natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette er selv­sagt mest et spørgsmål om kompensation for færdigheder og kompetence.
These are examples of the indirect effects of labour market policies, discussed in Per Skedinger's article (in this issue), that may together have cancelled the positive ef­fects of labour market policy, and even made the net effect negative.
Ud over dalende arbejds­markedseffektivitet og stigende direkte og indirekte forsikringsudgifter har denne ordning stærkt urimelige fordelings­mæssige virkninger i perioder, hvor der hurtigt sker teknologiske og strukturelle forandringer, som det har været tilfældet gennem de sidste to tiår.
Besides decreasing labour market efficiency and increasing direct and indirect insurance costs this arrange­ment has very unfair distributional effects in periods of rapid technological and structural changes like the past two dec­ades.
De, der er in­denfor og har arbejde, vil blive beskyttet, mens de, der er udenfor (unge og ar­bejdsløse) vil blive dårligt behandlet (Lindbeck og Snower 1988).
Insiders holding jobs will be pro­tected while outsiders (young people and unemployed) will be badly treated (Lindbeck and Snower 1988).
Værdien af jobgarantier er meget stor i store suc­cesrige virksomheder, mens værdien er meget tæt på nul i en lille virksomhed, der har økonomiske problemer.
The value of the job guarantee is very high in the large successful corporation, while it is
Eu­ropæisk Tidsskrift for Erhvervsuddannelse, CEDEFOP. nr. 1, 1994
Carlsson, B., 1991, Productivity Analysis: A Micro­to­Macro Perspective; in E. Deiaco, E. Hörneil, and G. Vickery (eds.).
Europæisk Tids­skrift for Erhvervsuddannelse. CEDEFOP, nr. 1, 1994.
Contract Technology and Economic Growth; in R.H. Day, G. Eliasson. and C. G. Wihlborg (1993).
Evaluering, certificering og anerkendelse af erhvervskvalifikationer og kompetencer.
Eliasson, G. and Taymaz, E., 1992, The Limits of Policy Making: An Analysis of the Consequences of Boundedly Rational Government I 'sing the Swedish Micro­to­Macro Model (MOSES). Working Paper No. 333. IUI. Stockholm.
Udviklingstendenser på arbejdsmarkedet og skole­ og erhvervs­uddannelsespolitik1) leder af skole­ og erbven 'sudda n nel ses­afdelingen, OECD ­Organisationen for Økonomisk Samar­bejde og Udvikling.
Research into the impact of new automated technologies on skill requirements strongly supported the view that "complexity, re sponsibility, abstractness, and interdependence have risen in most occupations" [Hirschorn (1984)].
Tidligere leder af den centrale undersøgelses­afdeling og chefredaktør for OECD's årlige publikation Employ men t OuHook "
C. Main Trends in OECD Labour Markets
Skole­ og erhvervsuddannelsessystemer er samfundets reaktion på en lang række økonomiske og sociale målsætninger.
"From a typical pyramidshaped structure the move is towards an upgrading and broadening of skills.
Selv om der er sket frem­skridt i løbet af de sidste tiår, ligger skole­og erhvervsuddannelsessystemerne i alle OECD­lande under for et pres om at æn­dre sig og reagere på ændrede sociale og økonomiske behov og prioritetsområder.
Narrowly defined job categories are being replaced by broader job classifications, so that workers have incentives in the form of on-the-job learning opportunities. "
Det demografiske billede viser, at der er tendens til, at befolkningerne i OECD­lan­dene bliver ældre; Befolkningsprognoser udarbejdet af Eurostat, hvor alternative scenarier for år 2020 med udgangspunkt i 1990 behandles, belyser dette godt.
Although limited, there is some evidence to support the view that skills and competence of workers influence the performance of enterprises.
I alle scenarier vil andelen i aldersgruppen fra 0 ­ 19 år falde (fra 25% til omkring 20%), mens andelen af ældre (60 år eller dero­ver) fortsat vil stige (fra 20% til ca. 25 ­26%) [Eurostat (1991)1· Befolkningen i den erhvervsaktive alder, som defineres som aldersgruppen fra 15 til 64 år, vokser meget langsommere (0,5% om året i be­gyndelsen af 1990'erne) end tallet på over 1% i begyndelsen af 1970'erne.
Some case studies show that firms making the same products with similar technology but with employees possessing different levels of skills find a positive relationship with productivity levels [OECD (1994c, Chapter 7)].
Samtidig er der tendens til en stigning i antallet af erhvervsbeskæftigede ­ den procentdel af befolkningen i den erhvervsaktive alder, der er en del af arbejdsstyrken ­ fra 68% i 1973 til 71% i 1993.
