natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grundlæggende erhvervsuddannelser 2.188 mio. Erhvervsgymnasiale uddannelser 690 -Korte videregående erhvervsuddannelser 350 -Øvrige uddannelser (inkl. social & sundhed) 150 -Praktikpladskompenserende undervisning i) 135 -Fællesudgifter (inkl. småpuljer) 1.965 - 1 ) Udgifterne til PKU er medtaget på finansloven, men betales af arbejdsgiverbidrag og overføres til staten via Arbejdsgivernes Elevrefusion (AER).
Basic vocational training Upper secondary school vocational training Short further vocational training Other training (including social welfare and health)
Som en del af erhvervsuddannelsesreformen er der gennemført en meget vidtgående ændring af økonomistyringen, idet dersom led i målog rammestyringen er indført det såkaldte "taxametersystem" som ny allokeringsmekanisme.
3.2.4 In the reform of vocational training, far-reaching changes were made to funding, with the introduction of the 'taxi-meter system', a new mechanism for the alloca­tion of funds.
Erhvervsuddannelsesreformen er i sig selv udgiftsneutral, men ressourcerne vil fra 1991 blive tildelt efter nye objektive kriterier.
The vocational training reform is in itself expenditure-neutral; but from 1991 onwards, resources are allocated according to new objective criteria.
Skolerne får nu et fast bloktilskud i stedet for bevillinger opdelt på forskellige udgiftsarter, og tilskuddet gøres direkte afhængigt af aktiviteten, dvs. hvor mange elever skolerne uddanner.
The schools receive a fixed block grant instead of grants divided among different types of expenditure, and the amount is directly dependent on the activity, i.e. the number of trainees trained by the schools.
Aktiviteten-typisk antallet af elever, dergennemfører et bestemt uddannelsesforløb - og resultaterne på den enkelte institution skal bestemme, hvor stor bevilling skolen skal have.
3.2.5 The activity - typically the number of trainees who take a particular course - and the results achieved by a particular institution, will determine the amount of the grant for the school.
Hvordan skolen vil gennemføre aktiviteten, skal ikke spille ind.
The way in which the school wishes to implement the activity will not be a factor.
Dette princip kaldes i Danmark taxametersystemet, fordi det består af to dele: en kilometerregistrering (antallet af elever, der gennemfører uddannelsen) og en takst pr. kilometer (her pr. elev).
This principle is called the 'taxi-meter system' in Denmark because it consists of two factors, namely recorded kilometres (number of trai­nees taking the course) and a fare per kilometre (here, the rate per trainee).
I erhvervsuddannelserne anvendes begrebet "årselev" som målestok for uddannelsesaktivitetens omfang.
3.2.6 In vocational training, the term 'class-year trainee' is used as a measure of the scope of training activity.
Metoderne til registrering af årselever er forskellige ved de forskellige uddannelsesområder. Systemet er indført i de fleste danske uddannelser, og i erhvervsuddannelserne defineres en årselev som en elev, der gennemfører uddannelse af 1 års varighed på fuldtidsbasis.
The methods of recording 'class-year trainees' vary with­in training areas (the system has been introduced in the majority of the Danish training schemes), but for vocational training, a class-year trainee is defined as a trainee who does one year's training on a full-time basis.
Den anden del af taxameteret, taksten pr. årselev, fastlægges politisk ved de årlige finanslovsafstemninger, hvorved taksten bliveretudtrykfor, hvilken standard politikerne ønsker, at uddannelserne skal have.
The second taximeter element, the rate per class-year trainee, is fixed at a politi­cal level when the budget is drawn up.
Skolerne må dereftertilrettelægge uddannelserne, så de er tilpasset den bevilgede økonomiske standard.
The amount approved is an expression of the standard which politicians wish training to attain.
Skolerne kan disponere meget frit over midlerne, under forudsætning af, at aktivitetsmål og uddannelsesmål opfyldes.
They are free to dispose of the funds, provided the activity objectives and training objectives are achieved.
