natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udviklingstendenserne inden for erhvervsuddannelsessystemet og de indbyrdes forhold mellem erhvervsuddannelse og beskæftigelse udgør centrale punkter i dette arbejde.
Developments in the system of vocational training, and the changing relationships between vocational training and the employment situation form the main point of discussion.
En omfattende indsigt vedrørende brugen og udnyttelsen i beskæftigelsessystemet af de under uddannelsen opnåede kvalifikationer skal indgå i arbejdet med at udforme en mere langfristet anlagt erhvervsuddannelsespolitik.
Here comprehensive information concerning the use and value of qualifications gained by vocational training in employment is to be provided for long-term policy making. A further point is the work carried out by the Institute on Curriculum Development.
Instituttet koncentrerer sig end videre om det oversigtsmæssige arbejde, der rækker helt fra udviklingen af uddannelsesplaner til komplekse uddannel sesforløb på uddannelsessystemets øverste trin samt modelforsøg under skiftende rammebetingelser.
This ranges from the preparation of teaching programmes to the com­plex educational procedures in the higher levels of the educational system, including experimentation with new model systems to cater for changing conditions.
Dette arbejde konkretiseres i forskningsprojekter; således prøver man ved praktiske sammenligninger at påvise virkeliggørelsen af erhvervs-basisuddannelsens målsætning.
This work is concentrated in research projects — for example — to test if theoretical aims for vocational training are met in practice.
Sammenhængende med udviklingen og forbedringen af uddannelsesreglerne beskæftiger instituttet sig ikke mindst med at forberede og udvikle nye uddannelsesemner på videnskabelig
Dealing with the development and improvement of training procedures, the Institute, as a main priority, has the task of checking, and where possible, improving the specifications
basis, efterprøve strukturen i uddannelsesfagene og i givet fald forbedre denne.
of occupations requiring training and providing a scientific basis for the preparation and development of new training schedules.
Man må søge at afbøde disse ulemper ved hjælp af kompen­ mmm
Apart from problems resulting from changes in the organiza­tional, technical and social nature of vocational training, others remain unsolved which are inherent in the dual system.
\J ^^ "5" Q) sonende foranstaltninger. De unges muligheder for at ud­ danne sig afhænger af deres hjemegns konjunkturmæssige og strukturelle forhold, men da unge mennesker som regel kun har ringe regional mobilitet, burde forbundet og forbundslandene først og fremmest forpligte sig.
Although there are undisputed advantages in the apprentice system, there are problems regarding equal opportunities for which special measures have to be taken.
Fremfor alt " er staten og ikke erhvervslivet ansvarlig for samfundshelhe­den.
The training of young people is dependent on the state of the economy, local difficulties and a lack of mobility.
Der turde derfor ikke være nogen grund for erhvervs­livet til at opfatte statens anstrengelser som et angreb på det duale system.
The responsibility to society lies in the main with the state and not with industry, so the latter should not have any reason to regard any action by the state as an attack on the whole of the dual system.
En nationalisering af eksamens­ og prøvekommissionerne kunne måske ikke blot forbedre opstigningsmulighederne i uddannelsessystemet, men også bevirke endnu større god­kendelse af erhvervsuddannelsens prøvebeviser.
Possibly a nationalization of examination boards might increase the numbers of trainees passing through the sys­tem, and should achieve a greater recognition of the final vocational training examination certificates.
Men der er stærkt delte meninger, om staten skal overtage eksamina­tionen inden for dualsystemet.
However, opin­ions differ about nationalization of examinations in the dual system.
Det er især arbejdsmarke­dets parter, der afviser en sådan løsning.
In particular, both sides of industry are against such a solution.
På grund af den juridisk­retslige dualisme opstår et vanske­ligt problem ved forsøget på indholdsmæssigt at koordinere lærlingeuddannelsen i virksomheden med lærlingeuddan­nelsen i skolen, og den fremadskridende pluralitet med hensyn til læresteder vanskeliggør yderligere løsningen af dette problem.
