natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Arbejdsgiverorganisationer med social målsætning og sådanne med større vægt pd økonomiske spørgsmål bar (...) foretaget sam menslutninger (...) i visse sektorer.
"Employer associations with a more social calling and those with a stronger emphasis on economic competence (have) joined forces (...) in some sectors.
Formålet med disse sammenslutninger er at gøre aktiviteterne mere effektive og mindre omkostningskrævende og at etablere et fælles interesseforsvar, navnlig pd europæisk plan."
The aim of these mergers is to make operations to defend their members' interests more efficient and less costly and to mount a joint defensive front which is to be particularly prominent at European level"
Det nordiske samarbejde mellem fagforbund er blevet genstand for fornyet in teresse med hensyn til informering og høring af lønmodtagerne, som har ført til oprettelsen af skandinaviske virksomhedsudvalg. udvalg.
Despite these tensions, the LO (blue-collar) and TCO in Sweden have set an example for the other Nordic countries by intensifying dialogue and forging alliances within the framework of a "conflictual cooperation" venture.
"(...) kursændringer i arbejdsgiverstrategien sigtende mod decentrale forhandlinger, fleksible ansættelsesforhold, navnlig med bensyn til løn og arbejdstilrettelæggelse, en mindre stiv sociallovgivning og en delvis kontestering af velfærdsstaten." staten."
"(...) well-publicized turnarounds in employer strategies which called for more decentralized nego tiation, more flexible industrial relations, in particular concerning wages, salaries and work organization, and less rigid social legislation and which partially questioned the merits of the welfare state."
Følgende fællestræk er kendetegnende for de sidste ti års konflikter i de fire lande: med udvidelsen af det centraliserede forhandlingssystem til at omfatte samtlige fagforbund er der opstået en tendens til, at grupper og sammenslutninger sammen ligner sig med hinanden i forbindelse med forhandlingerne, hvilket har givet sig ud
The programmes adopted by the trade unions in the Nordic countries in the 1980s showed no particular innovation or originality over what had existed in the 1970s. It should be recalled that it was trade union proposals which, in the 1970s, had paved the way for spectacular advances in social legislation, mainly in the follow ing four fields: industrial safety and work ing conditions, job protection, industrial
Endvidere skal de nordiske fagforeningers permanente bestræbelser på at fremme en økonomisk politik til opnåelse af fuld beskæftigelse bemærkes.
On the management side, internal re structuring measures were also introduced in the 1980s and 1990s, primarily in the private sector.
Med de foruroligende høje arbejdsløshedstal siden begyndelsen af 1990'erne er beskæftigelsen igen kommet øverst på fagforeningernes prioriteringsliste.
Employer associations with a more social calling and those with a stronger emphasis on economic competence joined forces at national level in Finland and Sweden and in some sectors at sectoral level in Norway.
Selv om fagforeningerne accepterer nødvendigheden af mere fleksible arbejdstider, er de langt fra overbeviste om, at nedsat arbejdstid (eller ar bejdsdeling) er en løsning på arbejds løshedsproblemet.
The aim of these mergers is to make operations to defend their members' interests more ef ficient and less costly and to mount a joint defensive front which is to be particularly prominent at European level.
forbedrer livskvaliteten på arbejdspladsen og i fritiden, opfatter de den, i modsæt­ning til de fleste andre fagforeninger i Den Europæiske Unions medlemsstater, på ingen måde som en universalløsning på beskæftigelsesproblemet.
*** democracy, and equality of opportunity and non­discrimination between the sexes.
Og selv om de finder, at en aktiv arbejdsmarkedspolitik bidrager til at opretholde arbejdskraftens kvalitet, er det efter deres mening især de økonomiske politikker, der skal sikre et højt beskæftigelsesniveau.
During the following decade the advances made in legislation (or in the basic agreements) were much more reti­cent.
"Sammenlignet med de andre fagforenings­bevægelser er det mest slående i de nordiske fagforeningsprogratnmer i dag den store rolle, der tillægges samfundsmæs­sige spørgsmål som miljøpolitik og forbruger­beskyttelse samt konkrete forslag til reform af velfærdsstaten. "
"Compared with other trade union movements, the most striking feature of the Nordic trade un­ions' programmes today is the increasing importance attached to societal issues such as environmental policy, consumer protec­tion or indeed concrete proposals for reforming the welfare state. "
"Endvidere skal de nor­diske fagforeningers permanente bestræbelser pd at fremme en økono­misk politik til opnåelse af fuld beskæftigelse bemær­kes."