Der er forskellige takster afhængig af uddannelsernes karakter: Afgørende er kriterier som anvendelsen af maskiner i undervisningen, krav til bygninger og de sikkerhedsmæssige krav til lærer/elev-ration.
The rates vary according to the nature of the training course. Decisive criteria are use of equipment in training, use of buildings and safety mea­sures with regard to teacher/trainee ratio.
For erhvervsuddannelserne er der følgende taxametre pr. årselev i 1991:
Vocational training, taximeter rates per trainee in 1991
3.2.7 Ud over taxametertilskuddene - der udbetales til skolerne og ikke til eleverne - er der andre generelle og elevafhængige tilskud: et generelt grundtilskud, refusion af huslejeudgifter og elevafhængige tilskud til administration og bygningsdrift.
3.2.7 In addition to taxi­meter­grants, which are paid to the schools and not to the trai­nees, there are other general, trainee­dependent grants. A general basic grant, refund of property rent and trainee­dependent grants for administration and run­ning costs.
3.2.8 Med etfrit skolevalg bliver det brugerne, og ikke som nu de offentlige myndigheder, der afgør, hvor kapaciteten skal reduceres/udbygges.
3.2.8 With a free choice of training school, it is the user and not, as at present, the public authorities who will in future decide how capacity is to be increased or reduced.
Og økonomistyringsprincipperne tager højde for, at fremtiden bliver præget af mindre børne- og ungdomsårgange.
The financial management principles take account of the fact that the future will be characterized by smaller class­years of young people.
Skolerne er i en reel konkurrencesituation om "kunderne", og kan en skole ikke tiltrække elever, må den lukke.
The schools are in a sit­uation of competing with each other for 'customers', and if trainees cannot be attracted, the school may be forced to close.
Enhedsomkostningerne pr. produceret elev er blevet fastfrosset, hvorved de demografisk betingede lavere elevtal øjeblikkeligt vil slå igennem som besparelser for staten.
3.2.9 This reduces the variable cost per trainee while the smaller classes on account of the drop in the population will result in savings on the part of the government.
Herved undgås den omfattende stigning i enhedsomkostningerne, målt i lærerløntimetallet pr. elev, som er sket i folkeskolen.
There will be an all­round increase in costs per unit measured in hours of teachers' pay per trainee, which has been the case in primary and lower secondary school.
Samtidig vil den nødvendige tilpasning i antallet af erhvervsskoler automatisk opstå - de lukker så at sige sig selv via objektive aktivitetskriterier. Der kan forventes skolelukninger, fusioner m.v. for at tilpasse og styrke skolerne på markedet.
At the same time, the required adjustment in the number of vocational training schools will take place automatically, as some close on account of objective activ­ity criteria.
Allerede i 1991 er de første fusioner sket, og en række samarbejdsaftaler mellem skolerne er indgået.
In 1991, the first mergers had already taken place, and a number of schools concluded cooperation agreements.
De samlede statslige udgifter til erhvervsuddannelserne er skattefinansierede gennem det almene skatteVafgiftssystem, der i Danmark bærer en langt større del af de offentlige udgifter end i de øvrige europæiske lande, hvor arbejdsmarkedsbidrag spiller en større rolle.
3.2.70 Total national expenditure on vocational training is tax­funded through the general taxation system, which in Denmark accounts for a far larger proportion of public expenditure than in the other European countries, where labour­market contribu­tions play a greater role.
For EF-landene under et udgør de sociale bidrag således ca. 23% af lønsummen, mens de i Danmark kun udgør ca. 2% af lønsummen.
For EU Member States as a whole, social contributions represent some 23% of the total wages, whereas in Denmark it is only some 2%.
Virksomheden modtager refusion af lønudgiften under skoleopholdene fra en fond - Arbejdsgivernes Elevrefusion (AER).
The company is refunded the wages which it paid during school attendance from the employers' reimbursement fund for trainee wages, AER.
AER blev oprettet ved lov i 1977 med det formål helt eller delvis at refundere arbejdsgiverne den løn, som udbetales til elever under deres skoleophold.
