natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Generelt betrag tet må den enkelte også være mere kom petent end en bureaukrat til at træffe dette valg.
It should be solely devoted to the longterm benefits of the individual.
Den individuelle investeringskonto løser problemet med de økonomiske begrænsninger forbundet med uddannelse og mobilitet og giver incitament til at foretage økonomisk rationelle investeringer i uddannelse.
1993, Chapters 1, 5 and 6) included two particular features to make the investment account arrangement economically effective, and at the same time acceptable from an income distribution point of view.
3) Argumentet vedrørende de dårligt stillede er præciseret mest i Eliasson (1992b).
'The argument on the disadvantaged is most clearly spelled out in Eliasson ( 1992b).
For det første konkluderede udvalget, at hvis den enkelte skulle stimuleres til at gøre en indsats og være motiveret, hvil
The committee first concluded that to stimulate the individual effort and motivation needed for successful training, an effective incentive system was needed.
Dette opnås ved at give mulighed for og stimulere til, at de forskellige erhvervsuddannelsesenheder konkurrerer med hinanden gennem udvikling af nye produkter.
This is accomplished by allowing and stimulating the various vocational train ing units to compete with one another through innovative product development.
Eftersom nogle af disse institutioner allerede har haft gode resultater med
Since some of these agencies have already been successful in attracting private, unsubsidized customers the techniques for successful training have been developed at reasonable costs.
Erhvervsuddannelse af unge i Frankrig: en ressource, som er vanskelig at udnytte optimalt1
Vocational training of young people in France: a resource difficult to exploit' offered both in order to reduce the number of examination failures and ­ even more important ­ to update vocational qualifications as rapidly as possible.
I [Boyer 1992], der behandler spørgsmå­let om "fremkomsten af et nyt produk­tionssystem", anføres det, at almen­uddannelse og erhvervsuddannelse kan vise sig at være en af de afgørende fakto­rer for "et lands evne til at fremme en kumulativ vækst".
Discussing "The emergence of a new pro­duction system", Boyer [1992] points out that education and vocational training could prove to be among the prime fac­tors determining a country's ability to pro­mote cumulative growth.
Denne faktor kan imid­lertid ikke alene sættes lig med stigende deltagelse i uddannelse.
However, this objective cannot simply be equated with an increase in human capital.
Måden, hvorpå uddannelserne udformes og integreres i aktørernes praksis og i arbejdsmarkedets funktion, er af lige så stor betydning for de opnåede resultater.
Methods of developing education and training and making it an integral part of firms' prac­tice and the operation of the labour mar­ket have an equal influence on the re­sults obtained.
I Frankrig er andelen af skolesøgende efter den obligatoriske skolegangs afslut­ning (i 16 års­alderen) steget stærkt i lø­bet af de sidste 20 år; for de 17­24­årige var procentdelen i 1987 på samme niveau som i Tyskland og højere end i USA [Debizet 1990].
ü The success rate in examinations quali­fying for a basic vocational training cer­tificate ­ the CAP or certificat d'aptitude professionelle ­ rose from 58% to 66% between 1982 and 1991· However, this figure is still well below the German one of 80% for those successfully completing an apprenticeship.
Udviklingen inden for den tekniske og erhvervsrettede undervisning har været lige så markant, som det fremgår af ned­enstående skema:
The selectivity of theo­retical examinations, which reflect the
Der er således sket en omfattende udvik­
In 1987 the figure for students in the 17 to 24 age group was on a par with that for Germany and higher than in the United States [Debizet 1990].
62 66O 136 737 37 211 80 482 Det franske uddannelsessystems interne
As the table 1 shows, progress in the fields of technical and vocational education has been considerable.
DDenne artikel genoptager og ajour­fører nogle elementer i et indlæg, der under titlen "Education and the youth labor market in France: the increasing cost of adjustment in the 1980s", blev holdt pà en konference i november 1993 i Santa Barbara, arrangeret af Christoph F. Buechtemann og Dana J. Soloff (Rand. Santa Monica, Cali­fornien). Konferencens overordnede tema var "'Human Capital Investments and Economic Performance".
