natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved en gennemgang af folketællingsstatistikkerne konstaterer man, at der siden 1975 er sket en reduktion af de samlede befolkning i Luxembourg.
Census statistics show a drop in the total population of Luxembourg since 1975.
Selv orn tendensen vender i 1979, skyldes den meget lille positive saldo (flere fødsler end dødsfald) udelukkende den udenlandske befolkning, hvis høje fødselstal udligner det tab, der må konstateres i landets egen befolkning.
Although the trend is reversed in 1979, the very slight increase (more births than deaths) is solely attributable to the foreign population, whose high birth rate offsets the decrease registered in respect of nationals.
I-a et tiår udgør tilgangen af udlændinge - 40.000 personer - mere end 10$ af landets egen befolkning, medens den luxembourgske befolkning er reduceret med 14.200 personer eller 5,1/° af tallet fra 1970 (som var på 277.300).
"In one decade, the increase of the foreign population -40 000 individuals - accounts for more than 10% of the country's population, whereas the Luxembourg population has decreased by 14 200 individuals, or by 5.1% of its 1970 total (which was 277 300).
Det for hold, at 7.100 udlændinge har erhvervet indfødsret, korrigerer denne situation en smule.
The entry of 7 100 foreigners into the Luxembourg population by naturalisation or by option1 goes some way towards correcting this situation.
Den udenlandske befolkning øges ikke kun gennem indvandring, men tillige gennem fødselsoverskud (+ 1.200 om året), medens den luxembourgske befolkning reduceres med mere end 1.000 personer om året, fordi antallet af døde overstigei
The foreign population is increasing not only by migration, but also via the birth rate (+ 1 200 per annum), whereas the Luxembourg population is falling by more than 1 000 persons per annum as a result of the higher mortality rate"2.
Det er indlysende, at denne situation med tiden vil medføre dybtgående omvæltninger i landets samfundsstruktur.
It is clear that in the long run this situation will lead to far-reaching upheavals in the social fabric of the country.
Kilde: STATEC, folketælling pr. 31. marts 1981 citeret i dokument nr. 2682 fra deputeretkammeret "Problématique Enseignement-Immigration", februar 1983.
■'■on reaching the age of majority (translator's note)
Srafisk fremstilling 1; folketælling 1981' Samlet befolkning og erhvervsaktiv befolkning inddelt efter alders^ruopei og nationalitet 1
Source: STATEC, Population census on 31.03.1981, quoted in document no. 2682 of the Chamber of Deputies, "Problématique Enseignement-Immigration", February 1983.
I—ι erhvervsaktiv befolkning
^thousands of individuals) ED 1 otal □ Working ED Ν on-working population population population
CD ikke­erhvervsaktiv befolkning
Foreign population at 31 March 1981
•n IM m· ya af den samlede luxemb. befolkning
C raph 2 Population of Luxembourg nationality at 31 March 1981 male
Beskæftigelse
- 7 - as follows:
De internationale tjenestemænd er ikke medtaget i de samlede tal.
Table 1 : Foreigners working in the Grand Duchy
Tabel 1;Udenlandske arbejdstagere beskæftiget i storhertugdømmet (i tusind)
(in thousands)3
Danmark
Italy United Kingdom Denmark Spain
Kilde: Direktoratet i arbejdsministeriet,
Other countries Stateless persons Total
Tabel 2: iN ' y ans æ 11 els er/Arbejdstagerne s nationalitet
Table 2: New recruitment/Workers' nationality
Man ser med det samme en meget klar nedgang i antallet af nye job efter 1979.
One immediately notes a very clear reduction in the number of new jobs after 1979.
Krisen og den meget restriktive indvandrer politik, der blev vedtaget på det tidspunkt, er de to vigtigste grunde hertil.
The two main reasons for this are the crisis and the very restrictive migration policy adopted at that time.
Man ser endvidere, at der i 1983 påbegyndes en stigning, som giver sig udtryk i en.forhøjelse af antallet af nye job, der tilbydes udlændinge; alle nyder imidlertid ikke godt deraf på samme måde, idet italienernes og portugisernes andel er forholdsvis mindre end de øvrige nationaliteters.
Moreover, in 1983 one notes the start of a recovery manifested in an increased number of new jobs offered to foreigners; nevertheless not all foreigners benefit to the same extent, and the increase registered by the Italians and Portuguese is proportionately far lower than for the other nationalities.
Dette bekræftes, når man ved, at de områder, der i 1983 skaber mest beskæftigelse (til udlændinge), er handelen, bankerne og forsikringsselskaberne samt hotelbranchen og tjenesteydelser i almindelighed.
