natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En interessant kendsgerning inden for ram merne af samarbejdet mellem de forskel lige deltagere på regionalt plan er, at stiftelsen "Kontraktaktiviteter" forestår ledelsen af det frisiske metal uddannelsescenter (Fries Opleidingscentrum Metaal (FOM)).
A collaborative grouping of metal firms has been created in the province of Friesland on the basis of a sectoral initia­tive, for example. This grouping runs its own training centre, the Friesian Metal Training Centre (FOM).
Samtidig gennemfører denne stiftelse un dersøgelser af uddannelsesbehov hos de virksomheder, der deltager i FOM.
Apprentices are trained there in a simulated practical situ­ation for a diploma in the apprenticeship system.
På denne måde opstår der et horisontalt ne tværk mellem offentlige undervisningsinstitutioner og en erhvervsgrens praktikuddannelsescenter. uddannelsescenter.
Practical training for job-seekers also takes place in cooperation with the RBA and the Vocational Training Centre, and further training courses are provided for employees of firms in the region.
Regionaliseringen fra erhvervslivets side komplicerer det reginale billded yderligere.
Régionalisation from trade and industry further complicates the regional playing field.
Forholdet mellem arbejdsmarkedets parter inden for sektorerne på landsplan (i dette tilfælde O & O-fonden) og individuelle virksomheder i
The relationship between the sectoral This grouping promotes close involve­
Et andet initiativ til horisontale forbindelser er fælles ansatte som f.eks. en koordinator, der arbejder for både den regionale praktikskole og for ROC.
Another type of impetus for horizontal links consists of personal affiliations, such as a coordinator who is employed both in the regional practical school and in the ROC.
Dette giver per spektiver for regional afstemning mellem de forskellige aktører og muligheder for udveksling af sagkundskab.
This offers prospects for regional coordination between the different actors and opportunities for the exchange of ex­pertise.
Således har de allerede eksisterende kontakter mellem BBO (nu en del af ROC), virksomheders uddannelsescenter og faguddannelsescentret (Centrum Vakopleiding) banet vejen for et snævrere samarbejde mellem RBA, i dette tilfælde Centrum Vakopleiding, og FOM.
The contacts already existing be­tween the BBO (now part of the ROC), the training centre of the firms and the Voca­tional Training Centre have cleared the way for closer cooperation between the RBA or Vocational Training Centre and the FOM.
Dette samarbejde fremmer det regionale erhvervslivs stærke involvering i uddan nelse og undervisning.
ment of regional trade and industry in education and training.
Virksomheder er administrativt medansvarlige, bidrager finansielt og ansætter fremtidig faglært arbejdskraft direkte fra praktikuddannelsescentret.
Firms bear part of the administrative responsibility, contrib­ute financially and draw future skilled workers directly from the practical train­ingcentre.
Med henblik herpå afgiver de del tagende virksomheder hensigtserklæringer, hvori de udtrykker viljen til at til byde en eller flere lærlinge en arbejds plads i virksomheden efter afsluttet ud dannelse.
The participating firms provide placement intentions, in which they ex­press their willingness to offer one or more trainees a job in the firm at the end of the training.
Desuden er det et plus med et sted, hvor virksomheder kan henvende sig med efteruddannelsesspørgsmål.
Another benefit is that there is a point to which firms can address questions relating to further training.
Mange - navnlig mindre virksomheder - har behov for støtte ved uddannelsesspørgsmål.
Many firms, particularly smaller ones, need support on training matters.
Det regionale praktikuddannelsescenter kan yde denne støtte.
The regional practical training centre can meet this need.
regionen er ofte problematisk på grund af den ikke selvfølgelige forpligtelse mellem centrale organisationer og deres bagland (dvs. virksomheder og arbejdstagere).
social partners at the national level (or the O & O funds) and individual firms in the region is often not devoid of problems because the commitment between central organisations and their supporters (firms and employees) is not self-evident.
I stærkere grad end gennem strengt styrende elementer i styringsmodellen forsøges det her gennem "lokke"-elementer (egalisering, penge, information) at optimalisere det (vertikale) forhold.
Rather than via strictly controlled elements in the control concept, attempts are made here via "enticements" (equalisation, money, guidance and information) to optimise the (vertical) relationship.
Det er desuden påfaldende, at arbejdstagere (gennem fagforeningerne) i den nederlandske situation indtil nu på landsplan er medbestemmende i uddannelses- og undervisningspolitikken, men ikke eller næppe i de enkelte virksomheder og foretagender.