1950s, one of the main elements of which was to promote the restructuring of the production system, was based on an ac­tive policy to cushion the negative im­pacts of rationalization on employment: the setting up of a broad­based system of training/retraining measures intended mainly for the unemployed but also for employees whose jobs were in jeopardy.
På fagforeningssiden viser en række un­dersøgelser, at en stadig større del af LO's og SAK's medlemmer (Sverige, Norge, Finland) har stemt på ikke­socialistiske partier, og endvidere er det et udbredt ønske blandt de menige medlemmer, at fagforeningen lægger større afstand til sin naturlige allierede, hvilket i Sverige symboliseredes ved den officielle opgi­velse af princippet om "kollektivt med­lemskab" (fagforeningens medlemskab af partiet) og dette princips hensygnende tilværelse i Norge.
The objective was to enhance the stra­tegic role of training/retraining, with its superior benefit to both the economy as a whole and the individual concerned, with a view to scaling down the role of passive dependence (unemployment ben­efit, etc.) or compensatory dependence (community service work).
For så vidt som det regerende socialdemokrati ikke længere er i stand til at tilbyde nævneværdige modydelser på det økonomiske, skatte­mæssige og sociale plan mindskes fagforeningens interesse i en tæt forbin­delse. Endelig er større autonomi også en fordel for fagforeningerne i forbindelse med liberaliseringen og internationalise­ringen af de økonomiske politikker, som reducerer staternes manøvremargen.
This training policy is the result of close cooperation between trade unions and the social democratic party.
I den forbindelse har uddannelse lige fra fagforeningsbevægelsens start været et af hovedkravene. Den berømte svenske model, der indførtes i 1950'erne, hvis ene søjle sigtede mod at fremme omstruktu­reringen af produktionsapparatet, var ne­top baseret på en aktiv politik, der sig­tede mod at afbøde de negative følger af rationaliseringerne for beskæftigelsen; man udviklede således et meget omfat­tende uddannelses/omskolingssystem ret­tet mod arbejdsløse, men også mod be­skæftigede, der var i fare for at miste deres job.
Compared with other trade union move­ments, the most striking feature of the Nordic trade unions' programmes today is the increasing importance attached to societal issues such as environmental policy, consumer protection or indeed concrete proposals for reforming the wel­fare state.
Målet har været at øge uddannelsens/ omskolingens strategiske rolle, hvilket er mere fordelagtigt såvel på det økonomi­ske som det individuelle plan, med hen­blik på at mindske de passive udgifter (arbejdsløshedsunderstøttelse) og udgif­terne til kompenserende foranstaltninger (almennyttigt arbejde). Denne uddannel­sespolitik er et resultat af det tætte sam­arbejde mellem fagforeningerne og soci­aldemokratiet.
The international dimension has also become more important: following the fears expressed with regard to the consequences of European integration came an affirmation in favour of the re­spective trade union movements becom­ing increasingly European and interna­tional.
Fagforeningerne, der stod bag iværksættelsen og udviklingen af ud­dannelsespolitikken, deltager ligeledes, bl.a. gennem Arbejdsmarkedskontoret, i gennemførelsen og administrationen heraf på nationalt, regionalt og lokalt plan.
Nordic cooperation at confedera­tion level has seen increasing interest in the issue of workforce information and consultation, an interest which has led to the establishment of the so­called Scandinavian group committees.
Mindre tætte forbindelser mellem de politiske partier og fagforenin­gerne
Less close relations between politi­cal parties and trade unions
Skønt arbejdsløsheden, med undtagelse af Finland, stadig er lav i de nordiske lande sammenlignet med gennemsnittet i Den Europæiske Union (11% i 1994), vur­deres den hurtigt stigende arbejdsløshed dog som et alarmerende fænomen, så meget mere som omskolings­, uddannel­ses­ og jobskabelsesprogrammerne be­skæftiger ca. 3­4% af den erhvervsaktive befolkning, den såkaldte "skjulte" arbejds­løshed.
"Another aspect (...) is the Nordic trade unions' constant concern to support economic policies which aspire to full employment. "
"(...) medens de aktive beskæftigelsespolitikker traditionelt bar omfattet 80% af de arbejdsløse, omfatter de i 1992 kun 50% af de arbejdsløse (i Sverige og Norge), den laveste procentdel siden 1950."
How have relations between trade unions and social democratic parties developed over the past few years? They have be­come somewhat more strained in the sense that each side has sought to be­come increasingly autonomous.
