natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det samlede finansieringsniveau når 2.175 mio. kr. i 1995 og 2.210 mio. kr. i 1996 (skøn), plus arbejdsgiveres og enkeltpersoners direkte og indirekte omkostninger.
The total levels of funding amounts to DKK 2,175 millions in 1995 and 2,210 millions in 1996 (estimated), plus the employer's and individuals direct and indirect costs.
Sabbat-tilskuddet yder økonomisk kompensation for uddannelsesorlov i op til 1 år til følgende grupper:
The sabbatical subsidy provides economic compensation for educational leave for up to one year to the following groups:
• Arbejdsløse over 25 år, der er berettigede til dagpenge.
Unemployed persons over 25, who are entitled to unemployment benefits.
Orlovsordningen inkluderer ikke lange og mellemlange former for videregående uddannelse.
The leave scheme does not include long and medium-term types of higher education.
Som nævnt modsvarer sabbat-tilskuddet den højeste dagpengesats, som i 1997 var 135.500 kr. om året for fuldtidsforsikrede i arbejdsløshedskasse.7
As mentioned, the sabbatical subsidy equals the maximum unemployment benefit rate, which was DKK 136,500 a year in 1997 for fulltime insured persons belonging to an unemployment benefit scheme.7
Det eneste kombinerede forløb omhandlende erhvervsuddannelse er uddannelsesorlovsordningen, der introduceredes i 1992.
The only combined programme concerning vocational training is the educational leave programme, which was introduced in 1992.
Det er kun muligt at vurdere de direkte statsudgifter til den del af uddannelsesorloven der er relevant for erhvervsuddannelser.
It is only possible to estimate the direct state expenses for that part of the educational leave, which is relevant to vocational training.
Herudover påføres arbejdsgivere og enkeltpersoner visse udgifter.
In addition, employers and individuals occur some expenses.
Dette afsnit præsenterer de overordnede konklusioner i dette portræt.
This part presents the overall conclusions of this portrait.
Endvidere vil det fremsætte en række perspektiver vedrørende kommende tendenser i finansieringsniveauet, finansieringsordninger og planlagte uddannelses- og arbejdsmarkedsreformer.
In addition, it will put forward a number of perspectives regarding future trends in funding levels, financing arrangements and planned training and labour market reforms.
Dette afsnit giver en kort opsummering af de forgående afsnit og giver en række summerende tabeller og figurer på tværs af forskellige uddannelsestyper.
This section provides a brief summary of the preceding parts of this Financial Portrait, and offers a number of summary tables and figures across different training types.
Tabel 6.1: Udgifter til erhvervsuddannelser i Danmark 1996, ved finansieringskilder (mio. kr., ECU i parentes)
Table 6.1: Expenditure for vocational education and training in Denmark 1996, by sources of funding (million DKK, ECUs in brackets)
Virksomheder
Enterprises1
Inkluderer både offentlige og private virksomheder samt indirekte kilder.
Includes both public and private work places as well as indirect sources.
Ikke muligt at vurdere.
Not possible to estimate.
Tabellen herover opsummerer finansieringsniveauet ved kilde, illustrerende at regeringen er hovedbidragyder til erhvervsrettede ungdomsuddannelser (i alt 62%), imens offentlige og private virksomheder finansierer hovedparten af de erhvervsrettede efteruddannelser (71%).
The table above summarises funding levels by source, showing that the government is the main funder of IVT (62% in total), while public and private enterprises fund the largest share of CVT (71%).
Staten og kommunerne erde eneste bidragsydere til uddannelse af ledige.
The central government and the local municipalities are the sole funders of training for the unemployed.
Nedenstående figur viser den relative fordeling af de tre erhvervsuddannelsesområder.
The figure below displays the relative distribution of the three VET areas.
Det ses klart, at størstedelen af udgifterne - næsten 50% - går til erhvervsrettet
It is clear that the majority of spending - almost 50% - is constituted by CVT.
Figur 6.1: Fordeling af udgifter til erhvervsuddannelse i Danmark 1996
Figure 6.1 : Distribution of expenditure for VET in Denmark 1996
Uddannelse for ledige 21%
Training for the unemploye d 23%
Nedenstående tabel viser en opdeling af de samlede erhvervsuddannelsesudgifter ved uddannelsesområdet og ved offentlig og privat finansiering.
The table below shows a breakdown of total VET costs by training area, and by public and private funding.
Det viser at udgifterne til de erhvervsrettede ungdomsuddannelser i alt løber op i 0,88% af BNP, mens udgifterne til erhvervsrettet efteruddannelse og uddannelse af ledige henholdsvis udgør 1,25% og 0,62%.