It is also striking that in the Dutch relationship it has to date been employees (via the trade unions) at national level which have jointly deter­mined education and training policy but have not done so at the level of individual firms and other labour organisations.
Samtidig er der fra erhvervslivets side kommet stærkt sektororienterede aktører på området.
At the same time strongly sector-oriented actors have appeared on the scene from trade and industry.
Vi sigter mod samarbejdsforbindelser mellem individuelle virksomheder.
We are referring here to groupings of different firms.
Disse antager som sagt i mange forskellige former og kan spille en vigtig rolle i regionen. Deres fortsatte eksistens
These are manifested, as mentioned earlier, in many different forms, and can also play an im­
Inden for erhvervsundervisning og voksenundervisning er der i Friesland oprettet et regionalt uddannelsescenter (Regionaal Opleidings Centrum (ROC)): ROC Fries land College.
In the field of vocational and adult educa­tion, a Regional Training Centre (ROC) has been created in Friesland: the ROC Friesland College.
I dette regionale institut til bydes der uddannelser på sekundærtrinnet (MBO) inden for sektorerne teknik, kemi,
This regional institute provides training courses at senior sec­ondary vocational education (MBO) level in the sectors of technology, chemistry,
Også i andre regioner er der eksempler på horisontalt samarbejde.
There are examples of horizontal collabo­rative groupings in other regions too.
I de fleste regi oner finder den teoretiske og praktiske uddannelse inden for lærlingesystemet sted på forskellige steder, hvilket ikke virker fremmende på afstemningen.
In most regions, the theoretical and practical training in the apprenticeship system takes place at different locations, which does not have a favourable impact on coordination.
Derimod bliver f.eks. teoriundervisningen i praktikuddannelsescentret for metal- og elektroteknikvirksomheder i regionen Cuijkfore-
On the other hand, in the practical training centre for the metal and electrical-engi­neering firms in the Cuijk region, for ex­ample, the theoretical teaching is given by the Den Bosch MBO college at the site of the practical training centre. Here too con-
Erhvervsuddannel.se 2/1993
Vocational training 2/1993
CEDEFOP taget af MBO­college Den Bosch i praktik­uddannelsescentrets lokaler.
CEDEFOP tacts arise between different regional ac­tors which benefit the quality of the train­ing.
Vor vigtigste konklusion er kort sagt, at regionalisering byder på interessante per­spektiver som led i en fleksibilitetsstrategi, men at der i Nederlandene indtil nu mang­ler en dertil passende anvendelse af eg­nede styringsmodeller.
that in the Netherlands there has to date not been any suitable application of adequate control concepts.
Der ligger de vig­tigste udfordringer i den nærmeste frem­tid, ikke blot med hensyn til politik, men også med hensyn til ledsagende forskning og udvikling.
This is where the major challenges lie in the near future, not only for policy but also for associated research and development.
arbejdes på udformning og anvendelse af passende styringsmodeller. Det vil sige styringsmodeller, som passer til de forhol­det mellem aktørerne, der som følge af regionalisering ændrer sig, mellem delta­gere og samtidig styringsmodeller, ud fra hvilke tilfredsstillende løsninger kan fin­des for de store indholdsmæssige proble­mer på uddannelses­, undervisnings­ og arbejdsmarkedsområdet.
isation between actors and at the same time control concepts on the basis of which satisfactory solutions can be found for the great problems of content in the area of education, training and the labour market.
Hvad dette an­går kan man skelne mellem tre spydspidser.
Three spearpoints can be distinguished in this context.
Der, hvor betingelserne er til stede for oprettelsen af netværker mellem de for­skellige aktører, viser det sig også, at der faktisk udvikles fornuftige initiativer til regionalt samarbejde, således som det kan konkluderes af ovenstående eksempler.
It can be concluded from the above exam­ples that where conditions exist for form­ing networks between the different actors, meaningful initiatives for regional col­laboration are also found to develop.
For det første drejer det sig om passende styringsmodeller for forholdet mellem aktører på centralt niveau og aktører på decentrale niveauer.
Firstly it is a matter of appropriate control concepts for the relationship between ac­tors at central and decentralised levels.
På linje med Dercksen og van Lieshout opfordrer vi, hvad dette angår, i første instans til konsistens med hensyn til den valgte model, uanset hvil­ken model eller hvilket princip der end vælges som ledetråd.