I hvilken retning har forbindelserne mel­lem fagforeningerne og de socialdemokra­tiske partier udviklet sig i de seneste år?
Another aspect worthy of highlighting is the Nordic trade unions' constant concern to support economic policies which as­pire to full employment.
De er blevet lidt løsere, i den forstand at begge parter tilstræber større autonomi.
With unemploy­ment rates disturbingly high since the early 1990s, the question of employment has again reached the top of trade union agendas.
De socialdemokratiske partier har gene­relt søgt at afgrænse sig i forhold til deres fagforeningsmæssige modstykke (LO i Sverige og Norge, SAK i Finland, FTI i Island).
Although it is clear that trade unions acknowledge the need for greater flexibility in worktime organization, they are far from convinced that reducing worktime (or indeed job­sharing) offers a solution to the unemployment problem.
Der er flere grunde hertil: et øn­ske om at være mere frit stillet til at søge alliancer med centrumpartier og andre
Shorter worktime, they concede, is legiti­mate insofar as it represents an improve­ment in the quality of life both at the workplace and elsewhere but, unlike most of the other trade unions in the European Union, the Nordic unions by no means regard it as a panacea for employment problems.
Det lave arbejdsløshedsniveau, der karak­teriserede de nordiske systemer indtil slut­ningen af 1980'erne, har været forbun­det med en lang række faktorer.
"(...) training has been a fundamental demand in union negotiation policy since the origins of the movement (...)
Central­iseringen af de kollektive forhandlinger har således gjort det muligt at koordinere lønstigningerne og i et globalt perspektiv undgå lønstigninger, som overgår økono­miens muligheder og dermed undgå den
The objective was to enhance the strategic role of training/retraining, with its superior benefit to both the economy as a whole and the individual concerned, with a view to scaling down the role of passive dependence (unemployment benefit, etc.) or compensatory dependence (community service work)."
"(...) de makroøkonomiske politikker (bar) indtil slutningen af 1980'erne gjort det muligt i bøjere grad end andre steder at opsuge arbejdsløsbeden (...) (de) traditionelle økonomiske mekanismer anfægtes nu af regerin­gerne og arbejdsgiverne, som ikke længere f inder dem formålstjenlige i forbindelse med den stigende internationalise­ring af økonomien og integrationen i Den Europæiske Union. " inflationsskrue. der er så skadelig for be­skæftigelsen.
"(...) whereas active employment policies had traditionally been able to occupy 80% of the other wise unemployed, in 1992 their coverage was at its lowest figure since 1950: 50% (Sweden and Nor way). " thought out and effectively implemented - whether in the form of training or, particularly, retraining or community service schemes - contributed towards preventing unemployment or ensuring a rapid transition from unemployment to re employment.
Til forskel fra andre euro­pæiske lande har en avanceret og veltil­rettelagt "aktiv beskæftigelsespolitik", både hvad angår uddannelseskurser (navnlig omskoling) og samfundsnyttig beskæftigelse, bidraget til at forebygge arbejdsløshed eller at sikre en hurtig over­gang fra arbejdsløshed til beskæftigelse.
The aim of the Nordic governments was to allocate more financial resources to active retraining measures than to passive measures to compensate for unemployment. Nevertheless, whereas active employment policies had traditionally been able to occupy 80% of the otherwise unemployed, in 1992 their coverage was at its lowest figure since 1950: 50% (Sweden and Norway).
Målet for de nordiske regeringer har væ­ret at bruge flere midler på aktive omskolingsforanstaltninger end til passive arbejdsløshedsydelser.
At the same time, trade union interest in close relations diminished where, once in power, a social democratic party was less able to deliver in the fields of economic, fiscal and so cial policy.
Men medens de aktive beskæftigelsespolitikker traditionelt har omfattet 80% af de arbejdsløse, om­fatter de i 1992 kun 50% af de arbejdsløse (i Sverige og Norge), den laveste procent­del siden 1950.
Finally, faced with increasing unemployment and more liberal and international economic policies which reduced government scope for manoeuvre, the trade unions themselves stood to gain from re-establishing a greater measure of autonomy.
Men frem for alt har de makroøkonomiske politikker indtil slutningen af 1980'erne gjort det muligt i højere grad end andre steder at opsuge arbejdsløsheden, dels gennem udvidelse af den offentlige sek­tor, der til dels kompenserer for tabet af arbejdspladser som følge af industrielle omstruktureringer, og dels gennem en forbedring af virksomhedernes samhan­delsbetingelser gennem successive deva­lueringer.