There is also evidence to show that a major cause of productivity gap among otherwise similar firms operating in different countries comes from machine breakdowns, poor maintenance, poor pro duction control and poor diagnosis of faults, which have their origins in technical skills at the level of foremen and operators.
Den samlede tendens camouflerer to modsatrettede tendenser: erhvervsfrekvensen har generelt været stigende for kvinder og faldende for mænd.
Human resources are also critical in implementing "high performance work organization".
De nye former for pres kommer flere forskellige steder fra.
For example, Brown et al.
I afsnit C fokuseres der på selve udviklingstendenserne på ar­bejdsmarkedet, mens der i afsnit D peges på konsekvenserne for skole­ og erhvervs­uddannelsespolitik.
(1993), report that training and the ability of employees to function in different tasks are important determinants of the viability of high performance work organi zations.
B. Faktorer, der spiller ind
Changes in the nature of employment
I denne artikel beskrives struk­turelle ændringer på arbejds­markederne i OECD, og konse­kvenserne for skole­ og er­hvervsuddannelsespolitik un­dersøges.
The nature of the impact of these two structural factors depends to a large ex tent on the strategies firms adopt. This choice helps shape the level and composition of demand for skills and competences.
Spørgsmål som tur­bulens på arbejdsmarkedet, større arbejdsløshed, foran­dringer i arbejdsfunktioner, færdigheder og kompetence­områder, som delvis er frem­kaldt af ændringer i virksom­hedernes strategi, behandles.
Recent OECD work has emphasized the role of diffusion in harnessing the social and economic benefits of new technologies and in limiting their negative consequences [OECD (1988. 1991, 1992a)].
Der lægges et stigende pres for at få skole­ og erhvervsuddan­nelsessystemet til at reagere.
Firm strategies and how labour markets are organized, both internally in the firms and externally, are important determinants of the diffusion process.
Der er brug for at ændre bety­deligt på såvel skole­ og er­hvervsuddannelsessystemets indhold som dets struktur.
This research has shown that rather than be ing deterministic, new technologies pro vide options both for work organization and human resource development.
I betragtning af at der er brug for vidtrækkende forandrin­ger, er der behov for en me­tode, hvor der satses på livs­lang uddannelse, således at alle aldersgruppers uddannelses­behov kommer til udtryk og opfyldes.
Human resources are becoming a new competitive parameter for enterprises, particularly those operating in the world mar kets.
Inden for disse ram­mer skal der tilvejebringes en bedre balance mellem de for­skellige komponenter i skole­og erhvervsuddannelserne, og for hver komponent bliver det væsentligt, at der fokuseres på at fremme evnen til at lære.
The strong pressures towards better quality and shorter life-cycles of products and services strengthens the need to de velop more integrated strategies for new technology, work organization and skill formation.
Der er behov for større samar­bejde mellem den offentlige sektor og en række interesse­grupper i den private sektor, li­gesom der skal være større sammenhæng mellem under­visning og erhvervsuddan­nelse, arbejdsmarked og soci­alpolitik.
Full exploitation of the newtechnologies requires a shift from the Taylorist model of production organization which is proving to be too rigid.
Forandringer på arbejdsmarkedet sker i sammenhæng med andre processer. Sti­gende social og økonomisk standard si­den 2. verdenskrig, demografiske ændrin­ger over en længere periode, globalise­ring og teknologiske forandringer er ek­sempler på sådanne processer.
The requirement for changes in manage ment thinking has important implications for organizational and skill structures.
I dette af­snit gives der en kort beskrivelse af be­
These types of work organization put greater emphasis upon qualities like teamwork, initiative, creativity, problem-solving and openness to
Historikere, der beskæftiger sig med øko­nomi, mener, at informationsteknologi (IT) udgør et strukturbrud af samme stør­relsesorden som 'dynamorevolutionen' [Paul David (1989)1. Endvidere er infor­mationsteknologi kun ét eksempel på denne form for teknologi. Som eksempler på andre potentielt revolutionerende teknologier kan nævnes bioteknologi, materialeteknologi, rumfartsteknologi og atomteknologi.
Concurrently, there are changes in the size structures of establishments.
Som et endnu vigtigere punkt kan anføres, at det er teknologiske forandringers kumulative natur og sam­spillet mellem en række grænsetekno­
"Most of the new job growth during the 1980s occurred in services such as finance, insurance and business services, and community and personal services. "
ERHVERSUODRNNELSE 2/94
VOCATIONAL TRAINING 2/94
"OECD har for nylig ... vist, at nye teknologier snarere end at være deterministiske giver muligheder indenfor sdvel arbejds tilrettelæggelse som udvikling af menneskelige ressourcer. " markederne.
an increase in part-time employment and selfemployment some a continuation of the old, imply a high degree of labour market turbulence.
