natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne tekst er af stor betydning, fordi den for det første tilstræber at kodificere bestemmelserne vedrørende erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse, og for det andet er en klar markering af arbejdsmarkedspar­ternes vilje til at påtage sig et større ansvar på erhvervsuddannelsesområdet og deltage i arbejdet med at fastlægge indholdet i eksamensbeviser og certifikater såvel som i afviklingen af en del af uddannelsen, idet virksomhedernes uddannelsesrolle understregedes og præciseredes.
This agreement is of considerable importance. First of all it is a major effort to codify the regulations, in that it embodies,or annuls 19 joint employer-union regulations on continuing training.
Endelig indførte aftalen en række nye rettigheder for lønmodtagerne, som på længere sigt vil kunne indvirke på ansættelsesforholdene og disses grundlag, arbejdskontrakten.
Next, it clearly expresses the resolve of the two sides of industry to accept more responsibility in the field of vocational training, taking a part both in the creation of titles and diplomas and in the provision of part of the training.
2.7.28 Bestemmelserne i aftalen af 3. juli 1991 stadfæstedes med nogle mindre ændringer i en lov, der vedtoges den 31. december 1991.
It affirms the role of the employer as a trainer and clarifies certain procedures.
Aftalen og den tilsva­rende lov indførte følgende nyskabelser:
Finally, the agreement sets out a whole series of
­indførelse af to nye ordninger for indslusning af unge: orienteringskon­trakten og den lokale orienteringskontrakt (afsnit 2.2.59 og 2.2.79)
• two new arrangements for the integration of young people have been created: the 'Contrat d'orientation' (guidance contract) and the 'Contrat local d'orientation' (local guidance contract) (see 2.2.51 to 2.2.53 and 2.2.78);
­juridisk anerkendelse af lønmodtageres ret til at få udarbejdet en oversigt over personlige og faglige kompetencer enten på grundlag af en særlig orlovsordning (afsnit 2.3.23) eller inden for rammerne af en uddannel­sesplan
• the legal recognition of the audit of personal vocational skills which is available to employees during ad hoc leave (see 2.3.23) or under the training plan;
­regulering af bestemmelserne vedrørende uddannelse med pligt til efter endt uddannelse at forblive i den pågældende virksomhed i et vist tidsrum (dédit­formation) og vedrørende uddannelse uden for arbejdstid inden for rammerne af en uddannelsesplan (afsnit 2.3.33).
• clauses of the crédit formation measure and training outside working hours under the training plan are regulated (see 2.3.33).
Et forslag til lov om fremme af lærlingeuddannelserne og udbygning af de skolemæssige vekseluddannelser forelagdes Parlamentet i foråret 1992.
A bill that would revitalize apprenticeship and develop alternance training as part of school education was tabled in Parliament in the spring of 1992.
I dette lovforslag prioriteres vekseluddannelse som en vej til at erhverve en første aner­kendt kvalifikation (se afsnit 2.2.39).
This bill demonstrates the priority placed on alternance training as the route to the first level of recognized qualifications (see 2.2.39).
Frankrig har således skabt et mangesidet og kompleks efter­og videreuddannel­sessystem, et system, der er opbygget uden tilknytning til ­ eller endog som en reaktion mod ­ det grundlæggende erhvervsuddannelsessystem.
France has set up a system of continuing training, the penalty for whose wealth is its complexity. It has been constructed outside the system of initial vocational education — there is a temptation to say that it is constructed against this system.
Efter­ og videre­uddannelsessystemet, der nu er nået til skelsår og alder, kan ganske givet forbed­res på mange punkter, og de seneste reformer går da også i denne retning.
Now that it has reached maturity, the system may of course be improved, and recent reforms are attempting to do so.
Alt tyder imidlertid på, at udfordringen i de kommende år ligger i en tilnærmelse mellem efter­ og videreuddannelserne og det grundlæggende erhvervsuddannel­sessystem.
Even so, it seems that the challenge to the future of the continuing training system lies in whether it can complement and come closer to initial training.
Den igangværende debat om vekseluddannelser vil måske give de første svar på denne udfordring.
The current debate on alternance will perhaps help to provide a preliminary response.
Det grundlæggende erhvervsuddannelsessystem
Initial vocational training
Med en sådan oversigtsmæssig gennemgang bliver det muligt at give en samlet behandling af proble­merne vedrørende indslusning af unge på arbejdsmarkedet, på trods af at over­sigten ikke fuldt ud afspejler virkeligheden, hvor uddannelserne efter endt skolegang hører ind under efter- og videreuddannelse.