The eighties saw consider­able qualitative and quan­titative development of the technical and vocational training facilities for young people within the French educational sys­tem.
Et resumé, redigeret af arrangørerne, udkommer i Industrial Relations Jour­nal bind 25 nr. 2 ­ (sommer 1994) under titlen "Education, Training and the Economy".
Over­coming these difficulties will call for major struc­tural changes in the train­ing field, as also in em­ployment and work organization.
Endvidere er der gjort en stor indsats for at mindske frafaldsprocenten og ajourføre erhvervsuddannelsesbeviserne:
Moreover considerable efforts have been made to improve the quality of training
ERHVERSUDDRNNELSE2/94
VOCATIONAL TRAINING 2/94
*** ske elevers resultater ved standardiserede evalueringer giver dem en placering blandt de førende i OECD­landene [Peretti, Meuret 19931­ passet det stadig højere uddannelsesni­veau, uden at der hidtil er sat spørgsmåls­tegn ved det duale system som grundlag for kvalifikationstilvejebringelse og arbejdstilrettelæggelse.
"We are, ... far removed from the immobility traditionally associated with the French vocational training system with its marked academic emphasis. "
Endnu i dag, hvor de unge tyskere i stigende grad foretræk­ker de almendannende studielinjer, an­fægter virksomhederne ikke det duale systems legitimitet, tværtimod (se [Adler, Dybowski og Schmidt 19931).
J a sharp increase in the numbers continuing schooling beyond the level of compulsory education Ü considerable develop­ment of technical and vo­cational instruction □ qualitative efforts to re­duce the drop­out rate and to ensure that voca­tional certificates remain up to date.
"Der er... sket en omfat­tende udvikling af det erhvervsrettede undervisningssystem, der ellers traditionelt opfattes som statisk."
In the last ten years 165 certificates of vocational aptitude (CAPs) have been created or thoroughly reviewed and re­modelled, and 246 CAPS or options done away with.
J stærk stigning i andelen af skolesøgende efter den obligatoriske skolegangs afslutning ü omfattende udvikling af den tekniske og erhvervs­rettede undervisning Ü stor indsats for at mindske frafalds­procenten og ajourføre erhvervsuddannelses­beviserne
Finally, the structure of curricula has been thoroughly overhauled in agreement with the various trades and employers in in­dustry, largely using employers' require­ments as terms of reference (What should a certificate­holder be able to do?) and deciding what the certificate itself should signify (What theoretical knowledge does he need?) [Tanguy 199U­
I Frankrig har den stærke stigning i antal­let af unge med en erhvervsmæssig grund­uddannelse (CAP og BEP), samtidig med at beskæftigelsessituationen har begræn­set indslusningsmulighederne, automatisk medført forringede beskæftigelsesmulig­heder, der har givet sig udtryk i et fald i de unges andel af de samlede ansættel­ser (fra 17% i 1973­74 til 13% i 1988­89) og dekvalificering afsåvel lønmæssig som arbejdsmæssig karakter.
The emergence of initial training as a fac­tor influencing the structure of the workforces of French firms is of recent date, with the result that the differences between the qualifications of those in employment from one generation to an­other is far more marked in France than in Germany.
Men udviklingen med hensyn til forde­ling af ressourcerne til almenuddannelse og erhvervsuddannelse har øget kløften mellem uddannelsessystemet og arbejds­markederne, hvilket først og fremmest går ud over de unge, der rammes hårdere end unge i europæiske lande med et velud­viklet lærlingeuddannelsessystem, der mere direkte er rettet mod arbejdsmarke­det; ikke alene er arbejdsløshedsprocen­ten blandt unge meget høj, men også målt i forhold til den samlede procentdel ar­bejdsløse er ungdomsarbejdsløsheden meget højere end i Tyskland og Det Fo­renede Kongerige.
