natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Skulle et sådant arrange­ ment udeblive, ville regionalpolitikerne, der virkelig gør sig umage, men hæmmes af alt for mange saglige omsvøb, med urette blive gjort ansvarlige for fejlstarten af et erhvervsuddannelsessystem af europæisk tilsnit.
If this is not to be so, then regional poli­ticians, who have tried so hard under many pressures from all sides, will be blamed unjustly for the failure to initiate a European-style system of vocational training.
Fremskrivning til år 2000: 359 000 = 121 %
358 000-120% Projection for the year 2000: 359000 = 121%
Befolkningsudviklingen fra 1950 til 1978 og en fremskrivning til år 2000 Luxembourgs befolkning øgedes i perioden 1950 til 1978 med 20 % til 358 000.
Development of the population from 1950 to 1978 and a projection to the year 2000. The population of Luxembourg increased from 1950 to 1978 by 20% to 358 000.
Den årlige tilvækstrate mindskedes dog lidt efter lidt i perioden.
The annual rate of increase became gradually smaller during this period.
For årene 1978—2000 regnes der kun med en stigning på 1 % til 359 000.
A growth of only 1% to 359000 is expected from 1976-2000.
Är 1960 Fødsler 15,9 Dødsfald 11,8
Year Births Deaths
Alderspyramide fra året 1975 og en fremskrivning til år 2000 (Henholdsvis pr. 1.1.1975 og 1.1.
Age profile for the year 1975 and a projection to the year 2000 (As at 1.1.1975 and 1.1.
2000) (Alle ældre end 65 år er slået sammen i én gruppe).
2000 in each case) (All over 65 years old are combined in one group)
Aldersstruktur Alderspyramiden viser, at befolkningen i Luxembourg kun vil mindskes ubetydeligt i aldersgrupperne 5­ til 14­årige og 15­ til 19­årige frem til år 2000.
Age structure The age diagram shows that the population of Luxembourg up to the year 2000 in the age groups 5 to 15 and 15 to 19 decreases only slightly.
Ind­ og udvandringsstatus pr. 1 000 indbyggere
Migratory movements per 1000 inhabitants
Kilde: Befolkningsstatistik 1978, Tab. 7, Eurostat 1980.
-20 U Source: Population Statistics 1978, Table 7, Eurostat 1980.
Andel erhvervsaktive udlændinge i forhold til erhvervs­befolkningen 1975 27,9%
Proportion of foreign workers to the working population 1975
Erhvervsaktives flytning inden for EF's medlemslande 1979 mi
Migration of the working population within the EEC Member States 1979
Til højre: Indvandrerandelen Til venstre: Udvandrerandelen, begge i relation til flytninger­ne inden for EF som helhed (= 100)
Right: Proportion of immigrants Left: Proportion of emigrants re­lated to the total migra­tions within the EEC (total = 100).
Uddannelsesudgiftemes procentuelle andel i bruttonationalproduktet1) produktet1)
Proportion of educational expenditure to the gross domestic product1
Uddannelsesudgifter pr. person for aldersgruppen 5- til 24-årige sammenlignet med EF-gennemsnittet
Educational expenditure per head of the population aged 5 to 24 years compared with the EEC average
Kilde: Undervisning og uddannelse 1977/78, Tab. V/1, Eurostat 1980.
Source: Education and Training 1977/78, Table V/1, Eurostat 1980.
Uddannelsesudgifter Uddannelsesudgifternes andel i bruttonationalproduktet er øget betydeligt frem til 1976 for derefter at mindskes til at ligge lidt over EF­gennemsnittet. Sammenlignet med det øvrige Europa er bruttonationalproduktet trods faldende tendens det største.
Educational expenditure The proportion of the expenditure on education compared with the gross domestic product clearly increased up to 1976 and after that it declined to just under the EEC average.
Siden 1976 ligger udgifterne til uddan­nelse pr. person tydeligt over EF­gennemsnittet.
