisk og industriel udvikling.
VET is viewed by the social partners as a prerequisite for maintaining such a labour force in the face of rapid technological and industrial change.
Arbejdsmarkedets parter er derudover enige om, at hovedparten af erhvervsuddannelserne skal være offentligt finansierede, sådan som de er det i dag.
In addition, the social partners agree that the majority of VET should be publicly funded, as is still the case in Denmark today.
Den generelle enighed omkring og opbakning til erhvervsuddannelserne har til dels at gøre med arbejdsmarkedets parters omfattende deltagelse i flere af erhvervsuddannelsernes administrative organer på nationalt såvel som regionalt plan.
This broad agreement and backing of VET has to do in part with the extensive representation of the social partners in the various VET administrative bodies at both national and regional levels.
arbejdsmarkedets parter har nu taget hul på dette problem.
This problem has now been widely recognised by political parties and the social partners.
Mange har peget på nødvendigheden af at styrke de ikke-akademiske uddannelser.
Many have pointed to the need for improving the opportunities for nonacademic types of education.
I forbindelse med den indsats beder fagforeningerne typisk om en forøgelse af ressourcerne og et bredere udvalg af fag, hvorimod arbejdsgiverforeningerne ønsker en mere effektiv fordeling af allerede eksisterende ressourcer.
In relation to continuing vocational training, the trade unions typically call for an increased allocation of resources and a broader supply of courses, while employers' organisations demand a more efficient allocation of existing resources.
1.2 Juridisk baggrund
1.2 Legal background
Dette afsnit har fokus på den form for lovgivning, der er blevet introduceret for at finansiere de forskellige uddannelser.
This section focuses on the type of legislation, which has been introduced for financing various types of training.
Slutningen af 80erne og starten af 90erne har været karakteriseret af væsentlige lovgivningsmæssige reformer på erhvervsuddannelsesområdet.
In Denmark, the late 1980's and early 1990's have been characterised by significant legislative reforms of the VET system.
Denne tendens har været indledningen til en række nye styringsredskaber, der omfatter:
The trend has been the introduction of a range of new management tools, which encompass:
• Rammelovgivning.
Framework legislation.
• Markedsmekanismer og øget konkurrence mellem erhvervsskolerne.
Market mechanisms and increased competition between vocational colleges.
• Uddelegering af kompetence til de enkelte skoler.
Delegation of authority to individual colleges.
• Frit valg af uddannelse i et sammenhængende og åbent uddannelsessystem.
Free choice of education in a coherent, open educational system.
Erhvervsuddannelsessystemet er således i dag karakteriseret af en høj grad af fleksibilitet, hvor Arbejds- og Undervisningsministeriet udfører deres tilsyn igennem generelle rammer og målsætninger og ikke, som før, igennem formel lovgivning og regulering.
Thus, the VET system in Denmark today is characterised by a large degree of flexibility, where the Ministry of Labour and the Ministry of Education now perform their control function through general targets and frameworks, rather than through formal legislation and regulation.
Størstedelen af erhvervsuddannelserne er finansieret af staten.
The majority of VET is government financed.
Med hensyn til Undervisningsministeriet er uddannelsessystemet direkte finansieret af skatter, hvorimod Arbejdsministeriets bidrag til området er finansieret af arbejdsmarkedsbidrag - betalt af skatteyderne - og et mindre bidrag fra arbejdsgiverne.
As for the Ministry of Education, the educational programmes are financed directly through taxation, while the training areas covered by the Ministry of Labour are indirectly financed through the labour market contribution - paid by the tax payers - and a more limited contribution from the employers.
1.2.1 Lovgivning vedrørende de erhvervsrettede ungdomsuddannelser
1.2.1 IVT legislation
Den 30. marts 1989 vedtog folketinget to nye love, Lov om erhvervsuddannelser (EUD) og Lov om erhvervsskoler, der som en helhed kan ses som skelsættende lovgivning.