This breakdown, however imperfect as regards the French situation — where school-level training is included in the continuing training system — will none the less make it possible to cover in a single section all the problems inherent in the integration of young people into working life.
Erhvervsmæssig uddannelse i undervisningssystemets regi
Vocational training in the education system
A) Oversigt over uddannelsessystemet
(A) General description of the education system
2.2.2 Det franske uddannelsessystem kan karakteriseres som et statsstyret centraliseret enhedssystem.
The French education system can be described as a national, unified, centralized system.
Det er statsstyret på grund af den fremtrædende rolle, som forfat­ningen af 1958 tilkender staten.
It is national in that the 1958 Constitution recognizes the predominant role of the State.
Det er et enhedssystem, for så vidt som staten administrerer det offentlige uddannelsessystem gennem undervisningsministeriet.
It is unified in that national education is a public service directly administered by the State through the Ministry of National Education.
Centraliseret er det fortsat af hensyn til princippet om lige behandling af alle og Republikkens forpligtelse til at sørge for uddannelse af sine borgere.
It is still centralized in order to uphold the principles of equal treatment for all and the right to training granted by the Republic to all its citizens.
Disse tre særtræk er imidlertid underlagt visse begrænsninger.
These three specific features do, however, have their limits.
Den statslige og centraliserede karakter modificeres af lokalsamfundenes stigende medindflydelse på uddannelsesområdet (se afsnit 1.1.6 ff.), og selv om uddannelsessystemet har enhedskarakter, findes der i henhold til princippet om undervisningsfrihed privat­undervisning på alle niveauer (ud af 15 mio. elever og studerende er 12 mio. ind­skrevet i offentlige institutioner og 3 mio. i private, hovedsagelig konfessionelle.
The national character and centralization of education are tempered by the growing involvement of local bodies in running the system (see 1.1.6 et seq.), while the unity of education as a public service should not be confused with uniformity, since freedom of teaching means that private education can coexist at every level of education. (Out of 15 million pupils and students, 12 million are in public-sector establishments and approximately three million are in private-sector establishments, mainly run by the Church.)
Undervisning og uddannelse havde en høj placering på regeringens prioritetsliste i 1988.
In 1988 education and training were announced as priorities for government action.
Undervisningsministeriets budget var da også i 1991 med sine 248,3 mia. FF (svarende til 19% af statsbudgettet) statens største udgiftspost.
In 1991 the education budget, amounting to FF 248 300 million (19% of the national budget) was, in fact, the largest item of government spending.
Siden 1988 er bevillingerne til undervisning steget med 50 mia. FF (+25%) og personalet med omkring 40 000 enheder, således at det nu tæller 1,1 mio. personer, hvoraf ca. 850000 er undervisere.
Since 1988, there has been a FF 50 000 million increase in the credits allocated towards national education (+ 25%) and close to a 40 000 increase in the numbers employed in this sector.
Denne store indsats skal bidrage til at opfylde to mål frem til år 2000, nemlig at føre en årgang frem til mindst niveau V og 80% af denne årgang til studentereksamensniveau (målsætninger, der fastsattes i planloven og i loven om uddannelsesvejledning fra 1989).
Today more than a million people work in education, some 750 000 of whom are teachers. This unprecedented effort is directed towards meeting two objectives by the year 2000: to ensure that everybody reaches at least level V, and that 80% then go on to baccalauréat level (the objectives set by the Plan Law and the Education Guideline Law of 1989).
Siden vedtagelsen af loven om uddannelsesvejledning fra december 1985 kan en erhvervsuddannelse opnås ad tre veje:
Since the Guideline Law of December 1985, training can be acquired through three main channels.
-Erhvervsrettet uddannelse i undervisningssystemets regi kvalificerer til niveau V og IV (jf· 2.2.26).
(i) Vocational education offers skills to pupils at French level V and IV (see 2.2.26).
På to år kan eleverne opnå et erhvervskvalifikationsbevis (CAP) eller et erhvervsuddannelsesdiplom (BEP) og på fire år en erhvervsfaglig studentereksamen. Disse uddannelser kvalificerer til et erhverv.
In two years they can obtain a certificat d'aptitude professionnelle (CAP) or a brevet d'études professionnelles (BEP) and, in a four-year course, a baccalauréat professionnel, which gives a qualification in a given trade.
- Den teknologiske undervisning fører til kvalifikationer på niveau IV og III.
(ii) Through technological education, young people can achieve level IV or III qualifications.