Expenditure on education per head of the popula­tion has been distinctly higher than the EEC average since 1976.
Beskæftigede efter erhvervssektorer i % Udviklingen fra 1960 til 1978. Servicefagssektoren øges kontinuerligt, medens landbrugs­ sektoren mindskes kontinuerligt.
Employed persons by economic sectors in % Development from 1960 to 1978.
Industrisektoren stiger frem til 1970 for derefter ligeledes at aftage.
The manufactur­ing sector increased up to 1970, and also declined from then onwards.
K/7de: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973—1975—1977, Tab. 11/1, Eurostat 1980.
Source: Labour Force Sample Surveys 1973-75-77, Table 11/1, Eurostat 1980.
Af diagrammet fremgår, at arbejdsløsheden i Luxembourg frem til 1974 størrelsesmæssigt lå så lavt, at den ikke lod sig sammenligne med EF-gennemsnittet. Og da den også i de følgende år var mindre end 1 %, lå den langt under EF-gennemsnittet.
It can be seen from the diagram that up to 1974 unemploy­ment in Luxembourg remained below the EEC average, and that it also remained well under the EEC average with less than 1 % in the following years.
Kilde: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973—1975­■1977, Tab. 11/1, Eurostat 1980.
Source: Labour Force Sample Surveys 1973-75-77, Table 11/1, Eurostat 1980.
Udviklingen i ungdomsarbejdsløsheden ω
Development of youth unemployment
Andelen af unge arbejdsløse indtil 24 år blandt det samlede antal arbejdsløse i årene 1974—1978, 1. halvår (maj
Proportion of young persons up to 24 years to the total number of unemployed in the years 1974-78,1st half of the
Ungdomsarbejdsløsheden 1977 Den samlede befolkning indtil 24 år, opdelt i mænd og kvinder med deres respektive andel af personer over 14 år, erhvervsaktive samt arbejdsløse.
Youth unemployment 1977 The population up to 24 years of age is subdivided into men and women, with the proportions of the over 14­year olds, the working population and the unemployed.
Andel unge arbejdsløse Andel arbejdsløse blandt mandlige og kvindelige erhvervs­aktive indtil 24 år (hhv. = 100), status 1977.
Proportion of the young unemployed Proportion of the unemployed to the male or female working population up to 24 years old (total = 100) in 1977.
Af begge diagrammer fremgår, at Luxembourg ikke har noget ung­domsarbejdsløshedsproblem.
Both diagrams show that there is no problem with youth unem­ployment in Luxembourg.
Kilde: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973­1975—1977, Tab. II/6, Eurostat 1980.
Source: Labour Force Sample Surveys 1973­75­77, Table 11/6, Eurostat 1980.
Luxembourg har ni års almen skolepligt omfattende 6. til 15. leveår.
In Luxembourg there is general compulsory education from 6 to 15 years of age.
Uddannelsesvæsenet består af følgende områ­der: Elementærområdet, primærområdet, sekundærområ­det, erhvervsuddannelsen, uddannelsen på universitet eller højere læreanstalt samt efter­ og videreuddannelsen.
The eduational system consists of the following areas: Elementary level, primary education, secon­dary education, vocational training, higher education and further education and training.
Primærområdet.
Primary education.
Grundskolen er en enhedsskole med seks års undervisning og besøges fælles af alle børn.
Comprehensive schools provide sixyears of basic education, and this is attended by all children together.
Derudover findes der specialkurser for fysisk, åndeligt og socialt retar­ derede børn.
There are special arrangements for bodily, mental­ly or socially handicapped children.
Endvidere har man oprettet indslusningsklas- ser for de mange udenlandske børn.
In addition special classes are arranged to receive the many children of foreign parents.
Piger og drenge under­ vises fælles på primærtrinet.
Boys and girls are taught together in the primary schools.
Sekundærområdet.
Secondary education.
