natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ISBN 92-894-8255-9 © De Europæiske Fællesskaber, 2004Eftertryk tilladt med kildeangivelse Printed in Luxembourg
ISBN 92-894-8258-3© European Communities, 2004Reproduction is authorised provided the source is acknowledged Printed in Luxembourg
1 Indledning................................................................................................5 ................................................................................................5
Preface ....................................................................................................1 Introduction ............................................................................................5
Optimismen i starten og oprettelse af institutionerne ...............12Fra Rom-traktaten til sammenlægningen af Fællesskaberne: afslutningen på EKSF? ..................................................................22Traktaten i EØF og EU og dens planlagte afslutning ..................25
The early optimism and the setting-up of the institutions .............12From the Treaty of Rome to the merger of the Communities: the obliteration of the ECSC? .........................................................22The Treaty in the EEC and the EU and its planned demise........25 ........25
Kul- og Stålfællesskabets begrænsninger og succeser .................29
Limitations and successes of the common market for coal and steel..........................................................................................29 ..........................................................................................29
EKSF’s økonomiske politikker: en modsætningsfyldt effektivitet ................................................32Den europæiske kulindustris tilbagegang ...................................47Det fælles marked for stål, en historie med op- og nedgange ....................................................................56
· ECSC economic policies: not all equally effective ......................32· The decline of European coal........................................................46 The common market for steel — an action-packed history .......543.
De oprindelige indtægter .............................................................69De målrettede udgifter .................................................................72Låneoptagelse og udlån: en finansiel succes ...............................73
Novel sources of revenue ...............................................................67Targeted expenditure .....................................................................70Borrowing and lending: a financial success.................................71 .................................71
EKSF’s sociale foranstaltninger, mellem fortid og nutid................83 ................83
Social aspects of the ECSC — half archaic, half modern ...............79
Dialogen i Det Rådgivende Udvalg .............................................85Fra arven fra boligpolitikken til de dristige tanker om omskoling og omstilling ........................................................90
Consultative Committee dialogues..............................................81From the legacies of housing policy to the bold conversion and redeployment policies ............................................................86
Opfindelsen af forskningen i Fællesskabet .................................98Kulforskningens uventede resultater ..........................................101Stålforskningens gode resultater ................................................103
Invention of Community research ...............................................93Unexpected results of coal research .............................................95Good results for steel research......................................................97 ......................................................97
Halvtreds år med Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab et Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) ophørte officielt med at eksistere den 23. juli 2002.
Fi y years of the Coal and Steel Community he European Coal and Steel Community (ECSC) officially ceased to exist on 23 July 2002.
Dette blad i den europæiske
This chapter in the building of Europe
D opbygning blev vendt på et tidspunkt, hvor Europa stod over for nye udfordringer.
T was closing just as the European venture was gaining new momentum.
Mange unge europæere var ikke en gang født, da dette overnationale organ blev skabt.
For many young Europeans this supranational structure was set up long before they were born.
Derfor betragter de det kun som en isoleret industriel begivenhed, som ganske vist har spillet en betydningsfuld rolle for en hurtig genopbygning af Europa, der efter anden verdenskrig lå i ruiner, men som kun er af interesse for specialister på området.
So they are likely to regard it as no more than a one-off industrial experiment, one which certainly played an essential part in the rapid rebuilding of a Europe ravaged by ‘civil war’, but of interest only to specialists in the field.
Er nedlæggelsen af EKSF ikke udtryk for, at dette organ har mistet sin betydning?
Surely the fact that it was no longer operational was evidence that it was no longer relevant?
Europa-Parlamentet er af en anden mening.
But the European Parliament thought otherwise.
På foranledning af ordføreren for budgetdechargen har det indtrængende opfordret Kommissionen til at offentliggøre en oversigt over EKSF’s væsentligste re- sultater siden dets oprettelse (1
Through its rapporteur for budgetary discharge, it pressed the Commission to produce a publication summarising the achievements of the ECSC since its creation (*
Kommissionen har også følt, at der var behov for en sådan status.
The Commission, too, felt there was a need for such a survey.
Den ønsker hermed for det første at gøre den brede offentlighed interesseret i dette første fællesskabseksperiment, som ikke er så kendt. Samtidig vil den bane vejen for, at europæiske intellektuelle kan foretage en kritisk evaluering af dette idévæksthus, som gjorde det muligt at udtænke principper og metoder, som efterfølgende blev anvendt med succes i opbygningen af Europa.
