natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For de fleste landes vedkommende er be tingelserne for unges integration på arbejdsmarkedet velkendte. De oftest an
Finally, the concepts in individual countries should be harmonized, and fluid situations should be pinpointed by "clear-cut" variables, improving the ways in which data are used, especially longitudinal data.
Erhvervsuddannelse 2/1991
The theoretical problems
Begrebet institution dækker først og fremmest uddannelsesanstalter.
In most countries, the conditions that regu late the integration of young people into the working world are well known.
Med hensyn til indplacering forekommer det nødvendigt at præcisere, hvordan uddan nelsesforløbene er organiseret (hierarki, overgangsmuligheder) og at beskrive vigtige faktorer ved den enkelte uddannelse (varighed og intensitet, niveau og ind hold, steder og metoder, eksamensbevis).
The factors most commonly used to describe their integration are as follows: the nature of their first jobs (skills, temporary status, the sector in which the employer operates, its size), the time taken to find the first job, job-seeking methods, the probability of recruitment and stable employment, the list of jobs held since leaving school, the total time and number of periods of em ployment or unemployment, the match between specialist training and employ ment.
proces, en overgangsfase, socialt struktureret og en faktor til differentiering af de unge, som en af mobilitetsmulighederne; U. Grünewald skelner mellem to over gangsfaser (fra almen til erhvervsfaglig uddannelse og derefter til det erhvervsaktive liv), med variable forløb afhængigt af land.
A distinction could be made be tween three types of explanatory variables: personal (sex, age, occupation, social origin, parents' occupational status, major events, attitudes), the school (diploma, specialist studies, counselling, career itinerary) and spatial (local labour market).
Alt dette er baggrunden for visse metodemæssige valg, såsom længdesnitsanalyse, analyse af de samlede forløb, hensyntagen til de andre involverede par ters strategier...
Taking these distinctions as the starting point, J. Planas suggested a structure of more complex variables such as the "social context", "structural components of itineraries", "vital components", and "attitudes to integration, aptitudes and integration strategies".
Valget af variabler er ligeledes ømtåleligt.
It was described as a process, a transition, one that is socially structured and a factor in differentiations among youth groups, one of the forms of mobility.
I stedet for enkle variabler, såsom uddan nelsesniveau og -område, ville det uden tvivl være bedre at anvende »flerdimensionale variabler« med henblik på at re konstruere forløbenes samspil og kom pleksitet.
U. Grünewald distinguished between two forms of transition (from general education to vocational training, and then to working life), the course of which varies from country to country.
Desuden er det vanskeligt at analysere de kvalitative aspekter, der imidlertid er af afgørernes praksis.
All this is the reason for certain methodological options: the longitudinal approach, joint analysis of all forms of mobility, the taking of other parties' strategies into account, etc.
Ende lig er det nødvendigt at harmonisere be greberne landene imellem, at fiksere flydende situationer i »klare« variabler og at forbedre metoderne til udnyttelse af data, navnlig i forbindelse med længdesnitsrundspørger.
All these tools helped to identify the trends predominating in many countries: delayed or temporary integration; a transition marked by a succession of different kinds of periods; marked differentiation and the risk of marginalization; and separate strategies depending on sex and social origin.
Selve begrebet indplacering anfægtes, da det vurderes som værende for simpelt og udtryk for en individualistisk og punktuel opfattelse, der ydermere indebærer troen på umiddelbar overensstemmelse mellem uddannelse og beskæftigelse.
The role of institutions in integration is the subject of less research than that of other parties and yet it is crucial, for it can be assumed that "the way in which decisions
Andre institutioner er ansvarlige for vej ledning og udvælgelse af unge.
These institutions do not all have the same information needs.
I visse lande, som f.eks. i Frankrig, udøves disse funktioner selvstændigt, og det ville føl gelig være interessant at analysere vejledningsinstansernes indflydelse på sammensætningen af uddannelsesforløb, de studerendes valg, disse instansers beslutningskriterier og deres indvirkning på indplaceringen.
A distinction was made between four levels: the instantaneous "supervision" of young people's position on the labour market, the "analysis" of the impact of measures, "forecasting" developments in the process of integration and relations between the qualifications acquired and positions on the labour market, and " the search" for new channels.