The rationalization of apprentice training incompany on the one hand, and in occupational training schools on the other, causes legal complications, and the solution is made even more difficult by the increasing number of training centres.
Men selv under de givne juridisk­retslige givne betingelser anser man det for muligt at oprette et organ, som under medvirken af alle vedkommende insti­tutioner vil kunne udvikle og tilpasse uddannelsesreglerne og de teknisk­faglige skolers undervisningsplaner for de uddannelsesorienterede fag i en fælles og ensartet proces.
Even under existing legal provi­sions it is possible to create an establishment which, with the cooperation of all institutions responsible for training procedures and the teaching programmes for the trade schools, could develop a jointly agreed and uniform system for the trades selected for training.
Der hersker delte meninger om det umiddelbare samarbejde mellem de uddannende virksomheder og den teknisk­faglige skole.
There are different opinions about direct cooperation between firms undertaking training and trade schools.
Udover nedsættelsen af de i lov om erhvervsuddan­nelse forudsatte udvalg og kommissioner (f.eks. erhvervs­uddannelsesudvalget, eksamens­ og prøvekommissionen) er der hidtil ikke truffet institutionelle foranstaltninger.
Up to now no steps have been taken except by authorities drafting the laws for vocational training (e.g. The Committee for Vocational Training Examination Sub-committee).
Ganske øjensynligt savnes der enkeltinitiativer fra såvel erhvervsfag­lærere som instruktører.
There is clearly a lack of individual initiative on the part of trainers and teachers in the occupational training schools.
Erhvervsfaglærerne opfatter det almindeligvis som diskriminerende, at de såvel talmæssigt som med hensyn til kvaliteten af deres muligheder for medvirken er underrepræsenterede i en række udvalg og kommissioner.
They feel there is discrimination against them because they are underrepresented on committees and councils, so limit­ing their influence.
Den teknisk­faglige skole bidrager jo I ret væsentlig grad til lærlingenes kvalifikationer, så i det mind­ste ud fra dette synspunkt kan man dårligt forsvare er­hvervsfaglærernes ringere stilling på erhvervsuddannelsens retslig­organisatoriske område.
As occupational training schools make an important contribution towards apprentice qualifica­tions, the minor position held by teachers in the legal-ad­ministrative framework of vocational training cannot be defended.
Også videreudviklingen af dualsystemet henimod et pluralistisk system af læresteder med stærkere involvering af den teknisk­faglige skole (f.eks. basisåret for erhvervsuddannelsen) skulle retfærdiggøre løs­ninger, der tilgodeser øget ansvarlig medvirken fra den teknisk­faglige skoles og erhvervsfaglærernes side.
Further developments in the dual system, with more training centres and greater involvement by occupa­tional training schools (e.g. the vocational basic training year), justify solutions which allow for more participation by teachers.
Denne udvikling støttes imidlertid ikke af alle, der medvirker ved erhvervsuddannelserne.
These developments are not entirely supported by all those concerned with vocational training.
Endelig skulle den enkelte virksomheds finansiering af lær­lingeuddannelsen inden for dualsystemet føre til overvejel­
Finally, financing of the apprentice training in the dual system by all firms could provide a better solution.
ser med hensyn til en bedre løsning.
whole will benefit.
Det vil specielt efter fagforeningernes opfattelse være påkrævet med et kollektivt finansieringssystem, for kun på denne måde kan man skabe en langfristet løsning af problemet, nemlig sikring af tilbuddet om lærepladser og samtidig opretholdelse eller forbedring af uddannelsernes kvalitet.
Trade unions believe that the long term and fundamental solution to this problem of ensuring suffi­cient training places and at the same time maintaining or improving the quality of the training, can only be achieved with the help of a collective system of financing.