It shows that IVT spending as a whole amounts to 0.88% of Danish GDP, while CVT and training for the unemployed amount to 1.24% and 0.62% respectively.
De samlede erhvervsuddannelsesudgifter er på omkring 27,75 mia. kr. årligt, eller 2,74% af BNP.
The entire VET sector total approximately DKK 27,75 billion annually, or 2.74% of GDP.
Tabel 6.2: Samlede omkostninger til erhvervsuddannelse i Danmark 1996, ved uddannelsesområde
Table 6.2: Total cost of vocational education and training in Denmark 1996, by training area
Offentlig1
Public1
Offentlig3
Public3
Læg mærke til, at dette beløb inkluderer offentlige arbejdsgiveres AER-bidrag.
Please note that this figure includes public employers' AER contribution.
Der skelnes ikke mellem de to sektorer I de tilgængelige tal.
However, no distinction is made between the two sectors in the figures available.
Selvom størstedelen af bidragsyderne er private er tallet faktisk en smule for højt.
Although the majority of contributors are private, the figure is, in effect, somewhat too high.
Dette tal Inkluderer både offentlige og private virksomheders forbrug på erhvervsrettet efteruddannelse.
Again, this figure includes spending by both public and private companies on CVT.
Ingen tal angiver fordelingen af disse udgifter.
However, no figures are avail able as to the division of these costs.
I tillæg til udgifterne vist i tabellen kommer udgifterne til kombinerede forløb, der som nævnt i kapitel 5 ligger på omkring 2.210 mio. kr. Grundet en vis usikkerhed i forbindelse med dette beløb er det dog ikke inkluderet i ovenstående tabel.
In addition to the expenditure shown in the table is the cost of combined programmes, which as discussed in part 5, is approximately DKK 2,210 million. However, due to the uncertainty connected with this figure, it has not been included in the table above.
Hvis finansiering af kombinerede forløb inkluderes er det samlede finansieringsniveau på omkring 30 mia. kr. eller 3% af BNP i 1996.
If funding for combined programmes is included, the total level of funding reaches approximately DKK 30 billion, or 3% of GDP in 1996.
Nedenfor vises det samlede finansieringsniveau for erhvervsrettede uddannelser i Danmark i årene 1985, 1990, 1995 og 1996.
Below is shown the total VET funding levels in Denmark for the years 1985, 1990, 1995 and 1996:
Tabel 6.3: Udviklingen i den samlede finansiering af erhvervsrettede uddannelser (mio. kr., faste priser)
Table 6.3: Development in total VET funding (DKK million, recurrent figures)
Uddannelse for
Unemployed
Nedenstående figur illustrerer denne udvikling.
The figure below illustrates this development.
Figur 6.2: Udviklingen i det samlede finansieringsniveau for erhvervsrettede uddannelser i Danmark (mio. kr.)
Figure 6.2: Development in total levels of VET funding in Denmark (million DKK)
Det ses tydeligt, at der har været en betydelig stigning i det samlede forbrug på erhvervsuddannelsesområdet igennem de senere år.
It is clear that there has been a significant increase in total VET spending in recent years.
Fra et niveau på 12.458 mio. kr. i 1985 (faste priser) til et niveau på mere end 27 mia. kr. i 1996.
From a level of DKK 12,458 million in 1985 (current prices) the total level of VET spending in 1996 was more than DKK 27 billion.
Af førnævnte grunde er kombinerede forløb ikke inkluderet, men de udgør omkring 2,2 mia. kr.
For the reasons mentioned above, combined programmes have not been included, but account for approximately DKK 2,2 billion.
Tendensen inden for det samlede forbrug og perspektiverne for finansieringsfordelingen diskuteres i nedenstående afsnit.
The trend in total spending and perspectives for funding distribution is discussed in the section below.
6.2 Tendenser inden for finansieringsniveau, finansieringsfordeling og finansieringsordninger
6.2 Trends in funding level, distribution of funding and fi­nancing arrangements
Det første afsnit af dette kapitel viste, at der har været en betydelig stigning inden for forbruget de senere år.
The first section of this part showed that there has been a significant increase in VET spending in recent years.
Med hensyn til tendenser inden for forbrugsniveau og -fordeling står det stadigt tilbage at afgøre, hvorledes den fremtidige udvikling vil forløbe.
With regard to trends in the level and distribution of spending, the question remains as to how the future development might be.
De følgende vurderinger bygger på input fra de forskellige aktører inden for erhvervsuddannelsesområderne.
The following assessment builds on input from various VET actors.