En tredje gruppe institutioner varetager foregribende funktioner og planlægning. De omfatter forskellige aktører og varetager opgaver i forbindelse med såvel prognoser som evaluering.
W. Dickoff pointed out the differences in information needs depend ing on how the information was to be used (information for pupils or for planning), the developments regarding those needs and the differences between geographical levels.
Der foreligger færre undersøgelser om in stitutionernes rolle for indplaceringen end om de andre involverede parters, og dog er denne rolle af afgørende betyd ning, da det må formodes, at »den måde, hvorpå beslutninger træffes i institutionerne, indvirker på indplaceringsbetingelserne« (J. Rose).
B. Bovin stressed the problems of "understanding the decision-making process", (determining priorities, im plementation, evaluation and possible conflicts) and the need to improve communication between data producers and users:
handelsmæssige eller socio-institutionel-le regler?
CEDEFOP young people?
4 — Relationen mellem ud dannelse og beskæftigelse
Is the recruitment of man power governed by market laws or socioinstitutional rules?
Kombination og sammenligning af redskaber
The combination and confrontation of tools
Man understregede det hensigtsmæssige i at kombinere redskaberne (opinionsundersøgelser og analyse af praksis, kvalitative modeller og oplysninger, monografier og omfattende rundspørger...) og observationsfelterne: unge, virksomheder, institutioner...
There was a good deal of discussion about the fruitful combination of tools (opinion surveys and analyses of practices, qualitative models and data, monographs and wide-scale surveys, etc.) and the places of observation: young people, workplaces, institutions, etc.
I denne ånd foreslår W. Dickoff at skelne mellem fire blokke af oplysninger (almen uddannelse, er hvervsfaglig uddannelse, overgangsmuligheder, arbejde) med henblik på at fremskaffe viden om, »til hvilken status på arbejdsmarkedet de forskellige former for uddannelse og uddannelsesniveauer fører og om de forskellige uddannelses mæssige gruppers grad af sårbarhed på arbejdsmarkedet«.
With this in mind, W. Dickoff suggested making a distinction between four blocs of data - general education, vocational training, transition route, work - in order to understand "the status on the labour market to which the different types and levels of education lead, and how vulnerable are the various educational groups on the labour market".
Således må un ge analyseres både som individer, en mængde af kategorier og en ensartet socialgruppe.
a set of categories and as a single social group.
Ligeledes omfatter »aktøren virksomhed« sektorielle forskelle og komplekse forbindelser mellem arbejds markedets parter.
In the same way, the "employer party" may be differ widely from one sector to another and there may be complex relations among the social partners.
Det vil ligeledes være nødvendigt at præcisere forholdet mel lem aktører: niveau (lokalt, regionalt, na tionalt), art (handelsrelationer, kontraktuelle eller forhandlingsmæssige relationer) samt indvirkning (på beslutningstagningen, indsamlingen af oplysninger, planlægningen).
We should also describe the relations among the parties: levels (local, regional, national), nature (commercial, contractual, negotiating), and the effects on decision making, data-gathering and planning.
Problemstillinger i forbindelse med relationen mellem uddannelse og beskæftigelse
The challenges of the relationship between training and employment
Ovennævnte institutioner har ikke samme informationsbehov.
The main theoretical problem is the challenge to the "geared" approach.
Og W. Dickoff understreger forskellene i informationsbehov, alt efter hvad informationerne skal bruges til (informering af elever og planlægning) og disse behovs stadige ud vikling, ligesom han understreger de geografiske forskelle.
"Inter-country comparisons are not very useful on the formal level but, on the other hand, they may be extremely useful if one constructs complex qualitative indicators that each country 'fulfils' in a distinctive manner depending on its special features."
B. Bovin fremhæver på sin side problemerne vedrørende »for ståelse af beslutningsprocessen« (fastlæggelse af prioriteter, gennemførelse i praksis, evaluering, eventuelle konflikter) og nødvendigheden af at forbedre kommunikationen mellem producenter og brugere af informationer: »enkel og klar præsentation«, anskueliggørelse af »nye ten denser og uventede resultater« samt nød vendigheden af en »evaluering af evalueringerne«.
This would imply that it is better to harmonize definitions and indicators, tools or theoretical objectives. For his part, U. Grünewald proposed various criteria for comparing vocational training systems: degrees of decentralization, the we can no longer expect the instantaneous, fine-tuning of training to employment.