The AER was set up, by law, in 1977 to refund employers all or part of wages paid to trainees during their time spent at school.
Det blev i loven bestemt, at AER-ordningen skulle finansieres gennem bidrag fra alle private arbejdsgivere, altså uden tilskud af offentlige midler.
The law makes provision that the AER scheme is financed from contributions paid by private employers, i.e. it receives no finance from public funds.
AER omfatter således alle private arbejdsgivere, der både finansierer ordningen og modtager refusion herfra.
The AER em­braces all private employers who will finance this scheme and are reimbursed from it.
Virksomhederne i den offentlige sektor deltager ikke i AER, men har deres egne uddannelsesbudgetter.
Public sector employers are not included in the AER but have their own training budgets.
AER er en solidarisk ordning etableret med det formål at øge udbuddet af læreog praktikpladser gennem en økonomisk udjævning mellem de arbejdsgivere, der påtager sig opgaven at give unge en erhvervsfaglig uddannelse, og de arbejdsgivere, der i mindre grad deltager i uddannelsen af unge.
The AER is a joint scheme, established to increase the supply of apprenticeship and practical work experience places offered, through financial compensation be­tween those employers who provide young people with the training and those employers who play less of a role in the provision of training.
Ved en ændring af AER-loven i maj 1991 blev der indført en midlertidig forhøjelse af lønrefusionen.
3.2.13 An amendment to the AER Act in May 1991, provisionally raised wage reimburse­ment.
Forhøjelsen gælder for skoleophold, der begynder i perioden 1. juli 1991 til 31. december 1994.
This increase applies to school attendance commencing in the period from 1 July 1991 to 31 December 1994.
Forhøjelsen øger lønrefusionen fra ca. 70% til ca. 90% af de gennemsnitlige elevlønninger.
The increase raises wage reimbursement from some 70 to 90% of average trainee wages.
AER er en selvejende institution ledet af arbejdsmarkedets parter.
3.2.14 The AER is an autonomous institution, managed by the social partners.
AER-loven blev ændret i 1990, bl.a. tilføjedes reglerne for finansiering af den praktikpladskompenserende undervisning, der fuldt betales af arbejdsgiverne.
Amend­ments to the Act in 1990 added provisions for financing training which compensate for work practice and which is paid for in full by employers.
Det samlede bidrag til finansiering af de enkelte AER-ordninger fastsættes for et år ad gangen af undervisningsministeren efter indstilling fra AER's bestyrelse.
The total contribution to financing the AER schemes is fixed for each year by the Minister for Education on the recommendation of the AER's managing board.
11990 udgjorde de samlede overførsler DKK 662 mio. fordelt med DKK 579 mio. til lønrefusionsordningen, DKK 46 mio. til befordringstilskudsordningen og DKK 37 mio. til en række initiativer for at skaffe flere uddannelsespladser.
In 1990, the transfers totalled DKR 662 million, DKR 579 million for wage reim­bursements, DKR 46 million for the travel expense grant scheme and DKR 37 million for a number of initiatives to create training places.
EF's Socialfond bidrog med DKK 15 mio. til AER i 1990 til afvikling af de nu afskaffede tilskudsordninger.
The European Social Fund contributed DKR 15 million to the AER in 1990 in connection with the wind­ing-up of the grant-schemes.
Finansieringen af arbejdsmarkedsuddannelserne
Financing of labourmarket training (AMUj
3.2.15 Staten betaler udgifterne ved AMU­centrenes drift, men statens udgifter refunderes årligt som en samlet blok af Arbejdsmarkedets Uddannelsesfond (AUD).
3.2.15 The State bears the cost of running AMU centres, but this is refunded annually in the form of a combined block of the labourmarket training fund (AUD).