Med hensyn til finansieringen af erhvervsrettede ungdomsuddannelser er der ingen tvivl om, at de nuværende ordninger, hvor staten er den primære kilde til finansiering, og hvor virksomheder bidrager via AER, vil fortsætte.
With regard to the funding of IVT, there seems to be little doubt that the current arrangement, where the government is the main funder, and where enterprises contribute via the AER, will continue.
Det samlede finansieringsniveau kan stadig stige, men sandsynligvis i en mindre grad end i de senere år.
The total IVT funding level might still rise, but probably at a lower rate than in recent years.
Der vil blive lagt større vægt på kvalitetsudviklingen, som vist ovenfor.
The emphasis will be to a higher degree on quality development, as shown above.
Det har at gøre med den intensiverede fokusering på kvalitet inden for uddannelsessystemet, der er blevet påvirket af en række internationale sammenligninger og undersøgelser.
This has to do with an increasing focus on quality in the educational system, which has been raised by a number of international comparisons and studies.
Hvad angår de erhvervsrettede efteruddannelser, vil det samlede finansieringsniveau sandsynligvis vedblive med at stige, da det er centralt for den danske arbejdsmarkedspolitik, at en bred vifte af muligheder for at styrke de erhvervsfaglige kvalifikationer altid skal være tilgængelig for virksomhederne og for den enkelte.
In the CVT area, the total level of funding is likely to continue to rise, since it is central to Danish labour market policy that a wide array of opportunities for increasing vocational qualifications should always be available to enterprises and to the individual.
Det offentliges forbrug på efteruddannelse vil dog nok stige i en mindre grad end det privates forbrug.
However, public spending on CVT might rise at a lower rate than private spending.
De seneste udtalelser fra regeringen peger på forskellige justeringer af AMU-systemet, der vil forøge virksomheders og enkeltpersoners omkostninger betydeligt.
Recent statements by the government point to several adjustments of the AMU system which will significantly increase the financial burden on private enterprises and individuals.
Undervisningsgebyrerne vil sandsynligvis stige, navnlig for de korte AMU-forløb, således at de i højere grad afspejler kursernes faktiske omkostninger.
Tuition fees will probably be raised, especially for short-term AMU programmes, so that they increasingly reflect the actual cost of courses.
Denne udvikling reflekterer filosofien om, at jo fjernere et uddannelsesforløb er fra det grundlæggende erhvervsuddannelsessystem (med hensyn til den direkte anvendelse på et erhverv) desto dyrere vil det være for brugeren.
This development will reflect the principle that the further an educational programme is from the basic vocational training system (in terms of its direct application to a vocation), the more costly it will be for the user.
AMU-kurser der fokuserer på personlig udvikling og de "bløde" færdigheder vil således være dyrere.
Thus, AMU courses focusing on personal development and soft skills will have a higher price tag.
Uddannelse for ledige
Training for the unemployed
Med hensyn til uddannelsen af ledige viste kapitel 4, at den større fokusering på aktivering har medført et væsentligt højere udgiftsniveau.
With regard to training for the unemployed, part 4 showed that the increased emphasis on activation has led to significantly higher levels of spending on training.
Efterhånden som arbejdsløsheden falder, må stigningen inden for uddannelsesudgifter dog forventes at aftage.
However, as the unemployment rate continues to drop, the growth in spending on training for the unemployed should diminish.
Regeringen har dog senest signaleret, at de grupper, der på nuværende tidspunkt er marginaliserede på arbejdsmarkedet (som for eksempel etniske minoriteter) eller som ikke er en del af arbejdsstyrken (som førtidspensionister) skal integreres i arbejdsmarkedet.
Nonetheless, recent signals from the government indicate that groups which are currently marginalised in the labour market (e.g. ethnic minorities) or which are not part of the labour force (such as persons on early retirement) should be integrated.
Nogle af disse grupper behøver sandsynligvis en hel del undervisning, hvis de skal blive til værdi for arbejdsmarkedet.
Some of these groups probably require significant training if they are to be of value in today's labour market.
Dette kunne medføre en yderligere stigning i uddannelsesomkostningerne og forhindre en drastisk nedgang i det overordnede udgiftsniveau.
This could lead to an upward pressure in training costs.
Efter gennemførelsen af forskellige reformer af finansieringsordningerne på efteruddannelsesområdet har regeringen nu indikeret, at der vil være en pause i reformerne på området.
After the introduction of several reforms to the financing arrangements to the VET sector in recent years, the government has now indicated that there will be a pause in reforms.
Det synes åbenlyst, at man ikke vil indføre taxametersystemet på flere uddannelsesområder.
It seems clear that there will be no further introduction of the taximeter system to additional educational areas.