Det drejer sig om teknologisk studentereksamen på niveau IV og teknologiske universitetsdiplomer (DUT) samt højere teknikerbeviser (BTS) på niveau III.
These are baccalauréats technologiques at level IV and diplômes universitaires de technologie (DUT) and brevets de techniciens supérieurs (BTS) at level III.
De sidstnævnte beviser erhverves på to år efter afsluttet studentereksamen (de henhører således under de kortvarige højere uddannelser).
The latter diplomas are obtained in a two-year course following the baccalauréat (in this respect they belong to the short-course higher education group).
Den teknolo­giske uddannelse kvalificerer i mindre grad til et bestemt erhverv end til en faglig teknik.
Technological education offers a qualification not so much in a given trade as in a technology.
- Endelig omfatter den højere uddannelse, ud over de teknologiske linjer på niveau III, erhvervsfaglige linjer, hvortil der er adgang på 1., 2. og 3. trin.
(iii) Finally, higher education, apart from the level III technological educational channels, offers job-related courses that are accessible in its first, second or third cycles.
Det skal præciseres, at der er adgang til disse linjer gennem vekseluddannelse og lærlingeuddannelse, som giver den unge status som lønmodtager og ikke som elev eller studerende.
It should also be pointed out that these routes can be taken by both school pupils and students; in other words, in the case of the first two channels, they can take the path of alternance training, more particularly apprenticeship.
En af de største svagheder ved den erhvervsrettede undervisning er, at den ikke udgør et uddannelsessystem i egentlig forstand, men snarere en række udløbere af det almene undervisningssystem, der mere eller mindre direkte kvalificerer til erhvervslivet.
One of the main weaknesses of French vocational education is that it is less than an educational system in the strict sense of the term than a set of offshoots from the general educational system that lead more or less directly to working life.
De såkaldte orienteringsklasser, dvs. 5., 3. og 2. klasse Of· oversigts­skemaet over det franske uddannelsessystem), efter hvilke man leder de elever, der ikke er egnede til at fortsætte i den almene undervisning, over i de erhvervs­rettede linjer, opleves som »skæbneafgørende« trin og har et højt antal omgæn­gere.
What are known as 'classes d'orientation', in other words the foundation years in classes V, III and II, at the end of which pupils who cannot pursue their studies in general education are directed towards vocational education, are regarded in practice as crucial stages, and the rate of repeating the academic year there is high.
Det skyldes, at »orientering«, en generisk betegnelse, der definerer over­gangen til erhvervsrettet undervisning, opleves som sanktion for manglende evne til at fortsætte i den almene undervisning.
The fact is that in France 'orientation' — a general term that implies guidance on the move to vocational education — is in fact regarded as being for people unable to take the prestigious road of academic education.
På trods af flere reformer lykkes det kun meget langsomt de erhvervsrettede linjer at ændre dette negative image.
Despite many reforms, the vocational streams are only slowly managing to create a more enlightened image of the education they provide.
Undervisningen foregår på erhvervsgymnasier (LP), der er arvtagere til de tekniske mellem­ og realskoler (CET).
The education is provided in lycées professionnels (LP — vocational lycées) which have taken over from the former collèges d'enseignement technique (CET — technical education schools).
Der var i 1990 1 338 offentlige og 832 private erhvervsgymnasier.
In 1990, there were 1 338 vocational lycées in the public sector and 832 in the private sector.
Hertil skal imidlertid føjes 228 000 lærlinge, der gennemgik uddannelser, der afsluttes med de samme uddannelsesbeviser, i de 518 lærlingeuddannelsescentre (afsnit 2.2.45).
In addition to these figures, however, there were 228 000 apprentices working for the same diplomas in 518 apprentice training centres (2.2.45).
Erhvervskvalifikationsbeviset (CAP) attesterer kvalifikationer, der sætter indeha­veren i stand til at udøve et bestemt erhverv.
The certificat d'aptitude professionnelle testifies to skills related to the practice of a trade.
Der er omkring 250 CAP­specialeom­råder.
This certificate can be taken in about 250 specialist subjects.
BEP (med 50 specialeområder) sigter mod et bredere erhvervsområde.
The brevet d'études professionnelles (50 specialist subjects) covers a broader vocational field.
I begyndelsen af 1980'erne var disse to uddannelser lidet anvendelige.
In the early 1980s, these two diplomas had very low status.
CAP, der var alt for specialiseret, opfyldte ikke arbejdsgivernes behov, og BEP havde vans­keligt ved at slå igennem på arbejdsmarkedet.