Efter afslutningen af 6. klasse kan ele­ verne enten aflægge optagelsesprøven til det almene sekun­ dærtrins 7. orienteringsklasse eller aflægge optagelses­ prøve til det erhvervsorienterede sekundærtrins 7. almene klasse.
S o seventh or orientation class of the general secondary schools, or the examination for acceptance in the seventh general class of the vocational secondary schools.
Består de ikke en af disse prøver, kan de fortsætte uddannelsen inden for rammerne af en »complemen­ taire«­undervisning.
If they fail the exam, they can continue their education within a complementary school.
»L'enseignement complémentaire«­undervisningen omfatter tre år fra 7. til 9. skoleår og slutter med ophør af skoleplig­ ten.
Complementary education covers three years from the sev­ enth to the ninth school year, i.e. up to the end of compul­sory education.
Overgangen fra primær­ til complémentaire­trinet sker uden nogen prøve.
There is no examination for the transition from the primary to the complementary level.
Eleverne har senere mulighed for efter visse betingelser at skifte over til en af sekundærtrinets grene.
It is possible to transfer to other branches of secondary education if certain conditions are met.
Complémentaire­undervisningen skal forberede ele­verne til samfunds­ og erhvervslivet.
Complementary education is intended to prepare the pupils for their social and working lives.
I fortsættelse af under­visningen overgår de til erhvervsmarkedet enten somufaglærte arbejdere eller påbegynder en lærlingeuddannel­se, der afsluttes med en specialarbejder­ eller svendeprø­ve.
On completion of this tution they will either enter into a trade or occupation as untrained workers, or they may commence an apprenticeship leading to a skilled worker's certificate or journeyman's certificate.
Eleven kan, hvis han/hun har afsluttet underskolen med godt resultat, vælge enten at frekventere en af overskolens fire trin, overgå til en anden skoleform eller optage en erhvervsbeskæftigelse.
After successful completion of the three­year orientation stage pupils can choose between one of the four divisions in the higher level, change to a different type of school, or take up employment.
Man har mulighed for efter afslutningen af III. klasse at forlade sekundærskolen; eleverne har derefter mulighed for at slå ind på en middelkarriere inden for den offentlige administration eller det private erhvervsliv.
After finishing the third class it is possible to leave secondary school and pupils are free to take up a middle level career in public administration or in private industry.
I Luxembourg findes der inden for primær­ og sekundær­skolevæsenet nogle privatskoler, fremfor alt for piger; disse skoler understøttes af staten, og deres afsluttende prøver nyder anerkendelse under visse forudsætninger.
There are a few private schools in the primary and seconda­ry levels in Luxembourg, mostly for girls. These are subsid­ized by the State and lead to recognized examinations.
Endvidere findes der en anden uddannelsesvej for de, der allerede er erhvervsaktive.
There is also a second educational opportunity for those already in employment.
Der er her tale om aftenkurser, der gennemføres på det første uddannelsessystems insti­tutioner og med deres lærerkræfter.
It consists of evening courses, run in the institutes of the initial training system, and conducted by their teaching staff.
På den måde kan enhver på et senere tidspunkt opnå enhver kvalifikation inden for det første uddannelsessystem.
1In Luxembourg, education years are counted from the entry into primary schools, so that a child of 12 would be in the seventh year of education, i.e.
Universiteter og højere læreanstalter. Har eleven enten bestået studentereksamen (diplôme de fin d'études secon­daires) eller teknisk studentereksamen (diplome de fin d'étu­
the first year of the secondary school.
des secondaires techniques), kan han/hun enten overgå til erhvervsbeskæftigelse, påbegynde et universitetsstudium i udlandet, følge et etårigt universitetskursus i Luxembourg eller studere ved det højere tekniske institut (Institut supérieur de technologie) eller ved det pædagogiske institut (Institut Pédagogique).