This is confirmed by the fact that in 1983 the sectors generating the largest number of jobs (for foreigners), are businesses, banks and insurance companies, as well as the hotel trade and services in general.
I skoleåret 1-982-1983 optalte man 37$ udenlandske elever (børn af indvandrere) i børnehaveklasserne og 38$ i folkeskoleundervisningen. Denne procentdel er sammensat som følger: 36$ i folkeskoleundervisningen til og med 6. klasse, 44,2$ i fortsættelsesklasserne efter 6. klasse; 61,2$ får særundervisning.
In the school year 1982-1983, 37% of pupils in pre-primary education were foreign (the children of migrants), and they amount to 38% in primary education.
I den videregående undervisning daler antallet af ud lændinge meget stærkt, idet procentdelen ai ikke-luxembourgske elever kun er 19$.
In post-primary education, the number of foreigners falls off very steeply, the percentage of non-Luxembourg pupils scarcely reaching 19%.
Disse data, som desværre er et klart udtryk for den ud vælgelse, der finder sted i undervisningsforløbet, bekræftes af følgende tabel, som sammenfatter resultaterne fra tidligere år.
These data, unfortunately very explicit about the selection which operates throughout school life, are confirmed by the following table which brings together the results of earlier years.
Af denne sammenfatning fremgår de store tendenser i for løbet af de udenlandske elevers skolegang i Luxembourg på de vigtigste undervisningsniveauer.
This synopsis brings out the major trends in the development of the education of foreign pupils in Luxembourg in the main levels of education.
I børnehaveklasserne og folkeskoleundervisningen stiger den procentvise andel af udlændinge generelt og regelmæssigt under pres fra nedgangen i det absolutte antal luxembourgske børn og den store stigning i antallet af portugisiske børn.
In preschool and primary education, there is a steady general increase in the percentage of foreigners, under the influence of a fall in the absolute numbers of Luxembourg children and the steady increase in the numbers of Portuguese children.
Denne stigning svarer nøje til den demografiske vækst i indvandrerfamilierne i Luxembourg.
This growth corresponds nicely to the upsurge in numbers recorded for migrant families in Luxembourg.
Tabel 3: Se udenlandske børn i det luxembourgske undervisnings system
Table 3: Foreign children in the Luxembourg education system1
S.jrnehavekl.
Preschool education
Folkeskoleunderv.
Primary education2
Underv. i tekn. fag,
Technical, vocational, agricultural education
Ovennævnte tal understreger udviklingen af procentandelen af udenlandske elever navnlig italienske - der udgør den tidligere indvandring - og' portugisiske - der udgør den nyeste ind vandring.
11 - notes that an ever-increasing proportion of young foreigners, most of whom were born in Luxembourg, also start school there.
Følger man konklusionerne i den undersøgelse, der er blevet i foretaget i Forbundsrepublikken Tyskland , kunne man forestille sig, at de børn af indvandrede arbejdstagere, som påbegynder deres skolegang i Luxembourg, får færre vanskeligheder end de medelever, der ankommer til modtagelseslandet midt i undervisningsforløbet. ningsforløbet.
The figures in table 3 highlight the evolution of the percentage of foreign pupils, and in particular that of Italians - who represent earlier migration - and that of the Portuguese- representing recent migration.
Dette ræsonnement, som ikke på forhånd kan afvises, tager imidlertid ikke hensyn til en vigtig side af undervisningen i Luxembourg, sprogproblemet.
One might imagine, and in so doing follow the conclusions of the survey carried out in Germany1*, that by starting their schooling in Luxembourg, the children of migrant workers will encounter fewer difficulties than their class mates who arrive in the host country later in their school life.
Herudover er der to officielle sprog, nemlig fransk og tysk.
Moreover, the two official languages are French and German.
Når man ved, at næsten al undervisning, specielt i tekniske fag, foregår på tysk, kan man nemt forestille sig, hvilke hindringer børn af udenlandske arbejdstagere støder på, også selv om de er født i Luxembourg. De skal nødvendigvis kunne fire sprog.
Once one realises that practically all teaching, especially in the technical branch, is conducted in German, it is easy to appreciate the obstacles in the path of foreign workers' children, even those born in Luxembourg.
Ud over modersmålet, som anvendes inden for familiekredsen, er de nødt til at kunne anvende tysk i skolen, fransk som andet sprog og endelig luxembourgsk i dagliglivet.
Apart from their mother tongue, used in the home, it is vital that they use German at school, French as a second
Unge vandrende arbejdstageres erhvervsuddannelsessituation i Forbundsrepublikken Tyskland, CEDEFOP, Berlin, 1982.