We are, therefore, far removed from the immobility traditionally associated with the French vocational training system with its marked academic emphasis.
Forskelle i den demografiske situation kan ikke alene forklare dette fænomen [Join­Lambert, Pottier, Sauvageot 1993].
This is particularly noticeable at the level of basic vocational training.
De løsnings­forslag, der fremsættes af uddannelses­beskæftigelsesaktørerne, er stadig fam­lende og endog selvmodsigende: priori­tering af de almene uddannelser, fremme af den erhvervsrettede undervisning eller nedsættelse af omkostningerne i forbin­delse med ansættelse af unge.
There is a 10­point difference between the active popu­lation under 25 and the total number of people gainfully employed in the case of Germany (part­time vocational school­leaving certificates or equivalent) and one of almost 15 points in the case of France (CAP or BEP).
"... ikke alene er arbejds­løshedsprocenten blandt unge meget høj, men også målt i forhold til den samlede procentdel arbejdsløse er ungdoms­arbejdsløsheden meget højere end i Tyskland og Det Forenede Kongerige. "
"In France the unemploy­ment ratio f or young people is very high, while the ratio of young unem­ployed to that of the active population of all ages is much higher than in Germany or the United Kingdom"
Efter nogle år opstår der en tendens til opnormering, men i en stadig langsommere takt, som det fremgår, hvis man sammenligner de forskellige årgange, efter et de har for­ladt uddannelsessystemet [Join­Lambert og Viney 1988].
Bearing in mind the cost per pupil, for which France is around average for OECD countries, performance would even seem outstanding given that in standardized assessment procedures the results ob­tained by French pupils put them among the leaders in the OECD league (Peretti, Meuret 1993) ­ a notable improvement.
Et voksende misforhold mellem udviklingen på erhvervsuddannelses­området og på arbejds­markederne
In Germany the relationship between training and employment has gradually adjusted to a continuous rise in the gen­eral level of training, without the struc­turing influence of the dual system on qualifications and work organization be­ing as yet brought into question.
Den erhvervsmæssige grunduddannelses betydning for at få ansættelse i franske virksomheder er af nyere dato.
In fact quite the contrary [Adler, Dybowski and Schmidt 19931­ and the youth labour market in France: the increasing cost of adjustment in the 1980s".
Herom vidner forskellene mellem genera­tionernes uddannelsesniveau, der er langt mere markante i Frankrig end i Tyskland.
It was originally presented to a conference organized by Christoph F. Buechtemann and Diana J. Soloff (Rand, Santa Monica, California) and held in Santa Barbara in November 1993.
Disse resultater er sammenfaldende med analysen af lønniveau i forhold til uddan­nelsesniveau [Baudelot, Glaude 1990].
The proceedings of the conference, edited by Ch.
I perioden 1970­1985 var en lønmæssig deklassering særlig markant for de lavest uddannede og navnlig for CAP (især kvin­der): 31% af de mandlige CAP­indehavere var blandt de lavest lønnede i 1985 mod 26,5% i 1979 (for kvinder var de tilsva­rende tal henholdsvis 36,3% og 24,8%).
F. Buechtemann and D.J. Soloff. will be published in the spring of 1995 as part of the collection of the Russel Sage Foundation (New York). A summary prepared by the organizers under the title 'Education.
Ydermere har gennemsnitslønnen for ar­bejdstagere uden eksamensbevis nærmet sig CAP­indehavernes (2).
Training and the Economy" will appear in the Industrial Relations Journal 25(2) to be published in the summer of 1994.
Forskellene er særlig markante, hvad an­går den erhvervsmæssige grunduddan­nelse: forskellen mellem erhvervsaktive under 25 år og den beskæftigede befolk­ning som helhed er 10 points i Tyskland (bevis for den duale uddannelse eller til­svarende bevis fra den erhvervsrettede undervisning) og næsten 15 points i Fran­krig (CAP eller BEP).