On March 30th 1989, the Danish Parliament adopted the law on Vocational Education (Lov om erhvervsuddannelser, EUD) and the law on Vocational Colleges (Lov om erhvervsskoler), which can be seen as watershed legislation.
De to love har således dannet basis for en vidtrækkende reform af de erhvervsrettede ungdomsuddannelser i Danmark.
The two laws provided the basis for a wide-ranging reform of initial vocational training (IVT) in Denmark.
Reformen reducerede antallet af uddannelsesprogrammer med over to tredjedele, uddelegerede kompetence til de enkelte skoler, og introducerede "taxametersystemet" inden for finansieringen.
The reform reduced the number of individual educational programmes by more than two thirds, delegated authority to individual colleges, and Introduced the "taximeter" system of financing.
Taxametersystemet inden for erhvervsuddannelsessektoren er overordnet set en inputrelateret finansieringsmekanisme.
The taximeter system within the IVT sector is generally an input-related funding mechanism.
Det betyder, at størrelsen på det statslige tilskud til en given erhvervsskole afhænger af antallet af fuldtids-studerende der påbegynder et semester på skolen ganget op med en "taxametersats" pr. studerende.
It implies that the size of the state grant for a given vocational college is determined by the number of fulltime equivalent students who initiate a semester at the college, multiplied by a "taximeter" rate per student.
Satsen varierer, afhængig af hvilken type fag det er og udgifterne til det enkelte fag, og bliver fastsat af Undervisningsministeriet.
This rate varies depending on the type and cost of the specific course in question, and is determined by the Ministry of Education.
I 1993 blev Lov om erhvervsgrunduddannelsen (EGU), som skulle nå de 18-19 årige, der enten ikke har haft mulighed for eller været i stand til at påbegynde en almindelig erhvervsrettet ungdomsuddannelse, vedtaget. Denne lov skal således ses som et supplement til reformen beskrevet ovenfor.
In 1993, the Act on Basic Vocational Training (Lov om erhvervsgrunduddannelsen, EGU) was introduced in order to target 18-19 year olds who have not had the opportunity, or the ability, to start an ordinary IVT programme.
1.2.2 Lovgivning vedrørende erhvervsrettet efteruddannelse
1.2.2 CVT legislation
En stor del af området blev fundamentalt reformeret ved Lov om Arbejdsmarkedsuddannelse (AMU) i 1993, da man også indførte taxametersystemet på AMU-sektoren.
Continuing vocational education and training (CVT) was fundamentally reformed through the Labour Market Training (Arbejdsmarkedsuddannelse, AMU) Act in 1993, when taximeter funding was introduced to the labour market training (AMU) sector as well.
Et andet område af den erhvervsrettede efteruddannelse bliver reguleret af Lov om Åben Uddannelse.
Another main area in continuing vocational training is regulated through the Law of Open Education (lov om Åben Uddannelse).
Åben Uddannelse giver mulighed for at følge visse enkeltfag på en række forskellige undervisningsinstitutioner.
Open Education provides a wide range of certain sub-elements of continuing vocational training.
1.2.3 Lovgivning for uddannelse af ledige
1.2.3 Legislation for training for the unemployed
Lov om Aktiv Arbejdsmarkedspolitik blev gennemført i 1994.
For the unemployed, the Law on an Active Labour Market Policy was implemented in 1994.
Denne lov ændrede de traditionelle principper for politik omkring ledige og lagde større vægt på kvalificerende uddannelsesmæssige initiativer. For eksempel indførte man individuelle aktiveringstilbud til de ledige som loven påbyder at aktivere, såvel som for andre opprioriterede grupper i Arbejdsformidlingssystemet (AF).
This law changed the traditional principles for policy towards the unemployed, and put increased emphasis on initiatives on qualifying educations.
Denne strategi blev gennemført for at sikre en hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet.
This strategy was implemented in order to ensure their quick return to the labour market.