The CAP was too specialized, as a result of a Taylor-type concept of work, and it did not really fit in with employers' needs, whereas the BEP did not enjoy any real status on the labour market.
Derfor iværksattes tre aktioner til fornyelse af den erhvervsrettede undervisning:
As a result, vocational education was reformed by three measures.
­ Den første bestod i at begrænse antallet af elever, der allerede fra femte klasse orienteredes mod erhvervsrettede linjer og fag, som de ikke selv havde valgt.
(i) The first consisted of restricting the number of pupils who, as early as in class V, were directed towards vocational and craft channels of education for which they had not themselves opted.
Der oprettedes et fjerde og tredje teknologisk trin, som åbner mulighed for orientering efter tredje.
This step took the form of setting up fourthand fifth-year technological education so that pupils could be directed there after class III.
­ Den anden bestod i en revision af de forskellige uddannelseslejers indhold og en omgruppering af nogle af dem.
(ii) The second was to renew the content of diplomas and to regroup some of them in different ways.
Denne reform er endnu ikke afsluttet og vil uden tvivl føre til en ny reduktion af antallet af erhvervskvalifikations­beviser.
This movement has not yet been completed but it should further reduce the number of CAPs.
­ Den tredje tog sigte på at skabe videreuddannelsesmuligheder efter afslut­ning af en af de erhvervsrettede linjer, således at disse ikke længere kan betragtes som blindgyder.
(iii) The purpose of the third measure was to ensure that the vocational training channels led to qualifications and were no longer perceived as a dead end.
I 1982 oprettedes således tilpasningsklasser for de elever, der efter BEP ønsker at gå over på den teknologiske linje, og i 1987 oprettedes den erhvervsfaglige studentereksamen.
This gave rise in 1982 to the first 'contrats d'adaptation' (adaptation contracts) for pupils who, following the BEP, come back to technological education, and in 1987 to the baccalauréats professionnels (vocational baccalaureates).
Den erhvervsrettede studentereksamen imødekommer erhvervslivets behov for kvalificeret arbejdskraft på niveau IV.
Vocational baccalaureates reflect the needs of employers for a workforce with level IV skills.
Medens størstedelen af de gymnasiale uddannelser, også den teknologiske linje, er studieforberedende, er den erhvervs­rettede studentereksamen erhvervsforberedende.
Whereas most baccalaureates, including baccalaureates in technological subjects, pave the way for higher education, the vocational baccalaureate is intended to prepare people for employment.
Der findes 25 specialeområder inden for erhvervsfaglig studentereksamen.
There are 25 subjects that can be taken in the vocational baccalaureate.
Denne nye uddannelse er blevet en succes, hvilket hovedsagelig skyldes tre forhold: Det er en vekseluddannelse, idet 16­20 uger af den toårige uddannelse er viet til erhvervspraktik, afdelingerne for erhvervsrettede studentereksaminer oprettes først, når der er konstateret en efter­spørgsel i det geografiske område, hvor det pågældende gymnasium er belig­gende, og endelig skal de erhvervsrettede gymnasieuddannelser være anerkendt ved kollektiv overenskomst i de erhverv, som de tager sigte på.
This new diploma is meeting with success, mainly due to three factors: it is part of alternance training, with 16 to 20 weeks over the two-year course being spent in a workplace; certain groups of subjects may be taken for the vocational baccalaureate only after a check has been made that there is a demand for those specialisms in the geographical catchment area of the school applying for those subjects; lastly, vocational baccalaureates must be recognized by the collective agreements for the trades for which they are a preparation.
2.2.7 7 Den erhvervsrettede studentereksamen har således givet de erhvervsrettede ungdomsuddannelser en saltvandsindsprøjtning, og opdateringen af dem må fortsættes.
The effect is also lasting: two years after obtaining the diploma, unemployment among holders of the vocational baccalaureate was only 8% (compared with the unemployment rate for young people leaving at level V in 1986, two years later, i. e. 31%).
Der er imidlertid visse tegn på, at uddannelserne på niveau V ikke kan følge med udviklingen i beskæftigelsen.
Nevertheless, there is a fear that the rate of development for level V training will outrun the development of jobs.
Der er allerede på nuværende tidspunkt to faktorer, der lover mindre godt for fremtidsudsigterne for indehaverne af uddannel­sesbevis på niveau V, for det første mætningen i nogle sektorer, der ikke længere kan optage arbejdskraft på niveau V - således er der for indehavere af et CAP inden for servicefag kun få beskæftigelsesmuligheder -, og for det andet krav om et højere kvalifikationsniveau, der i visse erhverv medfører, at det laveste kvalifika­tionsniveau er niveau IV eller endog niveau III.