^Vocational Training Situation of Young Foreigners in the F.R.G., CEDEFOP, Berlin, 1982.
I den videregående undervisning er stigningen i procent andelen af udenlandske elever lan-1 lavere end på de øvrige undervisningsområder.
In post-primary education, the percentage increase of foreign pupils is far lower than in other levels of education.
Procentandelen af italienske elever er en af de bedste på alle undervisningsområder, men adgangsbetingelserne til den højere undervisning er og bliver vanskelige at klare.
The percentage of Italian pupils is one of the more respectable at all educational levels, but it is still difficult to cross the threshold of secondary education.
Procentdelen af portugisiske elever er stigende i børnehaveklasserne og vil stige yderligere i de to kommende år i folkeskolens første klasser.
The percentage of Portugese pupils is on the increase in preschool attendance and will continue further in primary schools in the next two years.
Det altovervejende flertal af børn af indvandrere går kun i skole indtil det femtende år, hvilket er obligatorisk.
The vast majority of migrant pupils only attend school during the period of compulsory education, until the age of 15.
Vi ved, at procentdelen af udenlandske elever i folkeskolens fortsættelsesklasser efter 6. klasse er endnu større, i det mindste for så vidt angår børn af indvandrede arbejdstagere. tagere.
We know that the percentage of foreign pupils in primary school remedial classes is much higher again, at least as far as migrant workers' children are concerned.
Der var i 1982-83 61,2$ udenlandske børn i folkeskolens særklasser (mod 56$ i 1978).
In 1982-1983, there were 61.2% foreign children in primary education special classes (compared with 56% in 1978).
Andelen af udlændinge, som ikke følger en normal klasse, er 15$,' målt blandt udlændinge; ande len af luxembourgere i særklasserne er 3$, målt blandt luxembourgere.
The proportion of foreigners not in normal classes is 15% of
I særundervisningen er der forholdsvis fem gange så mange udlændinge som luxembourgere.
- 13 - foreign pupils, the proportion of Luxembourgers in these same classes is 3% of Luxembourg pupils.
Tallene i denne tabel bekræfter det, enhver intuitivt fornemmede, nemlig at procentdelen af luxembourgere, som del tager i den højere undervisning, er langt større end procent delen af udlændinge.
The figures in this table confirm what was instinctively felt to be true, namely that the proportion of Luxembourgers in secondary education is far higher than that of foreigners.
Det omvendte er tilfældet i fortsættelsesklasserne efter 6. klasse i folkeskolen.
There is an inverse ratio in remedial education.
Efter undervisningen i folkeskolen til og med 6. klasse, som er fælles for alle elever, antager de udenlandske elevers problem en ny dimension, eftersom de forskellige udvælgelsesmekanismer får stadig større betydning efter 6. skoleår. Fort-
Indeed, after primary education proper, which is common to all pupils, the problem of foreign pupils assumes a new dimension, since after the 6th form of primary school, the various mechanisms of selection will have an even greater effect.
sættelsesklasserne efter 6. klasse omfatter derfor fra år til år færre luxembourgere, som for en stor dels vedkommende får adgang til nøjere undervisning i tekniske fag, medens udlændin­gene bliver siddende i fortsættelsesklasserne efter 6. klasse.
From one year to the next, remedial education includes a smaller proportion of Luxembourgers, a good number of whom still gain access to technical secondary education, leaving the non-nationals to swell the ranks of the remedial classes.
Man konstaterer endvidere, at motivationen hos de uden­landske elever, når de kommer i fortsættelsesklasserne efter 6. klasse, for at lære tysk definitivt er gået tabt på grund af deres tidligere uheldige erfaringer.
We also note that once foreign pupils reach remedial education, their motivation to learn German is lost for good, in the light of unfortunate past experience.
Dette forløb forbereder dem derfor heller ikke til den parallelle undervisning, og de ser sig nødsaget til at gå ud i livet uden faglige kvalifika­tioner.
Neither will this section prepare them for concomitant education, and they are forced to make a start in life without any vocational qualification.
Da d.en videregående undervisning stadig kræver tysk som fag selv i det mindst krævende forløb, den parallelle undervis­ning, er disse elever på forhånd dømt til at indgå i "hæren" af de 40$ uden eksamensbevis.
Since post-primary education invariably calls for proficiency in German, these pupils are condemned in advance to join the ranks of the 40% who have no certificate. Small consolation:
Det må være en mager trøst, at håndværket allige vel vil ansætte dem som ufaglærte arbejdere; to tredjedele af arbejdskraften inden for håndværket udgøres i dag af udlændinge.