Det stærke pres for at få produkter og tjenesteydelser af højere kvalitet og med kortere levetid forstærker be hovet for at udvikle mere integrerede strategier i forbindelse med ny teknologi, arbejdstilrettelæggelse og tilegnelse af færdigheder.
This can be seen in several indicators such as labour market turnover (defined as hiring plus separation rates measured over a given period), job turnover (measured as the sum of job gains and job losses over a specified time period) and the number of job changes experienced by an individual over a working life.
Skal de nye teknologier udnyttes fuldt ud, skal der ske et skift fra den tayloristiske model for produktionstilrettelæggelse, som viser sig at være for usmidig.
Although country experiences show considerable variation, turnover, in the labour market is large, ranging from 80 per cent per year of establishment employment in the United States to about 25 per cent in Japan and Italy [OECD 1986, Table 11.31.
Globalisering er en anden faktor, der i sig selv er en sammenkobling af forskellige kræfter.
Similarly, a large proportion of job changes each year - the annual rate of turnover usually averages 20 per cent or more of total employment [OECD (1994b)].
I virksomhedernes, og ikke kun multinationale virksomheders strategier, tager man i stigende grad højde for markeder på globalt plan.
In other words, each year an average of one in five jobs changes.
Selv om der ikke findes nogen bredt dækkende indikatorer for globaliseringsprocessens udbredelse, peger de indikatorer, der findes, både i retning af kvalitative forandringer og en stigende globaliseringshastighed [OECD (1994a)].
Finally, a typical employee can expect to experience several job changes (across firms) during a working life.
C. Hovedtendenserne på arbejdsmarkederne inden for OECD
While estimates are not available for many countries, the number can be as high as 9 in the United States [Hall (1982)] and 10 in Canada [Hasan and de Broucker (1984)].
"Fra en typisk pyramideformet struktur går tendensen i retning af at udbygge kvalifikationerne °8 gøre dem bredere.
More and more, employment is now of a type which is often described as being non-standard.
Snævert definerede job kategorier erstattes af bredere jobklassifikationer, således at medarbejderne får incitamenter i form af muligheder for at ud danne sig på arbejds pladsen. "
The proportion of part-time employment to total employment varies considerably across OECD countries, ranging from a low of 67 per cent in Spain and Portugal to about 27 per cent in Norway in 1993· While the proportion has risen dramatically over the last twenty years for some countries such as Australia and Canada, for most others the increase has been more modest but nonetheless sustained over the long term [OECD (1994b. Table D, Statistical Annex)].
Fra en typisk pyramideformet struktur går tendensen i retning af at ud bygge kvalifikationerne og gøre dem bredere.
Self-employment, too, is on the increase.
Snævert definerede jobklassifikationer erstattes af bredere jobbeskrivelser, således at medarbejderne får incitamenter i form af muligheder for at uddanne sig på arbejdspladsen.
In twelve of the twenty countries for which figures are available, self-employment expanded faster than overall, nonagricultural employment in the 1980s re versing a longterm declining trend.
Der er færre rutinejobs, færre jobs, der besættes med medarbejdere med få eller ingen faglige kvalifikationer, og alsidige kvalifikationer (multiskilling) og kundeorienterede færdigheder er i høj kurs.
Selfemployment makes up over 10 per cent of the employed population in half the Member countries [OECD 1992b, Table 4.2).
Der er brug for medarbejdere, der er bedre til at læse og regne.
Much attention has been paid to tem porary employment in recent policy dis cussions of unemployment experience.
Forskning om virkningen af de nye automatiseringsteknologier for behovet for kvalifikationer støtter i høj grad det synspunkt, at 'kompleksitet, an svar, abstrakt tænkning, og indbyrdes af hængighed er steget inden for de fleste erhverv' [Hirschorn (1984)].
Its share of total employment, again, varies considerably across Member countries, ranging from around 3 per cent in Luxembourg to 32 per cent in Spain [OECD 1993, (Table 1.10)]. the share has re mained relatively' stable over the 1980s in most countries, with the exception of France and Spain, where it rose sharply reflecting a relaxation of legislation regulating employment contracts [OECD ( 1993. Chapters 1 and 3)1-
"11980erne blev de fleste nye jobs skabt indenfor servicefag somf.eks. finanssektoren, forsikring og erhvervsservice og serviceydelser i lokalsam fundet samt personlige serviceydelser. "
The developments sketched above signify changes in skill demand.