Mere eller mindre har arbejdsgiverne dog en anden opfattelse. De afviser et kollektivt finansieringssystem, hvortil alle virksomheder skulle bidrage.
Employers, however, have an opposite view and reject a collective system of financing, under which all firms would be obliged to pay contributions.
De frygter, at erhvervsuddannelsens finansiering gennem en såkaldt fond vil medføre øget bureaukratisme og øge statens kontrol væsentligt.
They are afraid that with collective funding the vocational training would become increasingly bureaucratic and that the state would take over greater control.
AEVO Bestemmelser vedr. læreres og instruktørers kvali­fikation AFG Lov om arbejdsfremmende foranstaltninger APIFG Lov om fremme af uddannelsespladser BBF Forbundsinstituttet for erhvervsuddannelsesforsk­ning BBiG Lov om erhvervsuddannelse BGJ Erhvervsuddannelsens basisår BIBB Forbundsinstituttet for erhvervsuddannelse BMBW Forbundsministeriet for uddannelse og videnskab HWO Håndværkerordningen KMK Forbundslandenes permanente kultusministerråd
Regulations on the Competence of Trainers Law for the Promotion of Work Law for the Promotion of Work Places Federal Institute for Research into Vocational Training Law for Vocational Training Vocational Basic Training year Federal Institute for Vocational Training Federal Ministry of Education and Science Regulations for the Manual Crafts Conference of the State Ministers for Culture.
Befolkning Økonomi Uddannelse og erhvervsuddannelse Indledning Den erhvervsfaglige primæruddannelse Den erhvervsfaglige efter- og videreuddannelse Det primære uddannelsessystem Almenuddannelsen Den korte tekniske uddannelse Teknikereksamen De højere teknologiske uddannelser De almene principper for skole- og universitets systemet Videreuddannelsessystemet Uddannelse af arbejdstagere i den private sektor Tjenestemænd og offentligt ansatte Uafhængige erhvervsdrivende Uddannelse af stillingssøgende Udenlandske arbejdstagere Handicappede Uddannelsen af landmænd Historisk udvikling Fra den franske revolution og frem til begyndelsen af det 20. århundrede Fra første til anden verdenskrig Fra befrielsen og til slutningen af Den fjerde Republik Oprettelse af en omfattende nyordning (1958, 1980 Kompetence Kompetence på primæruddannelsesområdet Den erhvervsfaglige primæruddannelses kompetence Efter- og videreuddannelsens kompetence Statens kompetence Instanser for beslutning og administration Konsultative organer Regionalisering Virksomhederne De nationale faglige organer Industri og handelskamrene Paritetiske instanser Finansiering Finansiering af den erhvervsfaglige primæruddannelse og den erhvervsfaglige videreuddannelse Virksomhederne Staten Tendenser Fortegnelse over forkortelser
Population Economy Education and vocational training Introduction Initial vocational training Continuing education and training The system of initial education Technical education Higher technological education Vocational training Apprenticeship The reformed apprenticeship The output from the initial training system The present system of continuing education Training for employees in the private sector Training leave Employees in public service Self-employed workers Training for those seeking employment Foreign workers The disabled Training for farmers Historical development From the French Revolution up to the beginning of the twentieth Century From the First to the Second World War From the Liberation up to the end of the IV Repub­lic Construction of the general education system (1958-80)
Befolkningsudviklingen 1950-1978/2000
Development of the population 1950-78/2000
Fremskrivning til år 2000: 58 240 000 = 139%
Projection for the year 2000: 58 240 000 = 139%
Befolkningsudviklingen fra 1950 til 1978 og en fremskrivning til år 2000. Befolkningstallet voksede fra 1950 til 1978 med 27 % til 53,3 millioner.
Development of the population from 1950 to 1978 and a projection to the year 2000 The population increased from 1950 to 1978 by 27 % to 53.3 million.
Men den årlige vækstrate faldt lidt efter lidt i denne periode.
The annual increase gradually diminished during this period.