However, the development of educational and vocational training facilities has tended to widen the gap between them and the labour market, a situation from which young people have been the worst to suffer.
"I Frankrig har den stærke stigning i antallet (tf unge med en erhvervs­mæssig grunduddannelse (CAP og BEP) ... automa tisk medført forringede beskæftigelsesmulighe­ der."
This has determined the spe­cific nature of the job market for young people in France compared with other European countries, who have a system of apprenticeship linked to skilled em­ployment.
I Tyskland er forholdet mellem uddan­nelse og beskæftigelse gradvis blevet til­
In France the unemployment ratio for young people is very high, while the ratio of young unemployed to that of the active population of all ages is much higher than in Germany or the United Kingdom. Nor can the difference be ex­
I Tyskland har stigningen i antallet afunge med en faglig uddannelse derimod sna­rere virket befordrende på den lønmæs­sige og overenskomstmæssige anerken­delse.
In France the rapidly growing number of those completing a certificated course of initial vocational training (CAP or BEP) at a time of limited job availability has weighted the odds more heavily against finding employment.
Denne forskel må henføres til arbejdsmarkedernes funktion og den
This reflects in a fall in the proportion of young people in the total number of those newly recruited from 17% in 1973­74 to 13% in 1988­89 coupled with a process of downgrading
ERHVERVSU0DRNNELSE2/94
VOCATIONAL TRAINING 2/94
Tabel 2: Forskelle mellem generationernes uddannelsesniveau: en sammenligning mellem Frankrig og Tyskland
Table 2: Generation differences in qualifications: France and Germany co mpared
Beskæftigede i alt
Total of those gainfully employed
Hojeste opnåede uddannelsesbevis
Highest formal qualification
Beskæftigede under 25 år
Active under- 25 s
Beskæftigede under 25 ir
Active under- 25 s qualification
CEP BEPC (= uden faglig uddannelse)
CEP, BEPC, \o-replies
Afsluttet Hauptschule (med eller uden bevis).
CEP-BEPC (=first-cycle secondary school) with no vocational training
Realschulehevis, uden faglig uddannelse
Completed Hauptschule with or without leaving certificate Realschule certificate with no vocational training No-replies
Vekseluddannelsesbevis eller tilsvarende erhvervsuddannelsesbevis
Part-time vocational schoolleaving certificate or equivalent
Vekseluddannelsesbevis eller tilsvarende bevis for erhvervsrettet undervisning
Part-time vocational schoolleaving certificate or equivalent
Studentereksamen, teknikerbevis
General and technical baccalaureates reates
Almen, teknisk eller erhvervsfaglig studentereksamen, B, T, BP
Baccalaureates Technical schoolleaving certificate
Almen eller teknisk studentereksamen, studentereksamen + vekseluddannelsesbevis, tekniker eller
Technical or secondary school certificate Abitur + vocational schoolleaving certificate
Teknikerbevis eller mesterprøve; studentereksamen + vekseluddannelsesbevis bevis mesterprove
General or technical Abitur only, Abitur + vocational schoolleaving certificate Technical or second ary school certificate
Fachhochschulebevis (kortvarige højere uddannelser)
DEUG, BTS, DUT and other two- year university courses
Studentereksamen + 2 og højere uddannelsesbeviser
Chartered engineer, Fachhochschule diploma and university degree
DEUG, BTS, DUT og andre uddannelser på niveau III
Baccalaureate + 1 years and higher university qualification
Universitetseksamensbevis
Higher university qualification
I Frankrig finder den faglige kvalifi cering sted i virksomhederne gennem ordningen med virksomhedsinterne arbejdsmarkeder, som stadig er den frem herskende, og som virksomhederne har søgt at bevare gennem aldersbetingede foranstaltninger (førtidspensionering).
sent 31% of the lowest earners in 1985, compared with 26.5% in 1979 (the figures for women are 36.3% and 24.8% respectively). Moreover, the average wage for workers without a formal qualification has moved much closer to that of CAP hold ers2.