Det er sandsynligvis på grund af, at systemet allerede i vid udstrækning er taget i brug, og at det nu er tid til at evaluere de senere års erfaringer med systemet og dets indvirkning på udbydernes motivering.
This is most likely due to the fact that the taximeter system is already very widely used, and that it is now time to evaluate recent years' experience with the system and its incentives effects on the training providers side.
6.3 Kommende ændringer og debatter
6.3 Future changes and debates
Dette afsnit vil afslutte denne rapport ved at skitsere nogle af de aktuelle planer og perspektiver på området for erhvervsrettede uddannelser.
This section will conclude the financial portrait by outlining some current plans and perspectives for changes within the VET area.
I en politisk erklæring i marts 1998, erklærede den genvalgte SR-regering, at der ville blive sat fokus på erhvervsuddannelsesområdet i den nærmeste fremtid med et antal nye initiativer.
In its March 1998 political statement, the re-elected Social Democrat coalition government stated what the VET area would be focused upon in the immediate future with regard to a number of initiatives.
Hovedpunkterne i denne forbindelse er:
Key focal points in this regard are:
• Øget koordinering mellem de forskellige uddannelsesområder.
Increased coordination between training areas.
Mens nedenstående diskussion således vil tage udgangspunkt i de emner der er taget op af regeringen, vil den samtidig bygge på en vurdering af deres mulige indhold.
Thus, while the discussion below will consider those issues mentioned by the government, it will also build on an assessment of their possible content.
Denne vurdering tager udgangspunkt i inputtet fra relevante aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter.
This assessment is based on the input received from relevant VET actors, in particular the social partners.
Nedenstående er struktureret i henhold til de primære uddannelsesområder.
The discussion below is structured in relation to the main training areas.
• Kvalitetsudvikling.
Quality development.
Større vægt på kvaliteten af erhvervsfaglig grunduddannelse og på de uddannelsesrelaterede koblinger mellem erhvervsrettede ungdomsuddannelser og efteruddannelse.
Increased emphasis on quality in basic vocational training and on the training-related linkages between IVT and CVT.
Inden for ungdomsuddannelserne refererer dette nøgleord til en yderlige simplificering og reducering af antallet af kurser, der bliver udbudt på de tekniske skoler.
Within IVT, this key phrase primarily refers to further simplification and reduction in the number of courses offered at the technical colleges.
• En evaluering af Den Frie Ungdomsuddannelse (FUU), primært for at afgøre om uddannelsen når de tilsigtede målgrupper.
An evaluation of the Free Youth Education (FUU), in particular in order to establish whether the education reaches the intended target groups.
• En betydelig simplificering og harmonisering. For det første kan dette gøres ved at udtænke en samlet lov for hele området.
Significant simplification and harmonisation.
For det andet kan simplificering medføre en harmonisering af de forskellige statslige tilskudsordninger der p.t. er i brug.
Secondly, simplification might lead to harmonisation of the different government subsidy schemes, which currently exist for individuals engaged in various types of CVT.
Målet ville være kun at have ét tilskudssystem.
The aim would be to have one subsidy system only.
kobling mellem ungdomsuddannelserne og efteruddannelse.
The transfer of the entire CVT area to the Ministry of Education has often been discussed, in order to ensure optimal linkage between IVT and CVT.
Trods det, at denne løsning nøje blev behandlet efter folketingsvalget i 1998, hører de to områder dog stadig under forskellige ministerier.
However, even though this solution was seriously considered after the 1998 parliamentary elections, the two areas remain in separate ministries.
Man må derfor finde andre løsninger, sandsynligvis gennem et tættere og mere formaliseret samarbejde mellem Undervisningsministeriet og Arbejdsministeriet.
Therefore, other solutions must be found, probably by establishing an increased and more formalised level of cooperation between the Ministry of Education and the Ministry of Labour.
• Indførelsen af aktiveringstilbud og tilbud om efteruddannelse til de ældste grupper af ledige.
The introduction of activation measures and the provision of continuing education for the oldest groups of unemployed.
En reform af den socialpolitiske lovgivning har været på vej, og skulle være klar den 1. juli 1998. Denne reform betyder, at kommunernes aktiveringstilbud nu henvender sig til mennesker under 30 år, hvor det før var 25 år.
A reform of social policy legislation is expected to be introduced on July 1st 1998.
7.1 Regulerende lovgivning
7.1 Regulatory legislation
Erhvervsrettede
Ministry of Education
Simplificering gennem en reduktion i uddannelser antallet af uddannelsesforløb.
IVT reform. Simplification through reduction of number of educational programmes.
Indførelsen af et mere efterspørgselsstyret system via taxa meterfinansieringssystemet.