Higher education colleges. After passing the secondary level finals (diplome de fin d'études secondaires), or secon­dary-technical finals, (diplôme de fin d'études secondaires techniques) pupils can either take up a career, attend a foreign university or a one year university level course in Luxembourg, or study at the Higher Institute of Technology (Institute superieur de technologie) or at the Teacher Train­ing Institute (Institut pédagogique).
Universitetscentret tilbyder kurser på universitetsniveau, som er ækvivalente med første eller andet semester ved et uden landsk universitet.
The University Centre has faculties for Law and Science, Philos­ophy and the Arts, as well as Mathematics and Natural Science.
Fra og med november 1976 har centret endvidere indført korte uddannelser, hvis mål er en afsluttet praktisk uddannelse og virksomhed inden for ter tiærsektoren.
Since November 1976 the University Centre also offers a short course which provides a thorough practical training related to activities in the Tertiary Sector.
Det pædagogiske institut (Institut Pédagogique).
Teacher Training Institute (Institut pédagogique).
Det pædagogiske institut forbereder de studerende til lærergerningen ved før- og primærskoler.
This insti­tute trains teachers for the kindergartens and primary schools.
Uddannelsen omfatter to år og består af forelæsninger, øvelser, seminarer og praktik med læreprøver.
The training takes two years and includes lectures, exercises, seminars and practical training with teaching tests.
CATP: Erhvervskvalifikationsbevis CCM: Bevis for manuelle kvalifikationer
CATP: Certificate of technical and occupational competence CCM: Certificate of manual Skill
*) Erhverv, som stiller højere teoretiske krav, indlæres som regel på fagteoretisk gren.
* Occupations requiring higher theoretical knowledge are usually taught in the trade-theoretical branch.
Man kan af diagrammet endvidere aflæse varigheden af den almene skolepligt samt, i hvilken alder de tilsigtede eksaminer aflægges, og hvad der kræves dertil.
The diagram indicates the period of compulsory education, the period of training required for the final examinations and the age at which they are taken.
Fagteoretisk gren, CATP, f.eks. murer, automekaniker, sygeplejerske
Theoretical Trade Branch CATP, e.g. bricklayer, vehicle mechanic, nurse
Erhvervsorienteret sekundærskole
Vocational secondary school
Erhvervspraktiske grene f.eks. murer, automekaniker, sygeplejerske*)
Practical Trade Branch CATP, e.g. bricklayer, vehicle mechanic, nurse"
Højere teknikerinstitut, f.eks. højere faglige kræfter inden for industri og administration
Higher Institute of Technology. e.g. professional people for industry and administration
Lærlingeuddannelse. CATP f.eks. murer, automekaniker, sygeplejerske*)
Apprenticeship CATP, e.g. bricklayer, vehicle mechanic, nurse*
Teknisk gymnasium Teknisk studentereksamen
Technical Secondary II Technical Secondary II finals
Lærlingeuddannelse, CCM f.eks. murer, automekaniker, sygeplejerske')
Apprenticeship CCM. e.g. bricklayer, vehicle mechanic, nurse"
Universiteter — (i udlandet)
Universities (abroad)
Loven af 21. maj 1979 om organisation af erhvervsuddannelsen og det erhvervsorienterede sekundærskolevæsen samt organisation af faglig efter- og videreuddannelse fastsætter, at alle for tiden eksisterende uddannelsesmåder skal standardiseres og samles under et fælles system.
The Law of 21 May 1979 concerning the organization of the vocational secondary school system and the organization of vocational training and vocational further training envisages the unification of all the existing training facilities into one comprehensive system.
Det erhvervs orienterede sekundærskolevæsen forbereder i første linie piger og drenge til erhvervslivet. Det sker gennem almendannende, social, fagteoretisk og fagpraktisk undervisning. Udover dette mål kan skolen endvidere føre frem til fagspecifik studentereksamen.
The vocational secondary school system for boys and girls primarily provides a preparation for their working lives, and general education is coupled with instruction in social, theoretical and practical trade subjects.