Endelig understreger F. Pottier den kendsgerning, at der »ikke findes sådan noget som en ideel rundspørge, men kun rundspørger og statistiske undersøgelser i flertal, udarbejdet med henblik på besvarelse af bestemte spørgsmål stillet af bestemte samtalepartnere«.
This participation of the social partners, ap prenticeship in the workplace and depend
Endelig drøftede man spørgsmålet om in ternationale sammenligninger.
"simple, clear presentation", the highlight ing of "new trends and unexpected find ings", the usefulness of an "evaluation of evaluations".
J. Planas' holdning er interessant i så henseende. »Sammenligninger landene imellem er af ringe værdi formelt set, men kan derimod være til stor nytte, hvis man opstiller komplekse kvalitative indikatorer, som hvert land 'udfylder' i henhold til nationale særegenheder«; det er ifølge denne opfattelse mere hensigtsmæssigt at har monisere definitioner og indikatorer, redskaber og teoretiske målsætninger.
The first was the concept of evaluating policies. Today this is recognized as essential, but it is still fluid and calls for thought as to the practice of evaluation itself, the challenges it creates, its referents, and the tools it uses for meas uring.
U. Grünewald foreslår forskellige kriterier som grundlag for at sammenligne er hvervsuddannelsessystemer: graden af decentralisering, af arbejdsmarkedsparternes medvirken, af praktisk uddannelse på virksomhederne og afhængighed af markedsreglerne.
(In this respect, we might well question the usefulness of integration sur veys as an indicator for the effectiveness of policies.)
Endelig kan man spørge sig selv, hvordan man kan fortolke de nationale forskelle og skelne mellem ge nerelle tendenser og irreduktible samfundsbestemte logikker.
The second problem was that of planning. C. Sauvageot described the development of practices in this field and the switch from a quantitative method to more complex approaches.
Det vigtigste teoretiske problem drejer sig om opfattelsen af »overensstemmelse« mellem uddannelse og beskæftigelse.
Relations between training and employment
Mange sæt ter i dag spørgsmålstegn ved en sådan op fattelse af en punkt-for-punkt-overensstemmelse, der da også rent faktisk kan kritiseres teknisk (problemer vedrørende nomenklaturer og hypoteser) og ind holdsmæssigt: kritik af begrebet behov, uundgåelig afstand mellem uddannelses system og produktionssystem.
The gearing of training to employ ment is in fact open to criticism on technical grounds (the problems of nomenclature and hypotheses) and as to its merits: a critique of the concept of needs, the inevitable gap between the education system and the working world.
Det står så tilbage at definere en alternativ frem gangsmåde, der både kan redegøre for det komplekse forhold mellem uddannelse og beskæftigelse og samtidig give et positivt bidrag til beslutningsprocessen.
We need to define an alternative that allows for the complexity of the relationship between training and employment but still serves as an aid in decision-making.
Som resultat af dette kollokvium forekommer det muligt at udlede nogle midtvejskonklusioner i form af »opnåede re sultater«, »retninger« og »spørgsmål«.
Now that the colloquium is over, certain interim conclusions are discernible in the form of "accepted findings", "tracks" and questions.
Det første vedrører begrebet evaluering af politikkerne. Dette begreb, hvis afgørende betydning i dag er fuldt anerkendt, er ikke desto mindre stadig væk flydende og upræcist og nødvendig gør overvejelser over selve evalueringspraksissen, dens problemstillinger, referencerammer, måleinstrumenter (man kan i den henseende stille spørgsmålet, om indplaceringsundersøgelser i form af rundspørger overhovedet er anvendelige som indikator for poltikkernes effektivitet).
During the colloquium there was a good deal of discussion on ways of improving the gathering ofinformation: by precisely defining the objectives and questions, by evaluating the tools and by a constant dialogue at different levels, the themes to be tackled and useless data.
Det andet problem drejer sig om planlægning. Cl.
In addition, each party involved in all its complexity should be understood.
Sauvageot gør opmærksom på udviklingen på dette område og overgangen fra en kvantitativ metode til mere komplekse fremgangsmåder.
Young people, for instance, should be seen as individuals, as
De vigtigste opnåede resultater er af me todologisk karakter.
Does the market help to re store mobility, especially among young people?