Hvilken virkning disse to strukturelle faktorer får afhænger i vid udstrækning af de strategier, virksomhederne vælger at bruge.
Although data on occupational composition are not precise indicators of changes in skills de manded, they provide a first indication of changes in skill structures.
Den valgte strategi medvirker til at forme niveauet for og sammensætningen af efterspørgselen efter kvalifikationer og kompetence.
The broad est disaggregation by occupational characteristics into white- and blue-collar workers shows that the share of whitecollar employment has been rising in every country.
OECD har for nylig understreget betydningen af udbredelse i forbindelse med udnyttelse af de sociale og økonomiske fordele ved ny teknologi og begrænsning af de negative følger [OECD (1988, 1991, 1992a)].
Taking the average value for OECD countries, 60 per cent of work ers were employed in whitecollar occupations by 1991 compared to 54 per cent in 1981 [OECD (1994b, Table 2.3)1.
Virksomhedernes strategier og den måde, arbejds markeder er indrettet på, både internt på virksomheden og eksternt, er vigtige faktorer for udbredelsesprocessen.
The impression of changing skill patterns is confirmed by changes within white-collar employment.
OECD's undersøgelse har vist, at nye teknologier snarere end at være deterministiske giver muligheder inden for såvel arbejds tilrettelæggelse som udvikling af menne skelige ressourcer.
Over the 1980s the large and relatively highly-skilled group of pro fessional and technical workers increased its share of total employment in each of the eight OECD countries for which comparable data were available.
Selv om materialet er begrænset, er der nogle resultater, der støtter det synspunkt, at lønmodtagernes kvalifikationer og kom petence påvirker virksomhedernes resultater.
These changes in the nature of employ ment, some representing new trends and
Nogle case-studier viser, at virksom heder, der fremstiller de samme produkter og anvender teknologier, der kan sammenlignes, men har medarbejdere med forskelligt kvalifikationsniveau, opnår et højt produktivitetsniveau [OECD (1994c, Kap. 7)1.
A more detailed study for the United States [Johnston and Packer (1987)] confirms the rising skill content of new jobs.
"Mere og mere er der nu tale om en type beskæfti gelse, som ofte beskrives som beskæftigelse uden for standarden. " at andelen er steget dramatisk i lobet af de sidste tyve år i nogle lande, som f.eks.
"Persons who have com­pleted less than an upper secondary education or lack a vocational qualifi­cation are typically onethird to more than twice as likely to be unem­ployed..." are ranked according to skills "only 27 per cent of all new jobs fall into the two lowest skill categories, while 40 per cent of current jobs require these limited skills.
Australien og Canada, har stigningen i de fleste andre lande været moderat, men har ikke desto mindre varet ved på lang sigt [OECD (1994b, Tabel D, statistisk bilag)].
By contrast, 41 per cent of the new jobs are in the three highest skill groups, compared to only 24 per cent of current jobs."
forer- og operatørniveau. Menneskelige ressourcer er også helt væsentlige for at gennemføre en "optimal arbejdsorganisation'. F.eks. siger Brown et al.
Studies for Australia and Germany, cited in OECD (1994b), support these conclusions.
Ændringer i beskæftigelsestypen en stigning i antal deltidsansatte og selvstændigt erhvervsdrivende
Unemployment and threshold quali­fications ings differences widen persistently from the more to the less educationally quali­fied worker.
Den mest udtalte tendens i beskæftigelsen på nuværende tidspunkt er forandringen i den sektorielle sammensætning.
In general, those with no qualifications always do worse than all other groups.
Den generelle tendens går i retning af, at servicesektoren tegner sig for en stigende andel af den samlede beskæftigelse, selv om det at der ikke længere skelnes stærkt mellem fremstillingserhverv og service sektoren begrænser betydningen heraf.
This pattern holds across all countries irrespective of their educa­tion and training systems or the distribu­tion of workers across the attainment cat­egories.
Andelen i servicefagene er steget fra at være under 50% af beskæftigelsen i 1950 til omkring 65% i 1992.
One consequence of these find­ings is that age/earnings profiles are steeper for workers with a higher level of initial qualifications.
I 1980'erne blev de fleste nye jobs skabt inden for servicefag som f.eks. finanssektoren, forsikring og erhvervsservice og serviceydelser i lo kalsamfundet og personlige serviceydelser. ser.
The findings are also consistent in showing that participation in further training is associated with higher earnings.
Der bliver også flere selvstændigt er hvervsdrivende.
Initial qualifications and tendencies of labour market dualism
I tolv af de tyve lande, der findes tal for, steg antallet af selvstændige hurtigere end den samlede beskæftigelse uden for landbruget i 1980'erne og vendte dermed en længerevarende ned adgående tendens.