Anciennitet og erfaring spiller stadig en afgørende rolle for klassificeringen.
"In France the rapidly growing number of those completing a certificated course of initial vocational training... has weighted the odds more heavily against finding employment. "
Således er der skabt et stadig større misforhold mellem de uddannelsesressourcer, der investeres i erhvervsrettet undervisning, og virksomhedernes praksis med at ansætte de unge færdiguddannede fra den erhvervsrettede undervisning på de lave ste niveauer i beskæftigelseshierarkiet med heraf følgende risiko for varig ude lukkelse af de 90.000 unge, der hvert år forlader uddannelsessystemet uden en faglig uddannelse.
Continuing a trend that began in the midseventies [Affichard 1981], in the eighties young people's access to the labour mar ket was typified by a growing risk of downgrading.
De ukvalificerede jobs, som egentlig er beregnet på de sidst nævnte, besættes således i stigende om fang af højere kvalificerede unge.
An increasing number found themselves in unskilled jobs and at the same time their weighting in the total active population has been steadily decreasing (-22% between 1982 and 1991).
Over 50% af de unge på niveau VI og Va har i løbet af deres første tre erhvervsaktive år været ledige i mere end et år (for indehavere af et CAP- eller BEP-bevis falder procenten til 15 [Pottier, Viney 199U).
In a few years' time the pace of regradings will be slower and slower if we compare the large numbers that continue to leave the educational system (see table 3) [JoinLambert and Viney 1988].
2) Også de højere uddannede berøres af deklasseringen, men dog i min dre grad.
2 Downgradings do not spare those with higher educational qualifications but they are less affected.
Desuden er deklasseringen for disses vedkommende ikke blevet intensiveret, selv om antallet af højere uddannede er steget væsentligt.
Moreover, downgrading is not excessive, whereas the number of those with such qualifications is rising sharply.
I 1985 havde 77% af de unge med enten en universitetseksamen på 2. eller 3. studietrin (mindst studentereksamen + tre år), ingeniøreksamen eller eksamen fra en højere læreanstalt (grande école), fået en ledende stil ling 15 år efter uddannelsens afslutning iLaulhé 19901.1 1977 gjaldt dette kun 62%.
According to Laulhé 119901, in 1985 77% of young people with a university degree of the second or third cycle (thus at least baccalaureate plus 3 years) or a graduate engineer from a university or Grande Ecole gained managerial positions between one and five years of leaving the school system.
Såvel i Tyskland som i Frankrig er ung arbejderne (under 25 år) bedre uddannet end kategorien som helhed.
In 1977 the figure was only 62%.
Institutionaliseringen (se ovenstående ind ramning) - med massiv statsstøtte - af et overgangsfelt mellem uddannelsessystem og arbejdsmarked har bidraget til at fast holde de eksisterende virksomhedsinterne markedslogikker, uden at der samtidig er etableret stabile rammer for tilvejebringelse og anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.
These results coincide with the analysis of wages corresponding to the different qualification levels [Baudelot, Glaude 1990].
Som følge heraf udsættes de unge. der har afsluttet en erhvervsmæssig grunduddannelse, for stærk konkurrence fra højere uddannede unge med hensyn til adgang til de jobs, der principielt er beregnet for den førstnævnte gruppe.
During the period 1970-1985 the downgrading in wage terms was particularly marked in the case of lower-level qualifications, especially CAPs and especially women. Men holding CAPs repre
ERHVERSUDDflNNELSE e/94 som kvalificeringssted for arbejdstagerne [Silvestre 1987],
* * * ure drops to 15% for holders of a CAP or BEP) [Pottier. Viney 1991].
"I Tyskland har stigningen i antallet af unge med en faglig uddannelse... snarere virket befor­drende på den lønmæssige og overenskomstmæssige anerkendelse.