3.2.16 Arbejdsmarkedsuddannelsernes finansielle forhold fremgår af nedenstående oversigt.
3.2.76 The following chart shows funding of labourmarket training.
Arbejdsmarkedsuddannelsernes finansiering
Funding of labourmarket training
Husholdningerne (Lønmodtagerne)
Households (wage-earners)
Finansiel kilde
Financial source
Uddannelses­udbydere
AMU-Directorate
Lokale AMU­centre
Local AMU centre
Kurser for unge ledige (EIFU)
Courses for refugees
Specialarbej­deruddan.
Courses for young unemployed
Kurser for arbejdsle­dere og teknikere
Courses for unemployed, immigrants and women (EIFL)
Kompetencegivende uddannelser
Courses for foremen and technicians
Kilde: Finansiering af Efteruddannelse i Danmark. CEDEFOP­dokument 1991.
Competence training
Siden 1983, hvor loven om AUD blev vedtaget, har AUD-fonden været det finansielle grundlag for samtlige arbejdsmarkedsuddannelser.
3.2.77 Since 1983, when the AUD Act was passed, the fund has been the financial basis for all labourmarket training schemes.
Til fonden indbetales årligt et beløb af samtlige lønmodtagere og arbejdsgivere.
All employees and employers pay a sum into the Fund annually.
Dette beløb fastsættes pr. arbejdstime, så den samlede indbetaling modsvarer det samlede AMU-systems udgifter.
This amount is fixed per hour of work with a total payment which equals the total expenses of the AMU system.
Loven bemyndiger arbejdsministeren til at fastsætte bidragene for et år ad gangen.
The Law authorizes the Minister for Labour to set contributions for each year.
Ordningen tilsigter ingen ændringer i den gældende styring af arbejdsmarkedsuddannelserne, og det er fortsat Folketinget, der i forbindelse med de årlige finanslove fastsætter aktivitetsniveauet for arbejdsmarkedsuddannelserne.
The scheme does not intend to change existing management of labourmarket training and Parliament will con­tinue to determine the level of activity of labourmarket training, in line with the annual budgets.
Det samlede bidrag til AUD-fonden var i 1990 ca. DKK 2 mia. Dette beløb modsvarede AMU-aktiviteterne i 1990 og fordelte sig således (i grove træk):
This covered AMU activities in 1990 and was allocated approximately as follows: approximately DKR 1 000 million approximately DKR 500 million
Specialarbejderuddannelserne Efteruddannelsen af faglærte ca. DKK 1,0 mia. ca. DKK 0,5 mia.
Semi-skilled worker training Continued training of skilled workers Retraining approximately DKR 500 million
Arbejdslederuddannelser Flygtningekurser El-aktiviteter
Foreman training Training of refugees El (vocational induction)
Foranlediget af ATB/UTB-loven af 21. december 1988 blev lov om arbejdsmarkedets uddannelsesfond ændret.
3.2.19 The ATB/UTB Act of 21 December 1988 amended the Act on the labourmarket training fund.
Man kan derfor nu sondre mellem et AUD 1- og et AUD 2- bidrag.
It is now possible to distinguish between an AUD 1 and an AUD 2 contribution.
AUD 1 -fonden hartil formål gennem bidrag fra arbejdsgivere og lønmodtagere at dække udgifterne ved ordinære arbejdsmarkedsuddannelser; det samlede bidrag betales af arbejdsgivere og lønmodtagere med halvdelen hver.
The purpose of the AUD 1 fund is to cover, through contributions from employers and employees, the cost of ordinary labourmarket training. Total funding comes from employers and employees, in equal proportions.
Det årlige bidrag fra lønmodtagerne til AUD 1 er DKK 436 i 1991, arbejdsgiverbidraget betales som en del af virksomhededernes momsbidrag.
The annual contribution from employees to AUD 1 was DKR 436 per employee in 1991, the employers' contribution being paid as part of their VAT contribution.
AUD 2-fonden hartil formål gennem bidrag fra lønmodtagerne at dække udgifterne i medfør af ATB/UTB-loven: Det samlede bidrag betales altså af lønmodtagerne.
The purpose of the AUD 2 fund is to finance activities under the ATB/UTB law. Total funding is thus paid by the employees.
Det årlige bidrag til AUD 2-fonden er i 1991 DKK 648.