Following Dercksen and van Lieshout, we are primarily in favour in this context of consistency in the chosen concept, what­ever model or principle is chosen as a guide.
Regionen som afstemningsområde giver bestemt interes­sante perspektiver. Ikke kun overvejel­serne bag ved regionaliseringstendenser taler herfor.
Dijk, van, C, Akkermans, T. and B. Hovels ( 1987).
Også i praksis udvikler der sig i nogle regioner lovende initiativer, såle­des som vi har beskrevet det.
Sociale partners en het onderwijs in Nederland [Social partners and education in the Netherlands], Berlin.
For det andet drejer det sig om passende styringsmodeller til gavn for en synerge­tisk udnyttelse af de forskellige aktørers styrke og kapaciteter i regionen: en "hori­sontal" styringsmodel på selve regionens niveau.
The articulation of the interests of the region as an area of coordination for voca­tional initial training, further training and the labour market in our view cannot be regarded merely as the result of buck­passing by national actors.
Et nøglebegreb for udviklingen deraf forekommer os at være "effektiv netværkskapacitet".
Promising initiatives are also developing in the practice of some re­gions, as we have illustrated.
Endelig drejer det sig om at skabe pas­sende forudsætninger i form af forholdet og afstemningen mellem aktører på cen­tralt niveau.
Finally, it is a matter of creating appropri­ate limitations in terms of the relationship between and matching of actors at the central level.
For så vidt som man ud fra dette styrer mod et mål, kræver det en horisontal styringsmodel på landsplan.
Insofar as this is taken as a point of departure, a horizontal control concept is required at the national level.
Vigtige stikord her forekommer os at være "tværforbindelser", "effektivitet" og "på­lidelighed" ved anvendelsen af disponible midler.
Important entry points for this appears to us to be "unsheathing", "efficiency" and "reliability" in the employment of avail­able resources.
Naturligvis er der brug for en lære­ og tilvænningsproces for at benytte de regi­onale aktører og den kapacitet, som de hver især råder over, synergetisk til gavn for optimaliseringen af forholdet mellem uddannelse, undervisning og arbejdsmar­ked.
A learning and familiarisation process is obviously necessary to use the synergy in the regional actors and the capacity at their disposal to optimise the relationship be­tween education, training and the labour market.
Af dette bidrag er det blevet tydeligt, at der befinder sig talrige deltagere på det regionale område med forskellige positio­ner.
It has become clear from this pa­per that there are numerous actors on the regional playing field, each with their own positions.
Disse positioner bestemmes i betyde­lig grad af de forskellige oprindelser og medfører derfor forskellige interesser og perspektiver. I dette lys er der ikke kun rent teoretisk risiko for, at regionaliserings­tendenser på dette område strukturelt re­sulterer i en "kontraproduktiv" jungle af aktører og koalitioner.
These positions are determined to a significant extent by their differing origins, and therefore imply different in­terests and prospects.
Dette gælder så meget desto mere, som vi her endnu kun har vist en idealtypisk skitse af forskellige oprindelser og aktører, der opererer her.
This is all the more the case as we have only shown here an ideal­type outline of different origins and actors operating on them.
I realiteten er arsenalet af relevante aktører på området endnu større.
In reality, the arsenal of relevant actors on the playing field is far greater.
Et eksempel er den stigende betydning af aktører inden for ungdomsstøtten og kommuner i be­stræbelserne på at forhindre, at elever for­lader skolen for tidligt (Eimers, 1994).
An example is the increasing significance of actors in the area of youth assistance and local authori­ties in the context of combating early school­leaving (Eimers, 1994).
Efter vor opfattelse kan dette meget godt knyttes til en form for outputkontrol.
1 With thanks to Jan Geurts and Geert Kraayvanger for their comments on the draft version of this article.
Det er derfor vort indtryk, at man ikke kan nøjes med at fremme aktiviteter på regi­onalt plan, men at der med forrang bør
In our view it should not remain simply a matter of stimulating activities at the re­gional level, and priority should be given instead to working out and applying ap­propriate control concepts.
Decentralisering, lokalområde og erhvervsuddannelsespolitik somheder, som det vises i Sabel ( 1985) og Piore og Sabel (1990).
Decentralisation, territory and vocational training policy of Sabel (1985) or Piore and Sabel ( 1990).
Lokalområdet bliver dermed en vigtig faktor i omdefineringen af erhvervsuddannelsespolitikkerne, ligesom det bliver et vigtigt felt f or aktion, dialog ogforhandling mellem arbejdsmarkedets parter og lokale institutioner ("mikrosamråd").