"... age/earnings profiles are steeper for workers with a higher level of initial qualifications. ... participation in further training is associated with higher earnings. "
Selvstændigt erhvervs drivende udgør over 10% af de erhvervs aktive i halvdelen af medlemslandene [OECD (1992b, Tabel 4.2)].
Recent discussion of labour market prob­lems has been dominated by concerns about the apparently rising structural com­ponent of unemployment and longterm unemployment [OECD (1994a)].
Der er på det seneste blevet lagt meget vægt på midlertidig beskæftigelse i politiske debatter om erfaringer med arbejdsløshed.
One ele­ment of this structural relationship is that those who fail to complete upper second­ary education or otherwise acquire voca­tional qualifications are also most at risk of becoming unemployed.
Igen varierer antallet af midlertidigt beskæfti gede som andel af den samlede beskæfti gelse betydeligt fra medlemsland til med lemsland, idet tallet ligger på omkring 3% i Luxembourg og 32% i Spanien [OECD (1993, Tabel 1.10)].
Persons who have completed less than an upper sec­ondary education or lack a vocational qualification are typically onethird to more than twice as likely to be unem­ployed [OECD (1994c)].
Andelen har været relativ stabil i 1980'erne i de fleste lande med undtagelse af Frankrig og Spanien, hvor tallet steg kraftigt, hvilket afspejlede en lempelse i lovgivningen om ansættelseskontrakter [OECD (1993, Kap. 1 og 3)].
Moreover, timeseries data for a limited number of coun­tries suggest that the risk of unemploy­ment for the least-qualified increased markedly between the 1970s and 1980s in countries with large numbers of poorly qualified workers [OECD (1994c).
"Disse ændringer i beskæftigelsestyper, hvor nogle er nye tendenser og nogle en fortsættelse af gamle tendenser, tyder pd stor turbulens pd arbejds markedet. "
An analysis of five country data shows that workers with no initial quali­fications are less likely to receive addi­tional enterprise-based training.
Samtidig sker der ændringer i virksomhedens størrelse.
Addi­tional data, limited to the United States, show that the gap in provision widened over the 1980s.
Selv om de små virksom heders (mindre end 100 medarbejdere) andel i beskæftigelsen (den private sektor) varierer betydeligt fra land til land, idet den svinger fra et højt niveau på 71% i Italien til et lavt tal på 43% i USA, er den steget i en række OECD-lande.
College-educated work­ers entering the labour market in 1983 were just over three times more likely to have gone through a formal company training programme, but just over four times more likely in 1991.
Resultater af nyere dato [OECD (1994b)] bekræfter, at der er sket en lille reduktion i virk somhedernes størrelse, hvis man sammen ligner situationen først i 1990erne med situationen sidst i 1980'erne.
Relative differ­ences increased over time, even for in­formal on-the-job training.
Ud fra et større historisk perspektiv [behandlet i Loveman og Sengenberger (1991)1 ser det ud til, at beskæftigelsesandelen i mindre enheder har fulgt et V-formet" mønster, hvor nedgang sidst i 1960'erne/først i 1970erne synes at være blevet vendt.
The evidence suggests that the relationship between low attainment and higher unemployment rates is becoming stronger over time.
"... andelen af beskæfti gede på funktionær området er steget i alle lande. "
This is true even when adjustments are made for changes in the shares of labour force for each educational attainment group.
Mere og mere er der nu tale om en type beskæftigelse, som ofte beskrives som beskæftigelse uden for standarden.
Relative wages and threshold qualifi­cations
Andelen af deltidsansatte i forhold til den samlede beskæftigelse varierer betydeligt i OECD-landene, idet tallet spænder fra et lavt tal på 6-7% i Spanien og Portugal til ca. 27% i Norge i 1993. Samtidig med
D. Implications for E & Τ Policy "The evidence suggests that the relationship between low attainment and higher unemployment rates is becoming stronger over time. "
Dette kan iagttages ud fra adskillige indikatorer som f.eks. arbejdsmarkedsomsætningen (som defineres som ansættelser plus fra trædelser målt over en given periode), arbejdspladsomsætningen (som måles som summen af nye arbejdspladser og tab af arbejdspladser over en bestemt tids periode) og antallet af jobskift oplevet af den enkelte i løbet af arbejdslivet.
Based on a study of twelve OECD coun­tries, the general conclusion of recent research concerning the influence of edu­cation and qualifications on the structure of wages is of a widening of earnings dif­ferentials both across and within groups [OECD (1994c)].