"In Germany,... the wealth of vocational training courses available bas tended to encourage recognition in terms of wages and collective agreements rather than discourage it.
Denne forskel må henføres til arbejdsmarkedernes funktion og den måde, hvorpå kvalifikationer tilvejebringes. "
This difference must be a consequence of the way in which the labour market functions in the two countries and the way in which skills are structured."
Det er endnu ikke lykkedes arbejds­markedsparterne og de offentlige myndig­heder i Frankrig at skabe sammenhæng mellem uddannelsessystemets udvikling og personaleforvaltningen i virksomhe­derne.
"acquiring qualifications at the start of one' work ing Hfecontinues to predominate in Germany, and
I de sidste 10 år har erhvervs­uddannelsespolitikken og politikken til fremme af unges indslusning ført en slingrekurs mellem tre veje, som vanske­ligt kan forenes: ning, er den derimod lavere i Frankrig [Möbus, Sevestre 1991]­ Således er den fremherskende tendens i Tyskland stadig væk, at de faglige kvalifikationer erhver­ves i begyndelsen af det erhvervsaktive liv, hvilket er symptomatisk for eksisten­sen af faglige markeder (som langt fra udelukker interne karriereforløb [Lutz 1992]), medens den fremherskende ten­dens i Frankrig stadig er en gradvis op­bygning af kvalifikationer, hvilket afspej­ler de virksomhedsinterne markeders do­minans [Eyraud, Marsden, Silvestre 1990], som i de "glorværdige 30'ere" var forbun­det med integrering af en lavt kvalificeret eller uuddannet arbejdskraft.
The result has been a widening gap be tween the resources represented by vocational training and the employment policies of firms who recruit young peo ple with formal vocational qualifications at the lowest hierarchical levels and thus risk permanently excluding from the world of work the 90,000 young people who each year leave the educational system without vocational training.
Det er symp­tomatisk, at anciennitetens betydning for arbejderes lønniveau er to gange så lav i Tyskland som i Frankrig [Depardieu, Payen 1986].
The un skilled jobs which they could have had are increasingly being taken up by young people with higher skill levels.
I Frankrig skabes der såle­des en stadig større modsætning mellem udviklingen af en stærkt institutionaliseret erhvervsuddannelse, baseret på standar­diserede læseplaner, en struktur, der nær­mer sig den tyske [Campinos­Dubernet, Grando 1988], og på den anden side virk­somhedernes fortsatte dominerende rolle
During the first three years of their working life more than 50% of young people of levels VI and Vbis have been out of work for a total period of more than a year (the fig is symptomatic of the ex istence of specialist vocational markets ... whereas in France the progressive building of skills persists ... that went hand in hand, during the 30 years of economic expansion that followed the ending of the second world war, with employment of labour with no or few skills"
_J en ""japansk" vej bestående i en force­ret udvikling af de erhvervsmæssige grunduddannelser, på grundlag af hvilke virksomhederne opbygger arbejdsgrupper bestående af arbejdstagere, der er bedre udrustet til at tilpasse sig de teknologiske og organisatoriske ændringer, tage initia­tiver og påtage sig ansvaret for forskel­
In Germany, as in France, young workers of under 25 possess more qualifications than skilled workers as a whole. How ever, while the proportion of young peo ple with qualifications is in Germany higher than the overall proportion of skilled workers of all ages in the workforce, it is lower in France [Möbus, Sevestre 1991].
Tabel 3: Erhverv besat af unge mænd, der har forladt uddannelsessystemet i 1991 (i %)
Table 3: Jobs obtained by boys leaving the educational system in 1991 (in %)
Erhverv lait
Type of job
Højere end studenter­eksamen
Baccalaureate Higher than baccalaureate
Stillinger på mellemlederniveau
Middle-level occupations
Andre funktionær­stillinger (handel og service til private)
Other jobs (in com merce or private employment)
Faglærte arbejdere
Skilled workers
Ufaglærte arbejdere
Unskilled workers i3