- 14 - craft industries will employ them nevertheless, as manual · labour, since today two-thirds of craft manual labour is accounted for by foreigners.
Vil man gøre status over skolegangen for de unge indvandre­re af anden generation, konstaterer man følgende karakteri­stiske træk: ­ Undervisningen i børnehaveklasser og i folkeskolen er ude for en konstant forøgelse af procentdelen af unge udlændinge. Dette fænomen er knyttet til genoprettelsen af kernefamilierne for de udvandrere,der er bosat i Luxembourg, men også til de stadig flere fødsler, der registreres i disse familier.
The following features emerge in any attempt to produce a balance-sheet of second generation young migrants in Luxembourg: - Pre-primary and primary education are seeing a constant increase in the percentage of young foreigners.
End­videre forstærkes det af den demografiske tilbagegang blandt landets egen befolkning. ­ Den videregående undervisning oplever en iøjnefaldende ned­gang i det elevtal, der udgøres af unge indvandrere.
- Post-primary education is witnessing a startling drop in the numbers of young migrants.
I den klassiske højere undervisning (gymnasier) forekommer de så godt som ikke (18 portugisere i 1977­78, 29 i 1979­80 og
In classical secondary education (lycées - grammar schools), they are hardly present at all (18 Portuguese in 1977-78, 29 in 1979-80 and 73 in 1982-83).
73 i 1982­83). ■ I fuldtidsundervisningen på det tekniske område ligger den procentvise andel af udlændinge langt under den andel, de ud­gør af den pågældende befolkning.
There are very high percentages of young migrants in these three years of education, but although they make up a large part of the numbers in vocational training, it must be recognised that in quantitative terms, numbers shrink during the transition
'r rocentdelen af unge indvandrere er meget stor i disse tre skoleå.r, men selv om de stadig udgør en stor del af elevtallet i erhvervsuddannelsen, må det erkendes, at kvantitativt er elev tallet svundet ind på overgangen fra fortsættelsesundervisningen efter 6. klasse til undervisningen på fagskoler (fuldtids og del tids) .
- 15 - from remedial to vocational teaching (full-time and part-time).
Et meget stort flertal af de unge indvandrere følger så nogenlunde, i visse tilfælde med nød og næppe, skolegangen til det 15· år (obligatorisk). Fra dette alderstrin er de meget ofte lukket ude fra al undervisning, fordi de ikke kunne klare selv de mere enkle grene af det luxembourgske skolesystem.
Indeed, a large majority of young migrants continue at school more or less - usually less - successfully until the age of 15 (compulsory education).
Der er i Luxembourg to grene inden for erhvervsuddannelsen, som er langt de vigtigste.
There are two branches of vocational training in Luxembourg which are by far the most important.
For det første den såkaldte "klassiske" vej.
Firstly, the so-called "classical" branch.
Den består af 23 års læretid i forskellige fag.
It consists of 2 or 3 years' apprentice ship in various trades.
Denne læretid suppleres obligatorisk med et antal kurser, som lærlingene skal følge 1 eller 2 dage om ugen på en undervisningsinstitution.
This apprenticeship is accompanied by a compulsory release scheme of one or two days per week, during which students return to an educational establishment to follow a certain number of courses.
Efter denne uddannelse får man et lærebrev (Certificat d'Aptitude Technique et Professionnelle, 2 års teori, 3 års praksis) i det valgte fag.
This training leads to a Technical and Vocational Aptitude Certificate (CAPT, theoretical 2 years, practical 3 years) in the chosen trade.
Den anden gren består hovedsagelig af aftenkurser for voksne.
The second branch consists essentially of adult evening classes.
Der findes også andre muligheder for erhvervsuddannelse; men det er ofte en uddannelse, som de enkelte virksomheder selv til rettelægger,.
There are other vocational training possibilities, but they are often organised by private firms.
Der kræves som udgangspunkt en tekniske viden, som kun få af de unge indvandrere er i besiddelse af efter deres skolegang.
Such training takes as a starting point technical standards that few young migrants can aspire to after their schooling.
lå baggrund af landets ringe størrelse og af det forhold, at uddannelsesbehov hurtigt kan konstateres, kan man sige, at opbygningen af erhvervsuddannelsessystemet som helhed kun er udsat for liden kritik.
Taking account of the small size of the country and of the speed with which training needs can be visualised, it must be said that the general organisation of the vocational training system has come in for little criticism.
Erhvervsuddannelsen dækker et stort antal fag, fungerer efter tysk mønster og er opbygget smidigt, effektivt og operationelt ... for dem, som har et godt kendskab til det hovedsprog, der undervises på, nemlig tysk (eventuelt luxembourgsk).