Systemet omfatter tre trin: et tre årigt iagttagelses- og orienteringstrin i umiddelbar tilslutning til det 6-årige primærtrin, et treårigt middeltrin med heltids, fagteoretisk undervisning samt en med den virksomhedsmæssige uddannelse parallelt løbende erhvervspraktisk deltidsundervsining, hvis man ikke frekventerer øverste trin, samt endelig et toårigt øvre trin, hvor der formidles grundig erhvervsuddannelse og forberede til et fagligt højskolestudium.
It consists of three stages: A three-year course for observation and orientation following the six-year primary level; a three-year intermediate level which is either a fulltime vocational course, or part-time vocational instruc­tion coupled with incompany training, and finally a two-year higher level course which provides basic vocational training as a preparation for study at an occupational college.
Iagttagelses- og orienteringstrinet.
Observation and orientation stage.
Syvende klasse befatter sig fremfor alt med almendannende undervisning.
The course con­sists mainly of general education in the seventh class.
I ottende klasser suppleres der derudover med en række orienteringsfag. Niende klasses lærestof tillader imidlertid allerede, at eleverne bliver orienteret på grundlag af deres interesser og evner.
In the eighth class a number of orientation subjects are added, and the curriculum in the ninth class allows pupils some orientation based on their own preferences and capabilities.
Alle elever modtager ved afslutningen af iagttagelses- og orienteringstrinet et afgangsbevis fra den lovpligtige skole.
At the end of the observation and orientation level, all pupils receive a leaving certificate for their compulsory education period.
Elever, der har afsluttet niende klasse med et godt resultat, modtager et sådant bevis med kvalifikationspåtegning.
Pupils who have successfully concluded the ninth class receive a school leaving certificate with a note des­cribing their qualifications.
Middeltrinet (cycle moyen), som normalt omfatter tre år, tilbyder en fagteoretisk, en teknisk (régime technique) og en erhvervspraktisk (régime professionnel) uddannelsesgren.
The intermediate level (Cycle moyen). The intermediate level, which normally lasts three years, provides a theoretical trade (régime technique) and a practical trade (régime professionnel) form of training.
Middeltrinet tilbyder tre uddannelsesveje: den duale uddan- ^__ nelsesvej (filière concomitante) dvs. den klassiske lærlinge-
The intermediate level of the practical trades branch (régime muu ^" ^j
Ό uddannelse, der ved siden af den praktiske uddannelse i en virksomhed også omfatter en mindst treårig parallelt løben de undervisning, og to blandede uddannelsesveje (filière mixte), der består af enten en etårig heltidsundervisning efterfulgt af to års heltidsundervisning efterfulgt af en etårig deltidsundervisning.
LIJ apprenticeship with off-the-job training for at least three years in parallel with practical incompany training, and two mixed training systems (filière mixte) which consist of either one year's fulltime tuition followed by two years part-time tuition, or of two years fulltime followed by one year's part-time.
Den erhvervspraktiske gren omfatter følgende obligatoriske fag og lærestof: Almendan nelse, fremmedsprog, matematik, politik, hygiejne, regn skabsvæsen og erhvervskorrespondance; hertil kommer er hvervspraktisk og fagteoretisk undervisning alt efter fagret ning.
The practical trade training includes the following obligatory subjects: general education (i.e. foreign lan­guages, mathematics, politics, hygiene, accountancy, busi­ness correspondence) together with practical and theoreti­cal instruction according to the occupation.
Den afsluttende prøve, dvs. erhvervskvalifikationsbevi- sets teoretiske del aflægges ved afslutningen af ellevte klasse.
The theoretical part of the final examination i.e. the certificate of technical and occupational competence is taken at the end of the 11th class.
I tolvte klasse uddybes den praktiske uddannelse, der i såvel skole som virksomhed forbereder til denne prøves praktiske del.
The practical incompany and in-school training is in preparation for the practical part of the exmination, and this is completed in the 12th class.