The annual contribution to the AUD 2 fund in 1991 was DKR 648.
Det totale årlige bidrag fra lønmodtagerne er således i 1991 DKK 1.084 og fremtræder på lønsedlen som ét "AUD-bidrag".
The annual contribution from employees was DKR 1 084 per employee in 1991 and is marked on the pay slip as 'AUD contribution'.
Alle lønmodtagere bidrager i forhold til deres beskæftigelsesomfang.
All wage earners contribute in line with their earnings.
3.2.20 ATB/UTB-loven løber i perioden 1989-1992 og har et samlet niveau på DKK 5,2 mia. i de 4 år, svarende til DKK 1,3 mia. årligt.
3.2.20 The ATB/UTB Law covered the period 1989-92 and had a total of DKR 5 200 million at its disposal during these four years, or DKR 1 300 million annually.
Det samlede lønmodtagerbidrag gennem AUD 2 er på DKK 900 mio. årligt, og arbejdsgiverne bidrager indirekte med et beløb på ca. DKK 400 mio., der fremkommer ved, at de selv skal betale den hidtil offentligt betalte første ledighedsdag som bidrag til finansieringen af ATB/UTB.
The total employee contribution to AUD 2 is DKR 900 million annually, with employers contributing indirectly a sum of some DKR 400 million. This contribution to financ­ing the ATB/UTB comes from them having to pay for the first day off work, which was hitherto paid by the State.
Finansieringen af AU D 2 er derfor betalt af lønmodtagerne med 2/3 og arbejdsgiverne med 1/3.
Two thirds of AUD funds are paid by the employees and one third by employers.
Tilskud fra EF's Socialfond
Grants from the EU Social Fund
3.2.21 EF's Socialfonds (ESF) bidrag i tilknytning til erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne knytter sig især til mål 3: Bekæmpelse af langtidsledigheden, og mål 4: Fremme af den erhvervsmæssige integrering af unge - hvorimod mål 1, 2 og 5 blandt de 5 prioriterede områder ikke har nogen betydning.
3.2.21 The EU's Social Fund (ESF) contribution to vocational labourmarket training relates especially to Objective 3: combating longterm unemployment, and Objective 4: promoting the vocational integration of young persons, whereas Objectives 1, 2 and 5 are of no significance.
3.2.22 Socialfondens midler vil i Danmark højst kunne udgøre ca. 45% af de samlede tilskudsberettigede udgifter og højst det samme beløb, som ydes af offentlige midler.
3.2.22 The Social Fund financing in Denmark may not amount to more than about 45% of the total expenditure on a project or more than the same amount contributed from national public funds.
I 1990 er der i Danmark anvendt:
In 1990, the following sums were spent in Denmark:
ESF-mål 3: Bekæmpelse af langtidsledigheden
ESF Objective 3: Combating longterm unemployment
Totalomkostninger DKK mio.
Total expenses million DKR
Ansæt. / iværksæt, støtte
Vocational training Employment/start-up assistance
C. Kvinder i mandeerhverv
C. Women in maledominated jobs
ESF-mål 4: Fremme af den erhvervsmæssige integrering af unge
ESF Objective 4: Promoting vocational integration of young people
Ansæt. / iværksæt. støtte Særl. erhvervsudd.: A. Handicappede B. Indvandr./flygtn.
A. Disabled persons B. Immigrants/refugees
C. Kvinder i mandeerhverv
C. Women in maledominated jobs π
Kilde: Arbejdsministeriet, Socialfondssektionen. Oktober 1991.
Source: Ministry of Labour, Social Fund section, October 1991.
3.2.23 Det samlede beløb fra EF's Socialfond udgjorde i 1990 DKK 280 mio., og med det nationale bidrag på 55% er den samlede aktivitet på knap DKK 700 mio. Fordelingen af midlerne er i grove træk:
3.2.23 In 1990, total funding from the European Social Fund amounted to DKR 280 mil­lion, with the national contribution of 55%, an overall funding of just under DKR 700 million.