It covers a great number of trades, operates on the German model, is organised flexibly, efficiently and along operational lines - for a public which has a sound knowledge of the vehicular language of all the courses; i.e. German (sometimes Luxembourgish).
Det skal siges endnu engang, at den hindring, som sideløbende indlæring af tre sprog udgør, rejser sig som en barriere, der er meget selektiv over for de unge indvandrere.
Once again, the obstacle constituted by concomitant proficiency in three languages emerges as a very selective hurdle in the path of young migrants.
DE UNGE UDLÆNDINGS PÃ ARBEJDSMARKEDET
Young foreigners on the job market
I modsætning til de øvrige EF-lande er arbejdsløshedstallet i Luxembourg meget lavt.
Unlike the other countries of the EEC, Luxembourg has a very low level of unemployment.
Det er på mindre end 2$ af den er hvervsaktive befolkning.
It affects less than 2% of the active population.
Sammenligner man imidlertid den øjeblikkelige situation med situationen for nogle år siden, konstaterer man, at antal let af ansøgninger om arbejde,, der ikke imødekommes, er hurtigt voksende.
Nevertheless, comparing the current situation with what it was some years previously, one notes a rapid growth in the number of unsatisfied requests for jobs.
Den mærkbare stigning i antallet af ansøgninger om arbejde, der ikke imødekommes, rammer forholdsvis flest udlændinge og navnlig kvinder, som det fremgår af følgende tabel.
The appreciable increase in unsatisfied job requests is proportionately greater in respect of foreigners and particularly women, as the following table shows.
Endvidere er andelen af udlændinge blandt de fuldtidsledige, som får dagpenge, langt større end den andel, de udgør af den samlede erhvervsaktive befolkning (30$).
Similarly, the proportion of foreigners among the unemployed drawing benefit is far higher than their relative position in the working population (30%).
I alt: 2.425
Total : 2 425
53,6$ af disse arbejdssøgende var under 25 år og næsten 38$ af disse unge var udlændinge.
53.6% of these job seekers were under 25 years of age and roughly 38% of those young people were foreigners.
Taget under ét havde 67,1$ af samtlige disse arbejdssø­gende ikke andre papirer end folkeskolens afgangsbevis, me­dens 19,4$ var i besiddelse af et eksamensbevis efter videre­gående undervisning på en fagskole eller af et lærebrev.
Of the whole group, 67.1% of all these job seekers had no certificate other than that obtained on leaving primary education, whereas 19.4% held a certificate attesting to the completion of studies at a vocational school or a vocational aptitude certificate.
Disse to former for uddannelse omfatter alene 86,5$ af samt­lige luxembourgske arbejdssøgende.
These two types of "training" alone encompass 86.5% of all Luxembourg job seekers.
Selv om over halvdelen (56,3$) af de fuldtidsledige, der får dagpenge, er udlændinge, skal det tilføjes, at over halv­delen af de ansøgninger om arbejde, der ikke imødekommes, kom­mer fra unge på under 25 år.
Although more than one half (56.3%) of the fully unemployed drawing benefit are foreigners, it must be added that more than half of the applications for employment came from young people under 25.
Disse få oplysninger sammenholdt med høring af velunderrettede personer gør det muligt at frem­sætte følgende ræsonnement.
These few facts, alongside statements by those in the field, support the following argument.
Τ Kilde: Arbejdsministeriet. Situation et Evolution de l'Emploi Internt dokument, november 1984.
It is really not possible to state that the Grand Duchy of Luxembourg is experiencing unemployment problems.
Dog fremgår det af analysen af erhvervs­uddannelsessystemet, at flertallet af unge udlamdinge ikke er i stand til at erhverve faglige kvalifikationer via dette system.
- 19 - construction sector; there is significant recruitment of young unskilled workers in this sector, not least since the city of Luxembourg is in a phase of considerable urban expansion;
Men indtil for nylig fandt disse unge udlændinge alligevel arbejde, et fænomen man ikke konstaterer i andre lande.
- finally, the growth of the city has been accompanied by a multiplication of various services in the tertiary sector, such as restaurants, hotels, cleaning firms, etc.
Det gav talrige unge muligheden for at finde arbejde.
This provided job opportunities for many young people.
De ufaglærtes muligheder for at finde arbejde svinder ind, og de karakteristiske sider ved Luxembourg, som tidligere havde en positiv virkning, får nu en negativ virkning.
One may, however, put forward the hypothesis that whereas in the past many unskilled young people managed to find employ ment, that situation is definitely a thing of the past.