The future of level V diploma-holders is already less promising due to two factors: saturation in certain sectors, which are no longer able to absorb level V manpower (for example, CAPs in services-sector subjects offer few job outlets), and a raising of the level of skill demanded in jobs, the effect of which is to make the lowest level of qualification level IV or even level III rather than level V the standard for certain occupations.
C) Teknologisk undervisning
(C) Technological education
De teknikerbevisuddannelser, der stadig findes i dag - omkring en snes - omdannes lidt efter lidt til teknologiske gymnasieuddannelser eller erhvervsfaglige gymnasi­euddannelser.
The other brevets de technicien — some 20 today — have gradually been converted into technological or vocational baccalaureates.
De teknologiske gymnasieuddannelser er inddelt i tre overordnede specialeområder: industriteknik, social- og sundhedsuddannelser og servicefag.
The technological baccalaureates break down into three major specialisms: industrial technologies, medico-social sciences and the services sector.
I 1989 var der 112 978 afgange fra de teknologiske gymnasieuddannelser, heraf mere end halvdelen i servicefagene (mod 246 882 afgange fra de almene gymnasi­euddannelser og 23 955 fra erhvervsfaglige gymnasieuddannelser samme år, jf. også skema, afsnit 2.2.26).
In 1989, there were 112 978 passes in technological baccalaureates, more than half of them in the services-sector sections (as a comparison, 246 882 general baccalaureates and 23 955 vocational baccalaureates were passed in the same year — see table, paragraph 2.2.26.
Dette har bevirket, at underviserne i højere grad forbereder eleverne på optagelse i den højere uddannelse end på at udøve et erhverv.
This observation has meant that teachers have concentrated on preparing their pupils for higher education rather than for a trade.
Denne udvikling er en medvirkende årsag til oprettelsen af de erhvervsgymnasiale uddannelser, der målrettet tager sigte på udøvelsen af et erhverv.
The development in technological baccalaureates is part of the reason for the creation of the vocational baccalaureates, which are resolutely directed towards the working world.
Indslusningen på arbejdsmarkedet er bedre i industrisektoren end i servicesektoren, hvor nogle BTS konkurrerer med DUT (teknologisk universitetsdiplom).
Job integration is better in the industrial than in the services sector, where certain BTS specialisms come up against competition from DUTs (diplômes universitaires de technologie).
IUT (de teknologiske universitetsinstitutter) optager over 35 000 studerende hvert år.
On their introduction in 1966, DUTs were intended gradually to replace the BTS, but in practice the two channels have developed along parallel lines. lUTs (instituts universitaires de technologie) cater for over 35 000 young people every year.
For at vise hvor attraktiv denne linje er, kan det nævnes at der i 1990 blev indgivet 360 000 ansøgninger til 37 000 studiepladser.
To illustrate the attraction of this channel, it should be pointed out that in 1990 there were 37 000 places on offer at the instituts universitaires de technologie for 360 000 applicants.
Disse tal viser to ting, dels denne uddannelses succes såvel med hensyn til indhold som til erhvervsmæssig indplacering (89% af kandidaterne fandt arbejde inden for et år, heraf 69% inden for et halvt år), og dels den utilstrækkelige optagelseskapacitet.
The figures demonstrate two factors: the success of the training in terms of content and finding a job (89% of diploma-holders find work in less than a year, 69% in less than six months), and the inadequacy of the facilities available.
Den store efterspørgsel fra erhvervslivet har bevirket, at institutionerne har indført et tredje studieår for bedre at imødekomme arbejdsgivernes efterspørgsel inden for beskæftigelsesnicher eller bestemte arbejdsfunktioner.
Due to pressure of demand from employers, establishments have set up a third year of studies to meet employers' needs for special types of job or specific duties.
Det tilstræbes at lede de elever, der hidtil er gået over på første trin i de almene universitetsstudier, over i BTS eller DUT.
The aim is to direct towards a BTS or DUT those pupils who up to the present have supplemented their studies by taking the first cycle of general academic education at the university.
Ministeriets målsætning er en fordobling - og på længere sigt en tredobling - af elevtallet ved de teknologiske universitetsinstitutter (IUT) og en fordobling af antallet af elever, der ønsker at kvalificere sig til et højere teknikerbevis (BTS).
It is a ministerial objective to double the number of young people catered for by the lUTs, and in the longer run to triple them, and also to double the numbers taking a BTS course.