Finally and most importantly, until the end of the 1980s the macroeconomic policies implemented by the Nordic countries had a greater capacity than their counterparts elsewhere for absorbing unemployment, partly through an expansion of the public sector which compensated for some of the jobs lost as a result of industrial restructuring and partly through successive currency devaluations which im proved corporate terms of trade.
Disse traditionelle økonomiske mekanismer anfægtes nu af regeringerne og arbejdsgiverne, som ikke længere fin­der dem formålstjenlige i forbindelse med den stigende internationalisering af øko­nomien og integrationen i Den Europæi­ske Union.
The merits of these traditional economic mechanisms are today being questioned by both governments and employers who no longer consider them appropriate in the new scenario of internationalization and integration into the European Union.
LO og TCO anklagede såle­des i 1992 den svenske regering for be­vidst at udnytte arbejdsløshedssituationen til at holde prisstigningerne i ave og kræ­vede iværksættelse af et landsdækkende jobskabelsesprogram.
In Sweden, for example, LO and TCO in 1992 accused the government of deliberately using unemployment to strangle price increases and demanded a national job creation programme.
Det er først og frem­mest i den udstrækning, hvor fuld beskæf­tigelse ikke længere er hovedmålet for de økonomiske og sociale politikker, at man med rette kan spørge, om de nordiske modeller vil overleve.
Lt is basically only in a scenario where full employment is no longer the main objective of economic and social policies that one is justified in enquiring as to the survival of the "Nordic models".
Det svenske erhvervs uddannelsessystem
The Swedish training system
Integrationsforventninger
Future expectations of integration tion
Højnelse af arbejdskraftens kvalifikationsniveau er et problem, som man genfinder i næsten alle højt udviklede industri lande, og paradoksalt nok dukkede det op, samtidig med at skoletiden forlængedes for et voksende antal elever verden over.
The problem of raising the "skills" of the labour force is common to most mature industrial economies, and paradoxically the problem has appeared at the same time as an increasing share of young in dividuals stay longer at school in most of the world.
For en række stillingers vedkommende løber uddannelsen endog fra for øgelsen af jobindholdet.
Education even outruns the in crease in job content in a number of jobs.
Integrationen i Den Europæiske Union vil øve yderligere pres på det svenske ud dannelsessystem.
in the European Union will put further pressure on the Swedish training system.
Det er et spørgsmål, om det svenske uddannelsessystem er udstyret med de rette redskaber, og om det er smidigt nok til at tillade de nødvendige forandringer?
The question is - is the Swedish training system equipped with the right tools and is it flexible enough to allow for the changes called upon?
Denne artikel behandler det svenske uddannelsessystem, dets samordning med uddannelsessystemerne i Den Europæiske Unions øvrige lande samt forventningerne til fremtiden.
This article addresses the Swedish training system, its integration with those of the European Union, as well as future expectations.
Baggrunden
Some background
Det svenske skolesystem består af ni års pligtig grundskole og frivillig uddannelse på sekundærtrinnet, der omfatter såvel traditionel almenundervisning som er hvervsuddannelse.
The Swedish school system includes 9 obligatory years and additional voluntary grammar school or high school years, where both traditional general education and vocational training is provided for.
De fleste industrialiserede lande har mindstekrav med hensyn til skoleuddannelsens varighed - sædvanligvis ni år.
Most industrialized countries have a minimum formal education requirement, com monly 9 years.
Nogle europæiske lande har længere skolepligt, f.eks. 10 år i Belgien, Tyskland, Frankrig og Finland, 11 år i Nederlandene og 12 år for bestemte ud dannelser i Belgien og Tyskland. Internationalt er der tendens til, at børnene kom mer tidligere i skole, og at de fortsætter skolegangen i flere år end tidligere.
Some European countries have longer required education, for example, 10 years in Belgium, Finland, France and Germany, 11 years in Holland, and 12 years for some studies in Belgium and Germany.
Problemet "menneskelig kapital" begrænses imidlertid ikke til en højnelse af ud dannelsesniveau og kvalifikationer.
The human capital problem, however, goes beyond the raising of the educational level and skills.
Den nye arbejdsmarkedssituation i Sverige kræver ændring af hele uddannelsessystemet.
The new labour market situation in Sweden forces change on the entire training system.
Eleverne skal lære i skolen, hvor dan man tilegner sig kunnen og viden under udførelsen af sit arbejde. (Kazamaki Ottersten, 1994).