By commissioning an independent study from an acknowledged expert in the history of European integration, its aim was twofold: to increase public awareness of this little-known first Community experiment and to initiate a critical assessment by European thinkers of this laboratory of ideas that helped develop principles and methods later applied so successfully to the European project.
Kommissionen betragter EKSF’s virke og den lære, der kan udledes heraf, som vigtig og nyttig for de europæiske borgere.
The Commission believes that the work done by the ECSC and the lessons learned from it are important and relevant to the citizens of Europe.
) Europa-Parlamentets beslutning om decharge vedrørende gennemførelsen af budgettet for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab for regnskabsåret 2001 (C5-0556/2002-2002/2185 (DEC)).
) Decision of the European Parliament concerning the discharge in respect of the implementation of the budget of the European Coal and Steel Community for the 2001 financial year (C5-0556/2002-2002/2185 (DEC)).
Halvtreds år med Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
Fifty years of European coal and steel
EKSF, der blev oprettet syv år efter anden verdenskrig, var det første tegn på fred og forsoning.
Established seven years after the end of the Second World War, the ECSC was the first sign of reconciliation and peace.
EKSF var, først og fremmest på politisk plan, et ambitiøst projekt, som formåede at få de i starten skeptiske europæere til at tro på, at det var muligt at skabe en solidarisk overnational struktur, som kunne overvinde den individuelle politiske vægt i medlemsstaterne, der var svækket af krigen og dannelsen af to store fjendtlige blokke.
First, and most importantly, at the political level, it was an ambitious project that brought initially sceptical Europeans round to believing in the possibility of a unified supranational structure capable of transcending the individual political weight of its members, weakened by war and by the creation of two antagonistic power blocs.
Med dette første fællesskab blev der hermed sat en stopper for århundredgamle konflikter mellem nabolande — en absolut innoverende og revolutionerende begivenhed, som den unge generation, der er født derefter, ofte har svært ved at fatte.
And so it put an end to centuries of conflict between neighbouring countries, a new and revolutionary development which younger generations now tend to take for granted.
På institutionelt plan kom EKSF’s pionerrolle til udtryk ved skabelse af et i starten noget labilt, uafhængigt institutionelt system baseret på samspil og balance mellem de fire centrale institutioner, som var indbyrdes uafhængige, og som hver havde veldefinerede kompetenceområder, retsautoritet og beføjelser, der supplerede hinanden.
In institutional terms its pioneering function was to create — albeit shakily at first — an autonomous institutional system based on interaction and equilibrium between the four central institutions, independent of one another, and each with its own well-defined powers, legitimate authority and complementary responsibilities.
Dette organ, der byggede på varernes frie bevægelighed, og som ved første øjekast var et rent liberalt organ, blev komplementeret ved hjælp af regler og kontrolforanstaltninger, som sikrede, at der kunne opretholdes en loyal konkurrence mellem industriens ledere og en dialog med arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med principperne og almindelig praksis.
Based on the free movement of goods, the underlying liberalism was tempered with rules and checks allowing fair competition between industrial firms and social dialogue that was consistent with general principles and practices.
EKSF har ikke alene stået som garant for en harmonisk udvikling i forsyning og produktion for de gamle, tidligere konkurrerende industrimagter, men har også tilskyndet genopbygningen inden for stålindustrien samt omstillingen og virksomhedslukninger, ledsaget af sociale foranstaltninger, inden for kulsektoren.
The ECSC ensured the harmonious development of supply and output of formerly competitive industrial powers. It also encouraged the restructuring of the steel industry and provided retraining and social aid to accompany closures in the coal industry.
Endelig skal EKSF-traktatens visionære karakter fremhæves.
Last but not least, the visionary nature of the ECSC Treaty must not be forgotten.
Lige fra starten omfattede denne traktat forskning samt midlerne til finansiering heraf. Det har dannet grundlag for et europæisk forskningsområde, som Unionens ledere på topmødet i Lissabon i 2000 forpligtede sig til at virkeliggøre, og som har givet den europæiske
In promoting research and providing the means to finance it right from the outset, it laid the foundations for the European research area which EU leaders undertook to set up at the Lisbon Summit in 2000, and allowed the European steel industry to survive the most serious structural crisis in its history and become the most competitive and dynamic in the world.