Er det muligt på basis af markedskategorien at rekonstruere mobiliteten, navnlig for de unges vedkommende?, fin des der særlige ungdomsmarkeder?, er anvendelsen af arbejdskraft underlagt
The main findings are of a methodological nature, relating to the nature of surveys (their regularity, the need for longitudinal surveys, joint surveys on the various par ties concerned), the variables (combina
Erhvervsuddannelse 2/1991
Vocational training 2/1991 re
digheden af en præcis definition af for målet med de spørgsmål, der ønskes besvaret).
CEDEFOP tion of variables, the choice of complex indicators, allowing for institutional logic), the approach (the value of an ongoing dialogue between statisticians and research workers, the need to obtain a clear definition of their objectives from the people requesting information).
Blandt de retninger, der vurderes som givtige, sigter nogle mod en bedre analyse af de opstillede problemer: f.eks. at karakterisere arbejdsløshed ikke blot ved procentsats, men også ved varighed og hyppighed, at analysere kvalifikationer i form af fagprofiler, sammenknytte grundlæggende og efterfølgende er hvervsuddannelse, tage de unges hold ninger med i betragtning, tage hensyn til omkostningsaspektet, finde frem til in strumenter, der gør det muligt at forstå forandringernes karakter og at medtænke vejledningsproblematikken.
Among the tracks regarded as fruitful, some people aimed at a better analysis of the problem: unemployment should be described in terms not only of the rate of unemployment but also by its duration and recurrence; qualifications should be analysed in terms of job profiles; initial and continuing training should be linked; young people's attitudes should be taken into account; there should be more interest in the question of costs; tools should be found that help young people to understand changes; the problem ofcounselling should be taken into consideration.
Andre spor sigter mod at udbygge forbindelser ne mellem beslutningstagere (dialogens art og sted, spørgsmål, der skal tages op til behandling, udnyttelse af informationer) eller mod at forbedre udarbejdelsen af in ternationale sammenligninger: punkter, hvor nationale data kan sammenholdes, harmoniseringsmetode, fortolkning af forskelle.
The aim with other tracks was to enrich the relations among decision-makers (the nature and place of the dialogue, the questions to be discussed, the method of using information) or giving incentives for using international comparisons: points of confrontation, methods of harmonization, the interpretation of differences.
Tilbage står en række spørgsmål, der for tjener at blive fulgt op.
Finally, there were still questions that merited further thought.
Den anden type spørgsmål er af mere teoretisk karakter.
What new planning practices should be set up?
De vedrører selve ind placeringen set i forhold til de samlede mobilitetsmuligheder, forholdet mellem aktører, virksomhedskategori, begrebet arbejds- og beskæftigelsesmarked og de unges placering på dette marked, ungdommens heterogenitet...
What should the procedures be for evaluating policies and the effectiveness of statistical tools?
Ovenstående status bekræfter såvel rækkevidden i de tidligere arbejder om udnyttelse af oplysninger i beslutningsprocessen vedrørende forholdet mellem uddan nelse og arbejdsmarked som værdien af den på kollokviet opstillede syntese og nødvendigheden af at fortsætte over vejelserne i de kommende år.
The second set of questions was more theoretical, relating to integration and its place in the system of mobility as a whole, relations among the parties concerned, the employer category, the concept of the labour market and employment, and the position of young people on the labour market, the heterogeneity of youth, etc.
Som forberedelse til kollokviet var der nedsat en arbejdsgruppe, hvis medlemmer hver især var ansvarlig for et indlæg.
'A working group had met previously and each of its members had been asked to write a paper.
Nærværende artikel bygger således på bidrag fra B. Bovin (Danmark). R. Breen (Irland!. V. Cappecchi (Italien), P. Demery (Storbritannienl. W. Dickoff iHol- landl, U. Grünewald (Tysklandl.
As a result, this article draws on the papers contributed by B. Bovin (Denmark). R. Breen (Ireland). V.Cappecchi (Italy).
J. Planas (Spanien!, J. Rose og Cl.
J. Planas
Sauvageot (Frankrig! samt samtlige deltageres indlæg.
J. Rose and CI. Sauvageot (France) and contributions to the debate by all participants.
Artiklen trækker li geledes i høj grad på bidrag fra K. Mejer (EFPETRAI.
It also owes a good deal to K. Mejer (EC-Petra).