At the same time, the idea that "small is beautiful" had been gaining ground be­cause of small firms' advantages in terms of adjustability, adaptability and flexibil­ity in the face of fluctuating demand or changes in terms of quantity and quality.
Efterfølgende har Faustino Miguélez foretaget en undersøgelse af undergrundsøkonomien i den katalanske tekstilindustri såvel generelt som i et specifikt lokalsamfund (1988).
nia with specific reference to one local community (1988).
På samme tid foretog J.J. Castillo en undersøgelse af arbejdsdelingen mellem virksomheder i møbelindustrien og i den elektroniske in dustri i Madrid.
At the same time, J.J. Castillo (1989) studied the division of labour between firms in the furniture and electronics sector in Madrid.
Ovennævnte er de tre mest fremtrædende studier, men naturligvis ikke de eneste.
These were the principle lines of study, though not the only ones..
I de seneste år er der udgivet en omfattende litteratur om emnet, både fra forskningsinstitutioner og arbejdsmarkedsinstitutioner; da det vil blive for omfattende at komme ind på dem alle, henviser vi læseren til de bibliografiske referencer.
Recent years have seen a prolif­eration of studies in this field both by academics and'from government bodies and both sides of industry. Space does not permit us to go into detail here and we*refer readers to the bibliography on the subject.
Sigtet med denne artikel er at henlede opmærksomheden på fremkomsten af begrebet lokalområde som en af de nye nøglefaktorer i erhvervsuddannelsespolitikkerne. Den stigende tendens til at udlægge produktionen i lokalt regi med fører krav om en fleksibel tilpasning af lokal institutionernes uddannelsesudbud.
The social restructuring of production brought about by the decentralisation of large firms and the allocation of work to smaller production units has involved the emergence of a new spa tial unit, the territory.
Denne decentralisering af produktionen medfører, at nye aktører inddrages, og at der opstår nye forhandlings- og beslutningsområder for arbejdsmarkedets parter og institutionerne.
The territory becomes of key significance in redefining vocational training policy and as an area for action, discussion and bargaining between the social partners and local authorities ("microconcertation").
Men uanset forskellige teoretiske rammer og forskellige betegnelser for decentraliseringsfænomenet, er der klart tale om en reel social omorganisering af produktionen, i den forstand at der er tale om mobilisering af lokalmiljøets menneskelige ressourcer, kvalifikationer, værdier, holdninger og adfærd.
However, regardless of the various theo­retical contexts and the terminology used, what is quite clear is that decentralisation is a genuine phenomenon associated with the social reorganisation of production in the sense that it mobilises human resources and skills in the immediate environment and revolutionises values, attitudes and behaviour.
Det kan således konstateres, at en af forudsætningerne for at skabe en tæt forbindelse mellem erhverv si i v og lokal samfund er forekomsten af en social struktur karakteriseret ved mange små håndværksvirksomheder og en arbejdskraft, der er i besiddelse af håndværksmæssige kvalifikationer.
Indeed it has been observed that linking industry with the local com­munity calls for a social structure involv­ing a large number of small firms employ­ing skilled and semi-skilled workers and a family structure providing the less skilled element.
Omstruktureringen af produktionssystemet har siden midten af 1970'erne medført en gradvis tilbagegang i antallet af store virk-
This article seeks to draw attention to the emergence of the notion of space as one of the new, key factors in the formulation of vocational training policy.
Med den omtalte omorganisering af produktionsprocessen følger indførelse af arbejdsdeling mellem virksomheder.
The restructuring of the production proc­ess in large firms has followed'the path of division of labour.
I de sidste årtier er der sket en markant udvikling hen imod decentralisering af produktionen, udlægning af arbejdsprocesser i un derleverance og decentralisering af store virksomheder i små lokale enheder baseret på net af familie-, venskabs- og naboskabsbånd, hvilket har givet sig ud slag i dannelse af lokale økonomiske systemer.
The past twenty years or so have seen decentralisation gathering pace and services being subcontracted by large firms to smaller local units which utilise the networks of family, friends and neighbours.
Dette fænomen er strengt taget ikke nyt.
The result has been the crea­tion of genuine local economies.
I denne type litteratur bruges der andre malende udtryk, såsom "virksomhedskonstellationer", "konglomerater" og "manuelle virksomheder og hoved-virksomheder". somheder".