For årene 1978-2000 regnes der med en stigning på 12 % til 58,2 millioner.
A growth of 12 % to 58.2 million is expected from 1978-2000.
Fødsler/dødsfald pr. 1 000 indbyggere Udviklingen i perioden 1960­1978 um
Births/deaths per 1 000 inhabitants Development in the period 1960 to 1978
Alderspy ram ide fra året 1975 og en fremskrivning til år 2000 (Henholdsvis pr. 1. 1.
Age profile for the year 1975 and a projection for the year 2000
Kilde: Befolkningsstatistik 1978, Tab. 11, Eurostat 1980.
Source: Population Statistics 1978, Table 11, Eurostat 1980.
Størst er tilbagegangen i de 20­ til 24­åriges gruppe.
The decline is most marked in the 20 to 24 age group.
Ind- og udvandringsstatus pr. 1000 indbyggere
Migratory movements per 1 000 inhabitants
Andel erhvervsaktive personer 1975
Proportion of the working population to inhabitants 1975
Kilde: De europæiske Fællesskabers statistiske Kontor, status 1975.
Source: Statistical Office of the European Community (SOEC), Year 1975.
Erhvervsaktives flytning inden for EF's medlemslande 1979
Migration of the working population within the EEC Member States 1979
Til højre: Indvandrerandelen Til venstre: Udvandrerandelen begge i relation til flytningerne in den for EF som helhed (= 100).
Right: Proportion of immigrants Left: Proportion of emigrants in each case related to mi­grations within the EEC as a whole (total = 100).
Uddannelsesudgifternes procentuelle andel af bruttonationalproduktet1) nalproduktet1)
Proportion of educational expenditure to the gross domestic product1
Udviklingen fra 1960 til 1978.
Manufacturing industry
Beskæftigelsesstrukturen 1977 Den samlede befolkning i 1977, opdelt i mænd og kvinder med deres respektive andel af personer over 14 år samt erhvervsaktive.
Employment structure Total population in 1977 subdivided into men and women with the proportion for each of those over 14 years as well as the total working population.
K/7de; Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973­1975­1977, Tab. H/1, Eurostat 1980.
Source: Labour Force Sample Surveys 1973-75-77, Table M/1, Eurostat 1980.
Andel af arbejdsløse1) i forhold til erhvervsaktive
Proportion of unemployed1 to the working population ro o
Diagrammet viser, at arbejdsløsheden er steget gennem hele 10-års-perioden, i begyndelsen af 70'erne først langsomt, for så fra 1974 at ske i spring og ved slutningen at være nået op på det 4-dobbelte af tallet for 1970.
The diagram shows an increase in unemployment over th whole of the 10-year period. This growth was slow in the early 1970s, but increased markedly after 1974 and ulti mately rose to more than four times the level in 1970.
Arbejdsløsheden 1977 Den samlede befolkning opdelt i mænd og kvinder med deres respektive andel af personer over 14 år, erhvervsaktive samt arbejdsløse.
Unemployment 1977 Total population in 1977, subdivided into men and women, with the corresponding proportions of over 14 year olds, the working population and the unemployed.
Andel arbejdsløse Andel arbejdsløse blandt erhvervsaktive mænd og kvinder (hhv. = 100), status pr. 1977.
Proportion of the unemployed Proportion of the unemployed to the male and female working population (total = 100) as at 1977.
> φ η η K/We: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973­1975­1977, Tab. 11/1, Eurostat 1980.
Source: Labour Force Sample Surveys 1973­75­77, Table 11/1, Eurostat I
Udviklingen i ungdomsarbejdsløsheden ro ro
Development of youth unemployment
Ungdomsarbejdsløsheden 1977 Den samlede befolkning indtil 24 år, opdelt i mænd og kvinder, med deres respektive andele af personer over 14 år, erhvervsaktive såvel som arbejdsløse.