G. Dupont og F. Reis (CEDEFOP). der sammen med forfatteren var ansvarlige for koordinerinaen af kollokviet.
G. Dupont and F. Reis (CEDEFOP) who. together with the author, were responsible for coordinating the colloquium.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
Bibliographical references
Dette informationsdossier indeholder en redegøelse for Fællesskabets arbejde vedrørende gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser og for Kommissionens aktiviteter.
Interim report on the implementation of Council Decision 85/368 EEC of 16 July 1985 on the comparability of vocational training qualifications between the Member States of the European Community Commission of the European Communities, munities, cational training on the one hand, and the Commission's activities on the other.
Dernæst følger en kort status over CEDEFOP's arbejde på områderne sammenlignelighed af kvalifikationer og fagprofiler.
It then offers a brief review of CEDEFOP's work on the equivalence of job qualifications and profiles.
Sidste del beskriver det tværnationale projekt »Eurokvalifikationer«, hvori deltager 13 organisationer i medlemsstaterne.
The final part describes the transnational project, "Euroqualification", on which 13 organizations from Member States are represented.
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1990, 9 s. + bilag — dokument KOM (90) 225, endelig udg. DA, DE, EN, ES, FR, GR, IT, NL, PT ISBN 92-77-61350-5
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1990, 9 pp. + annex - COM(90) 225 final
Drexel I.; Fischer J. Virksomheden og dens Rolle i Tilvejebringelsen af Kvalifikationer: Tilvejebringelse og udvikling af Kvalifikationer på Mel lemniveau i Tyskland og Frankrig.
Drexel, I.; Fischer, J. The enterprise and its role in the production of qualifications: constitution and development of me dium-level qualifications in Germany and France - a comparison.
En Sammenligning Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1990, 45 s. DE, EN, FR ISBN 92-826-1705-X
European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1990,45 pp. DE, EN, FR ISBN 92-826-1705-X
Denne interimspsrapport er begrænset til en gennemgang af systemets ud formning, en redegørelse for det ud førte arbejde og de forskellige problemer i forbindelse hermed samt en præsentation af de iværksatte foranstaltninger på EF-plan med sigte på afslutning af arbejdet inden udgangen af 1992 og de planlagte foranstaltninger i medlemsstaterne med hen blik på udnyttelse af dette arbejde.
This interim report is a simple de scription of the special features of the system, the work done and difficulties encountered, the measures adopted at Community level for completion of the work by the end of 1992 and the measures planned at national level for using the work.
Som bilag vedlægges en fortegnelse over fag, for hvilke der er fastlagt sammenlignelighed mellem kvalifika tioner.
The annex contains a list of the occupations for which the comparability of qualifications has been established.
Dette dokument er et referat fra en konference afholdt den 29. og 30. marts 1990 i Berlin.
This is a report on a conference held in Berlin on 29 and 30 March 1990.
Denne konference var led i et forskningsprojekt finansieret af det tyske Forbundsministerium for Uddannelse og Videnskab med titlen: »Nye veje til adgang til er hverv på mellemniveau i industrien i Tyskland og Frankrig.
The meeting was part of a research project funded by the German Federal Ministry of Education and Science, entitled "New ways of access to intermediate occupations in industry in Germany and France.
Præmisser for de nye rekrutterings- og uddannelseskanaler.
The premises for new streams of recruitment and training.
Virkninger på de grundlæggende og efterfølgende uddannelses systemer«.
The effects on initial and continuing training systems".
Referatet indeholder en oversigt over de vigtigste resultater af projektet og opstiller en sammenligning mellem Frankrig og Tyskland med hensyn til tilvejebringelse af kvalifikationer, personalepolitik osv...
This report reviews the main project findings and suggests a comparison between France and Germany as regards the creation of qualifications, personnel policy etc.
Projektet gennemføres af CEDEFOP efter høring af re præsentanter for de vigtigste nationale organer, der beskæftiger sig med fagprofiler.
This document outlines the results of work done under the experimental project relating to a European directory of job profiles developed by CEDEFOP in consultation with representatives of leading national agencies for research on job profiles.
Dokumentet indeholder forslag til målsætninger, metoder og opstillinger af den europæiske fortegnelse samt tre eksempler inden for føl-
It makes proposals as to objectives, the methodology and organization of the European directory, citing three examples from the fields of engineering/ metal working, the circulation of in formation and general administration and financial services.