Other writers preferred such evocative images as "constellation of firms", "conglomerates", "hand and head firms" etc.
Med henblik på en mere dybtgående un dersøgelse af lokalområdets centrale betydning for erhvervsuddannelsen disponerer vi artiklen i fire punkter.
In order to look more closely at the thesis of territoriality as a new factor affecting vocational training we shall structure our article around four points.
Det første punkt omhandler relationen mellem arbejdsdelingen mellem virksomheder og lokalområdet som et specifikt og velafgrænset område.
Firstly we shall discuss the relationship between the divi­sion of labour between firms and the con­cept of territoriality as a specific, defined space.
Det andet punkt omhandler de hovedkilder, der skaber lokal uddannelsesefterspørgsel.
We shall then discuss a case study illustrating our hypothesis before conclud­ing with a number of reflections of a gen­eral nature.
Som tredje punkt redegøres for en case-studie til illustration af vore teser, og under det fjerde punkt fremsættes en række overvejelser af generel karakter.
Professorfor the Sociology of Work Study group on work and daily life; Department of Sociology; Autonomous University of Barcelona
I Spanien er forskningen på dette område af nyere dato og i høj grad påvirket af den italienske og franske sociologis teoretiske og konceptuelle rammer.
In the case of Spain research is more recent and to a large extent influenced by the theoretical and conceptual framework of Italian and French sociologists.
I begyndelsen af 1980'erne udkom en række værker om decentralisering af produktionen og hjem mearbejde.
In the early eighties work began on a series of studies on the decentralisation of production and home working.
Det betydeligste bidrag er
Subsequently Faustino Miguélez looked at the hidden economy in the textile industry in Catalo­
Arbejdsdeling mellem virksomheder og lokal­område produktionsproces.
The second form involves the division of labour between firms with a network of small firms that are legally independent but preserve a struc­tural unity.
Ingen af virksomhe­derne varetager den fuldstændige produk­tionsproces.
These informal mechanisms make it possible to ensure flexibility with regard to variations in the production cy­cle, through flexible working hours, over­time, night shifts and special shifts at week­ends.
Sådanne virksomheder er be­liggende i et afgrænset, homogent om­råde, der mobiliserer menneskelige res­sourcer i sociale netværk (familie­, ven­skabs­ og naboskabsforbindelser).
In both cases a fundamental feature is the separation between intellectual and manual work, which to some extent can be repre­sented by two concepts: the centre and the periphery.
lægning, produktudvikling, og som råder over højt kvalificeret arbejdskraft.
This is where the higher quali­fications are concentrated.
Af denne grund betegnes denne type virksomheder som "strategiske formidlere" (strategie brokers).
This to some degree guar­antees maintenance of specific occupa­tional skills.
Den nye arbejdsdeling mellem virksom­heder er karakteriseret ved en opdeling af produktionsprocessen på en konstellation af virksomheder med et tæt indbyrdes sam­arbejde, virksomheder, som ganske vist hver især har selvstændig status. Samar­bejdet kan antage to former.
How­ever, managing the small firms generates new demand for specific training in the territory in which they are situated, gener­ally in subjects such as management tech­niques, optimisation of resources, finance, cost/benefit analysis and skills in identify­ing and solving the problems involved in their particular activity.
Dels forde­ling af produktionsprocessen på en stor virksomhed og en gruppe små virksomhe­der, der etablerer samarbejdsnet.
What emerges here, therefore, is a need for me­dium­level training to enable the owners to manage and to solve particular prob­lems of a technical nature within the firm3'.
Dels for­deling på en række små virksomheder, der på trods af deres status som selvstændige udgør en strukturel enhed og danner et netværk eller en konstellation.
However, the decision to decentralise pro­duction creates a new problem in the terri­tory in that it also involves shifting the burden of training policy and organisation from the large firm or central unit to the small firms and, subsequently, to local authorities.
■ I periferien befinder sig derimod de "manuelle virksomheder", hvor de mere ukvalificerede og arbejdskraftintensive opgaver udføres, det vil sige virksomhe­der, som udelukkende udfører centrets arbejdsinstrukser; derfor er denne model af nogle forfattere blevet betegnet som "udvisket neo­taylorisme baseret på ud­lægning i lokalmiljøet" (Castillo, J.J. (1991).
These firms merely carry out the instructions for work trans­mitted from the centre. As a result some authors have called this method "Territori­ally diffused Neotaylorism" (J.J. Castillo (1991)).