Youth unemployment 1977 The total population up to 24 years, the working population and the unemployed, divided into men and women with the corresponding proportion of those over 14 years of age.
Andelen af unge arbejdsløse Andelen af arbejdsløse blandt mandlige og kvindelige er­hvervsaktive op til 24 år (hhv. = 100). Status i 1977.
Proportion of the young unemployed Proportion of the unemployed to the male and female working population up to 24 years of age (total = 100) in 1977.
Diagram­met viser tydeligt, at unge kvinder rammes meget stærkere af arbejdsløshed end unge mænd.
The diagram shows that the girls are much harder hit by unemployment than the boys.
Kilde: Stikprøvetælling af arbejdskraften 1973­1975­1977, Tab. II/6, Eurostat I 1980.
Source: Labour Force Sample Surveys 1973­75­77, Table II/6, Eurostat I 1980. LLB
Erhvervsuddannelsen i Frankrig er organiseret på to forskel­lige måder, som supplerer hinanden: For det første som primæruddannelse af unge og for det andet i form af efter­og videreuddannelse, lærlingeuddannelse af unge og voks­ne, som allerede er erhvervsbeskæftigede.
Vocational training in France is provided in two different but complementary ways, through initial education and training for young people, and through continuing training for both young people and adults who are already in employ­ment.
Den erhvervsfaglige primæruddannelse er et led ί det skolemæssige uddannelsessystem og giver unge en almendannende og en erhvervsfaglig uddannelse.
73 C ,Ο +* Q Q > _ ^ $¡ Continuing vocational training, organized quite differ­ ently, is based on the joint responsibility of the social partners1and the public authorities, within a legislative framework set up in 1971.
Den er­ hvervsfaglige primæruddannelse omfatter både undervis­ ning på teknisk faglig skole som fuldtids undervisning og lærlingeuddannelse, der foregår som vekseluddannelse på skole og virksomhed.
It is intended for young people or adults who have finished their initial education, be it general or vocational.
Den erhvervsfaglige efter­ og videreuddannelse
Further vocational training is aimed primarily at those in employment; at the same time it offers training opportunities for those who are keen to start work.
Ved siden af det erhvervsfaglige videreuddannelsessystem findes der også andre muligheder for voksenuddannelse, som f.eks. gennemføres ved fagforeningernes øvelses­ og træningsseminarer (formation syndicale) eller ungdoms­lederkursus inden for sport, kultur eller socialsektoren.
In addition to the continuing vocational training system there are other training opportunities for adults, e.g. courses provided by trade unions (formation syndicale) or youthleadership courses which cover sporting, cultural or social activities (formation à l'animation sportive, culturelle ou sociale).
Beg­ge kursusformer kan sammenlignes med den danske fritids­undervisning. De disponerer over egne pengemidler, som er helt uafhængige af videreuddannelsessystemet.
Both types of courses, which are comparable to courses at adult education colleges, draw on their own financial resources and are independent of the system of further education.
Ofte arran­geres kurserne af særlige organer eller arrangeres på sær­lige uddannelsesinstitutioner.
The courses are often organized by special institutions or training centres.
Arbejdstageren kan gøre krav på specialorlov med henblik på deltagelse i enhver af de nævnte uddannelser.
The participants on these courses are entitled to study leave from their employer.
Uddannelsesmåder ro φ c άΤίδ ω ro o en σ)
Educational paths ro o o > S ë — en C φ O 5 —■
Det primære uddannelsessystem φ ¿Λ φ
The system of initial education
De erhvervsfaglige uddannelsesforløb udgør faste bestand­dele af det primære uddannelsessystem, som er opdelt i forskellige undervisningstrin: Fønskolen (école maternelle), 3­6 år Grundskolen (école primaire), 6­11 år Sekundærtrin I (collège), 11­16 år Sekundærtrin II, 16­19 år Universiteter og højere læreanstalter, fra 18/19 år.