- Undervisningsministeriets område:
The breakdown of funding is roughly as follows:
- Arbejdsministeriets område:
• Ministry of Labour:
Tilskud fra ESF administreres af Arbejdsministeriet, der kanaliserer midlerne ud via de regionale amtsarbejdsmarkedsnævn (se afsnit 3.1.20).
Grants from the ESF are administered by the Ministry of Labour, which channels the funds through regional labourmarket committees (see paragraph 3.1.20).
Som minimum skal 50% af midlerne fra Socialfonden anvendes til uddannelsesforanstaltninger.
A minimum of 50% of funds from the Social Fund must be allocated to training activities.
TENDENSER, PROBLEMER, PERSPEKTIVER
TRENDS, PROBLEMS, PERSPECTIVES
4.1 Aktuelle problemstillinger
4.1 Current problems
Set i overordnet systemperspektiv er det samlede danske erhvervsrettede grund-efter- og videreuddannelsessystem vidtforgrenet og opsplittet.
4.7.7 Within the overall perspective of a system, the Danish initial, continuing and fur­ther vocational training system is highly ramified and segmented.
Der er sket en markant forenkling inden for de grundlæggende erhvervsuddannelser med EU-reformen i 1989, men samspillet mellem de grundlæggende uddannelser og efteruddannelserne er ikke blevet strømlinet.
The 1989 reform of vocational training greatly simplifies the system, but interaction between initial and continuing training has now been streamlined.
På grund af arbejdsmarkedets strukturproblemer, den demografiske udvikling, den teknologiske fornyelse og internationaliseringen vil især efter- og videreuddannelserne blive centrale for systemet i de kommende år.
On account of structural prob­lems in the labour market, demographic trends, technological innovation and internationalization, continuing and further training, in particular, will become key elements in the coming years.
Set ud fra den enkelte arbejdsgivers eller lønmodtagers perspektiv er udbuddet af uddannelsestilbud nærmest uoverskueligt.
4.7.2 From the point of view of the individual employer or employee, the supply of training is very indeterminate.
Opdelingen mellem tekniske skoler, handelsskoler og AMU-centre vil måske skulle afløses af erhvervsuddannelsescentre, der hurtigt, fleksibelt og på én gang kan tilbyde det lokale erhvervsliv den type uddannelser og efteruddannelser, der er brug for.
The multiplicity of technical schools, commer­cial schools and the AMU centres will perhaps have to be replaced by voca­tional training centres which can offer local trade and industry, both quickly and flexibly, the type of training schemes and continuing training courses that are required.
Også indsatsen mod arbejdsløsheden er så vidtspredt, at det kan være svært selv for eksperter inden for de forskellige sektorer at danne sig et overblik over de mange muligheder.
4.7.3 The campaign to combat unemployment is so widely dispersed that it is difficult even for experts within different sectors to obtain an overview of the many possibil­ities.
Her er der tale om 4 ministerier, der spiller en rolle i aktiveringsbestræbelserne.
Four ministries are involved in efforts to combat unemployment.
På den ene side kan systemets kompleksitet og ofte utilstrækkeligt koordinerede tiltag udgøre en alvorlig barriere for effektive uddannelsesforanstaltninger.
4.7.4 The complexities and insufficiently coordinated nature of measures can be a seri­ous barrier to effective training.
Der kan dog også argumenteres for, at de mange forskellige regelsæt med tilhørende uddannelsestilbud potentielt giver mulighed for, at der på udbudssiden dels er konkurrence til gavn for kvaliteten og effektiviteten, dels at brugerne kan kombinere og skræddersy lige netop deres specifikke behov ved at gå på tværs af det sektoropsplittede udbud.
It can also be argued that many different sets of rules, together with the training offered, potentially enable competition to flourish on the supply side, benefiting quality and efficiency, and enabling users to com­bine and tailor their specific requirements, by cutting across the supply offer, frag­mented into sectors.
Der er et reelt kvalifikationsproblem i Danmark.
4.7.5 There is no current qualification problem in Denmark.