Undervisse forudsætninger kan eleven efter at have bestået den teoretiske del med godt resultat skifte til de tilsvarende klasser på øvre trin og dér lade sig uddanne til tekniker.
After successful com­pletion of the theoretical part, pupils can under certain conditions change over to the corresponding class of the higher level vocational secondary school and continue train­ing to become a technologist.
Inden for nogle fag kan elever, som i løbet af læretiden ikke opnår den erhvervspraktiske grens mål alligevel indstille sig til prøve ved den praktiske dels afsluttende eksaminer.
In some trades pupils who fail to reach the standard of the practical trade branch during the training period, may be allowed to take the examination in the practical part of the final examination.
Består de disse prøver inklusive en mundtlig fagteoretisk eksamen, vil de få udleveret et praktisk erhvervskvalifikationsbevis med udtalelse om deres manuelle kunnen (certificat de capacité manuelle, CCM).
They receive a certificate of manual skill (certificat de capacité manuelle, CCM) if they pass the examination,
det som unge mennesker med CATP­eksamen.
including an oral trade examination.
Ved afslut­ningen af skoleåret 1979/80 tog rundt regnet 93 % unge en CATP­ og 7 % en CCM­eksamen.
Of all the pupils who passed their finals at the end of the school year 1979/80, about 93 % received a CATP and 7 % the CCM.
En speciel kommission rådgiver og vejleder unge og deres forældre med hensyn til uddannelse.
A special Commis­sion has the responsibility of guiding and advising appren­tices and their parents about which sort of training they should choose.
Enhver elev, der beslutter sig for en manuelt orienteret uddannelse med afsluttende CCM­eksamen, er forpligtet til at indhente kommissionens råd.
Every pupil who wishes to enrol for a manual training with the CCM finals is advised to seek the advice of this Commission.
Indehavere af eksamensbevis over manuel kunnen kan senere gå op til lærlingeprøvernes teoretiske del, de må dog have fulgt kurser under den erhvervsfaglige efter­ og videreuddannelse.
Those who have the certificate for the manual crafts can sit for the theoretical part of the final examination later, providing they have attended voca­tional training courses.
CCM­prøven kan altså siges at være en forprøve til CATP­prøven.
Therefore the CCM can be seen as a stepping stone to the CATP.
Den fagteoretiske grens middeltrin (régime technique) består af følgende afdelinger: Den håndværksmæssige og den industrielle afdeling med underafdelinger for byggefag, mekanik og industrimontage, elektroteknik og kemi; pleje­og socialafdelingen med underafdelinger for husholdning, forberedende kurser inden for de paramedicinske erhverv, uddannelse af gruppeledere inden for differentieret under­visning og uddannelse, afdeling for kunstnerisk uddannelse, forvaltningsteknisk­ og merkantil afdeling; afdelingen for hotel­ og restaurationsbranchen med underafdelinger for hotel­ og restaurationserhvervet, køkken­ og serviceafdeling; landbrugsfaglig afdeling.
The intermediate level of the theoretical trade branch (ré­gime technique) consists of the following divisions: the manual crafts and trades section: with the subdivisions for building, mechanical and industrial equipment, electro-tech­nology and chemistry; nursing and social occupations sec­tion with subdivisions for domestic science, preparatory courses for para-medical occupations, training to become group leaders and teachers; the arts section; administration and commercial section; the hotel and catering section with subdivisions for the hotel and catering trades, for cookery and the service industries; and an agricultural section.
Den fagteoretiske grens undervis­ningsprogram omfatter bl.a. følgende obligatoriske fag: Reli­gion og etik, sprog, matematik, fysik, kemi, historie, geogra­ ii, luio & i uy uciuuuYci ci πα cuutMiiiy in diueiiny forskelligt fagteoretisk og fagpraktisk undervisningsprogram og ende­lig pligtige valgfag.
The obligatory curriculum languages, mathematics, physics, chemistry, history, geography, sport as well as a special programme, which differs according to the trade in each section for theoretical trade instruction, and finally optional subjects.