Introduction of a demand-oriented system through the taximeter financing system
Undervisnings
Ministry of Education
Reform af de erhvervsrettede ungdomsuddan erhvervsskoler ministeriet ungdoms nelser.
IVT reform.
Decentralisering af kompetencen til de uddannelser enkelte skoler for at øge deres økonomiske effektivitet og lydhørhed overfor lokale krav.
Decentralisation of authority to individual colleges in order to increase their financial efficiency and sensitivity to local demands
Reform af erhvervsrettet efteruddannelse.
CVT reform.
Decentralisering og indførelsen af et mere revlderet i dannelser efterspørgselsstyret AMU-system via taxa
Decentralisation and introduction of a more demand-oriented AMU system through the introduction of the taximeter system of financing
Arbejdsmarkeds ministeriet ledige øget vægt på kvalificerende politik uddannelsesinitiativer.
Reform of the policy towards unemployed through an increased emphasis on qualifying educational initiatives.
Indførelsen af individuelle handlingsplaner for at sikre en hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet.
Introduction of individual action plans in order to ensure a quick return to the labour market
Elevrefu revideret i ministeriet ungdoms obligatoriske udbetalinger fra alle sion. AER.
The Act on the Collective Employer Fund (Lov om ar bejdsgivernes elevrefusion, AER)
1996 uddannelser arbejdsgivere til en fælles fond, der delvist finansierer erhvervsrettede ungdomsuddannelser.
The Act specifies the organisation of mandatory payments by all employers to a collective fund which partly finances IVT.
Målet er at sikre, at arbejdsgivere aktivt bidrager til finansieringen af ungdomsuddannelserne.
The aim is to ensure that employers actively contribute to the funding of IVT.
Derudover sikrer loven, at arbejdsgivere har et incitament til at tilbyde lærepladser.
In addition, the Act ensures that employers have an incentive to provide apprenticeships (since they already contribute to IVT funding).
Lov om
on
Skatten pålægges generelt alle ansatte, delvist for at fremme det offentlige bidrag til arbejdsmarkedsuddannelser og den offentlige indsats mod arbejdsløshed.
The tax is levied unem generally on all employed persons, partly in ployed order to highlight the public contribution to labour market training and the public effort against unemployment.
Loven fastsætter fordelingen af bruttoskatteindtægterne til de tre arbejdsmarkedsfonde. Aktiveringsfonden giver
The law describes the allocation of the gross tax income to the three labour market funds.
Staten bidrager med
Training for the unem ployed ing)
50% af finansieringen af aktiveringstilbud, inden for en specificeret grænse.
The state contributes with 50% of the financing of the activation offers, within a specified limit.
Loven beskriver hvorledes hovedparten af gende social- og ministeriet ungdoms finansieringen af dette område ligger hos sundhedsuddan uddannelser amterne.
The law describes how the main financing of this area lies with the regional councils (amter).
7.2 Bemyndigelseslovgivning
7.2 Enabling legislation
Erhvervsrettet
Ministry of Taxation
§ 6a af statsskattelovgivningen bemyndiger lovgivningen ministeriet efteruddannelse arbejdsgivere at fratrække uddannelsesudgifter.
The State Tax Law (Statsskattelovgivningen)
Det giver private og offentlige arbejdsgivere et incitament til at tilbyde forskellige former for eksterne erhvervsuddannelser.
This provides an incentive for private and public employers to offer various types of externally purchased continuing training to their employees.
niveauet for disse tilskud.
The law specifies the rights to various types of leave, the rules for receiving subsidies for leave, and the levels of those subsidies.
Formålet med loven er, at give ansatte muligheden for at få uddannelses-, sabbat- eller forældreorlov.
The purpose of the law is to provide employed persons with the opportunity to take a period of educational, sabbatical or child care leave.
Arbejdsgivernes Elevrefusion
AER The Collective Employer Fund (Arbejdsgivernes Elevrefusion)
Arbejdsformidlingen
Public employment service (Arbejdsformidlingen)
Arbejdsmarkedsstyrelsen
AMS Danish Labour Market Authority (Arbejdsmarkedssty-relsen)
Arbejdsmarkedsuddannelser
CEO Chief Executive Officer (Administrerende direktør)
Dansk Arbejdsgiverforening
Danish Employer's Confederation (Dansk Arbejdsgiverforening)
Dansk Industri
The Confederation of Danish Industry (Dansk Industri)
Den Europæiske Union
The European Union (den Europæiske Union)
Den frie ungdomsuddannelse
Initial vocational training
Landsarbejdsråd
National Employment Council (Landsarbejdsråd)