Nursery education (école maternelle) 3­6 years Primary level (école primarie) 6­11 years Secondary, stage I (college) 11­16 years Secondary, stage II 16­19 years Higher education (university level), 18/19 years and over.
Primærtrinet, alle børn får almene og elementære kund­ skaber i den femårige grundskole.
Nursery education covers the voluntary nursery school from 3 to 6 years.
Sekundærtrin I (fra 6. til 3. klassetrin).
Secondary education, stage I (11­16 years).
De 4 år, som udgør sekundærtrin I, meddeler efter den såkaldte Haby­reform, en lov fra 1975, en grunduddannelse, som er fælles for alle unge.
Since the Haby reform of 1975, the four years of the first phase of secondary education have provided a basic education for all young people.
Den er i det væsentlige almen, men har et anstrøg af indføring i teknologiske emner.
It is essentially a general education including a gentle introduction to technological subjects.
Reformen har afskaffet de forskellige grene, som tidligere eksisterede, og især afskaf­ fet de erhvervsfaglige grene.
The reform abolished the different teaching programmes which had existed until then, in particular the vocational streams in which pupils could be placed from a very early age.
Undervisningen gives i en enhedsskole: kollegiet (»le collège«).
The pupils are taught in a unique type of establishment (le 'college').
Der er nogle undtagel­ser for unge med skolevanskeligheder. De kan fra 5. eller 4. klassetrin ledes ind i den faglige forberedelsesklasse (CPPN) eller i lærlingeforberedelsesklasser (CPA), eller de
Occasionally, certain pupils with academic problems have
(ft venter, til skolepligten er overstået ved 16­års alderen for så M^ at undertegne en lærlingekontrakt eller at gå ud på arbejds­ Æ\ markedet uden særlig uddannelse. 2^ r* mm £H #N
1 occupation­related subjects of CPPN standard, or pre­
I skoleåret 1977/78 var der knap 2,9 millioner unge, som befandt sig et eller andet sted i de fire trin på sekundær­ trin I. Ca.
In the course of the 1977/78 academic year, there wereauum\ nearly 2.9 million pupils in the four years of the first phase ­ j^ of secondary education.
120 000 af disse befandt sig i en klasse af typen CPPN eller i CPA.
Of these, approximately 120000 were on a CPPN or a CPA course.
NOTE: De to udtryk »teknisk« og »teknologisk« kan benyttes sideordnet; ordet teknologisk har en mere moderne klang, eller det refererer til et højere uddannelsesniveau.
_3 These two terms can be interchanged: the second sometimes has more dern connotations or refers to a higher level of education.
Mellem universiteter og højere læreanstalter m.v. (øverst til venstre) og lærlingeuddannelsen (øverst til højre) ses det vidtforgrenede system af erhvervsfaglige skoler.
The wide range of opportunities for vocational training are indicated, varying from the apprenticeship (top right) to the college.
Man kan af diagrammet endvidere aflæse varigheden af den almene skolepligt, samt i hvilken alder de tilsigtede eksaminer aflægges, og hvad der kræves hertil.
The diagram indicates the period of compulsory education, the period of training required for the final examinations and the age at which they are taken.
Højere læreanstalt Akademiske eksaminer f.eks. topstillinger i industri og forvaltning
Grande école Academic final examinations e.g. Top positions in industry and administration
Universitet Akademiske eksaminer f.eks. lærer, læge, jurist
University Academic final examination e.g. Teacher, Doctor, Lawyer
Teknisk gymnasium BTn, BT
Technical secondary stage II BTn, BT
LEP CAP, BEP, CEP (efter et år) f.eks. værktøjsmager, typograf
LEP CAP, BEP, CEP (after one year) e.g. Toolmaker, Typesetter
Lærlingeuddannelse CAP f.eks. murer, snedker
Technical secondary (Gymnasium, BTS)
Teknisk gymnasium BTS
Pre-apprentice year