Med denne publikation, der offentliggøres i stort oplag på de gamle EKSF-medlemslandes 11 sprog, ønsker Kommissionen at give de europæiske borgere et mere fyldestgørende overblik, inden opbygningen af Europa stræber mod nye horisonter.
The Commission’s aim in publishing this record in the 11 languages of the one-time member countries of the ECSC is to provide the general public with as full and comprehensive a picture as possible of this chapter of history, before Europe turns its sights to new horizons.
Indledning Halvtreds år med Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
Introduction Fifty years of European coal and steel
Kul omdannet til elektricitet og stål i barberblade og store hængebroer er centrale elementer i europæernes dagligdag.
Coal, transformed into electricity, the steel used in razor blades and vast steel suspension bridges are a central part of everyday life for Europeans.
Disse to materialer dannede tilsammen det første europæiske fællesskab, nemlig Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF).
These were the two materials that were brought together to found the first European Community, the European Coal and Steel Community (ECSC).
Det var inden for kul og stål, at den europæiske integration tog sin begyndelse.
Coal and steel formed the beginnings of the construction of Europe.
Over 50 år efter oprettelsen af EKSF er målet med dette værk at vise, hvad det første Fællesskab har udvirket og bibragt Europa, virksomheder og mennesker inden for kul- og stålsektoren.
More than 50 years after the ECSC was set up, this study sets out to show what the first Community achieved and brought to Europe, to business and to the steel and coal workers.
Vi vil se, at denne status er vigtig, men modsætningsfyldt, og at den fortjener at blive analyseret uden forbehold.
The achievements are seen to be significant but contradictory, and they deserve an honest appraisal.
Grundlæggende indledte EKSF den europæiske integration, og det mundede ud i samarbejde og fred.
Essentially, the ECSC started the process of European unification and brought with it cooperation and peace.
Dette Fællesskab har taget initiativ til nyskabende erhvervspolitikker, som endog har været redningen for stålets vedkommende.
It initiated pioneering and even lifesaving policies in the case of steel.
Det har gennemført social- og arbejdsmarkedspolitikker og helt nye aftaleformer; det har åbnet nye områder for grundforskning og anvendt forskning.
It introduced innovative social policies and consultation practices; it opened up new fields for fundamental and applied research.
Det har imidlertid ikke nået alle sine mål, idet f.eks. kartellerne overlevede længe, og den europæiske kulindustri er gået tilbage.
However, it did not meet all its targets: the cartels survived for a long time and European coal declined. The study consists of five chapters, which take both a chronological and thematic approach.
Det første kapitel vedrører traktatens historie, fra den blev underskrevet, til den udløb i 2002.
The first chapter concerns the history of the Treaty from its signing to its expiry in 2002.
De efterfølgende kapitler indeholder en oversigt over de vigtigste aktiviteter: gennemførelsen af det fælles marked, den økonomiske politik, sociale foranstaltninger, støtten til forskning.
The subsequent chapters give a broad view of its main activities: setting up the common market, financial policy, social measures and support for research.
Lad os begynde med kort at vende tilbage til traktatens oprindelse. Den 9. maj 1950 fremsatte den franske udenrigsminister, Robert Schuman, følgende erklæring:
A brief reminder of the origins of the Treaty: on 9 May 1950, Robert Schuman, French Minister for Foreign Affairs, declared that:
Samling af de europæiske nationer forudsætter, at det århundredgamle modsætningsforhold mellem Frankrig og Tyskland fjernes.
The coming together of the nations of Europe requires the elimination of the age-old opposition of France and Germany.
Den påtænkte aktion skal først og fremmest gælde Frankrig og Tyskland.
Any action taken must in the first place concern these two countries.
Med dette mål for øje foreslår den franske regering, at aktionen øjeblikkeligt rettes mod et begrænset, men afgørende, punkt.
With this aim in view, the French government proposes that action be taken immediately on one limited but decisive point.
Den franske regering foreslår at stille den samlede fransktyske produktion af kul og stål under en øverste, fælles myndighed, nemlig en organisation, der vil stå åben for deltagelse fra andre lande i Europa.«
It proposes that Franco-German production of coal and steel as a whole be placed under a common High Authority, within the framework of an organisation open to the participation of the other countries of Europe.’
Regeringerne i Forbundsrepublikken Tyskland, Belgien, Luxembourg, Nederlandene og Italien accepterede erklæringens generelle målsætninger.