Individuals have to learn at school to be able to learn on-the-job (Kazamaki Ottersten 1994).
Derfor får undervisnin gen på sekundærtrinnet voksende betydning.
Thus secondary training becomes increasingly important.
Eleverne skal også kunne tilpasse sig de stedse hyppigere ændringer på ar bejdspladsen.
Individuals also need to adapt to frequent changes at the workplace.
Derfor bliver indlæring, ud dannelse og omskoling en livslang investering, et anliggende der strækker sig over hele karrieren.
Hence, learning, training, and retraining will be a lifetime investment and experi ence, that spans over a complete work career.
Kontinuerlige investeringer af denne art kræver omfattende tilskyndelser for at være effektive.
Such continued investment needs strong incentives to be effectively con ducted.
En væsentligt større lønspredning til fordel for de veluddannede er en første forudsætning.
A significantly wider spread of wages in favour of the well educated is a first requirement.
Allerede ved ansættelsen er virksomhederne langt mere selektive end tidligere, idet de prøver på at finde folk, der både er i stand til at lære på arbejdspladsen og til konstant at tilpasse sig nye forhold.
Also firms have become much more selective than before in re cruiting in order to identify individuals able to learn and to constantly retool in tellectually at the work place.
I bestræbelserne på at erhverve "evne til at lære" bliver et højere uddannelsesniveau den primære kvalitetsindikator på arbejdsmarkedet.
In the search for the "ability to learn" a higher level of education will be a first quality signal in the labour market.
Sverige er kendt for sine mange arbejdsmarkedsinstitutioner, og i den nye europæiske sammen
The consistently low unemployment rate has been inter preted as a success of Swedish labour market policy.
Omkring 90% af en given aldersgruppe, der afslutter den svenske grundskole, fortsætter på sekundærtrinnet.
Recently, however, the Swedish economy has experienced problems similar to those in other European countries, such as high open unemployment, and a deterioration of the competence base of the labour force.
Siden 1980'erne er antallet af elever, der vælger universitetsorienteret undervisning på sekundærtrinnet, faldet i forhold til dem, der vælger praktisk orienterede uddannel ser.
To be more specific the skills provided through the educational system as well as through vocational training programs have not been sufficient to satisfy employer's requirements.
Denne udvikling stemmer overens med erfaringerne fra mange andre lande, med undtagelse af USA og Japan. Uddan-
This causes human capital problems in the technological transition of Swedish industry.
Igennem mange ar er Sverige blevet betragtet som et eksempel til efterfølgelse, når talen var om arbejds markedssystemer, kvalificeret arbejdskraft og er hvervsuddannelser.
Unless qualified labour is available the technological transition will be slow and hard on labour.
Den konsekvent lave arbejdsløshed opfattedes som udtryk for en vellykket svensk arbejdsmarkedspolitik.
Employability in the future will require educa tion and training will be come a lifetime experience.
Men i den senere tid har Sveriges erhvervsliv fået de samme vanskeligheder som andre europæiske lande, f.eks. høj ledighed og for ringelse af arbejdskraftens kvalifikationsniveau.
Will Sweden be able to cope with such changes on top of the problems associated with the integration in the European Union?
Rent konkret har de kvalifikationer, som skole- og uddan nelsessystemet har bibragt eleverne, ikke været til strækkelige til at imødekomme arbejdsgivernes krav.
Sweden is known for its many la bour market institutions and in the new European situation such institutions may both facilitate and hinder the needed adjustments of the training and educational system in the labour market. Integration
Det hænger i nogen grad sammen med det for hold, at industriproduktionen og arbejdsmarkedet har ændret sig i det sidste tiår, uden at undervisningsog uddannelsessystemet har tilpasset sig disse ændringer.
About 90 percent of all age groups that finish elementary school in Sweden go on to grammar school.
Det medfører betydelige humankapitalproblemer i forbindelse med den svenske industris tekniske udvikling.
Since the 1980s the number of individuals that choose university-oriented fields at the grammar school in comparison with those which choose the skill-oriented fields has diminished.
Medmindre den fornødne kvalificerede arbejdskraft er til stede, vil udviklingen forløbe lang somt og møjsommeligt.
This development corresponds with the findings in many other countries, with the exception of US and Japan.
I fremtiden vil man kun kunne få arbejde, hvis man er uddannet, og uddannel sen gøres til et livslangt an liggende.
In addition, there is training at the firm level, through labour market policies as well as through public and private institutions.
ERHVERVSUDDANNELSE NR 4
VOCATIONAL TRAINING NO. 4