The general aims of the Declaration were accepted by the governments of the Federal Republic of Germany, Belgium, Luxembourg, the Netherlands and Italy.
En måned senere, den 20. juni 1950, blev forhandlingerne om traktaten indledt i Paris, og den blev underskrevet den 19. marts 1951.
One month later, on 20 June 1950, negotiations started on the Treaty of Paris, which was initialled on 19 March 1951.
I begyndelsen af 1952 blev den ratificeret for en periode på 50 år.
In early 1952, it was ratified for 50 years.
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab var født. Dermed blev en helt ny side i Europas historie vendt.
The European Coal and Steel Community was under way, starting a new chapter in the history of Europe.
EKSF havde sine rødder i forskellige tidsperioder.
The origins of the ECSC are rooted in different times in the past.
Den nye institution var til dels arvtager af det samarbejde og de konflikter, der i en periode på to århundreder havde udspundet sig omkring kul- og stålindustrien i Europas industrielle hjerte.
The new institution partly inherited two centuries of cooperation and conflict in the coal and steel industries located in the industrial heart of Europe.
Størstedelen af dette tidlige samarbejde vedrørte de fælles teknologier, navnlig den omdannelsesproces, som blev udviklet af englænderen Thomas, og som gjorde det muligt at udvinde jernmalm på kontinentet.
This long-standing cooperation chiefly took the form of shared technologies, especially the converter developed by the Englishman, Sidney Thomas, which enabled continental iron ore to be exploited industrially.
Stålindustriens opsving i det store europæiske sværindustriområde var baseret på råstofforsyningernes komplementaritet, navnlig fra Tyskland, som leverede koks fra Ruhr-distriktet.
The growth of the steel industry in Europe’s ‘Lotharingia’ was due to the complementarity of supplies of raw materials, especially with Germany, which supplied coke from the Ruhr.
Der har eksisteret mere eller mindre faste og
However, the agreements
7 bæredygtige aftaler om forvaltning af markederne: sektoraftaler, som f.eks. jernbaneaftalen, og entente internationale de l’acier, som E. Mayrisch tog initiativet til.
7 were limited, less ambitious and less European than the ECSC Treaty.
Den luxembourgske stålmagnat E. Mayrischs værk var altså ikke en forløber for EKSF.
The achievements of this great steel-industrialist from Luxembourg did not foreshadow the ECSC.
Komplementariteten mellem de europæiske stålindustrier er blot ét aspekt, for det var i lang tid konflikterne, der var dominerende.
The complementarities of the European steel industries are only one side of the story, as conflict had reigned for a long time.
Råstofferne og sværindustrierne var krigsmål i den fransk-preussiske krig, første verdenskrig og i mindre grad anden verdenskrig.
Natural resources and heavy industry were among the prizes of war in the Franco-Prussian War, the First World War and, to a lesser extent, the Second World War.
Kul og stål, ejerskab til fabrikkerne og markederne var kernen i konflikterne. ikterne.
Coal and steel, the ownership of factories and their markets formed the core of conflict settlements.
På mellemlang sigt var oprettelsen af EKSF en udløber af den internationale situation, der opstod efter anden verdenskrig: løsningen af det »tyske problem« og den kolde krig samt Europas plads i den nye verden.
The ECSC was created in the context of the international situation left by the Second World War: the settlement of the ‘German question’, the cold war and Europe’s place in the new world.
USA tilskyndede Europa til økonomisk samarbejde.
Europe was encouraged to cooperate economically by the United States.
Da USA foreslog Marshall-planen i 1947, bidrog det til oprettelsen af Organisationen for Europæisk Økonomisk Samarbejde (OEEC).
When the USA proposed the Marshall Plan in 1947, it contributed to the setting-up of the Organisation for European Economic Cooperation (OEEC).
Den økonomiske hjælp fra USA spillede en betydelig rolle i Vesteuropas økonomiske genopretning, men den amerikanske regering var skuffet over de europæiske partneres ensidige adfærd.
American financial aid played a significant part in the economic revival of western Europe, but the US administration was disappointed by the unilateral stances taken by its European partners.
I 1950 havde USA stadig et stort ønske om, at europæerne skulle tage initiativer, og den amerikanske udenrigsminister, Dean Acheson, der på forhånd var blevet orienteret om udkastet til Schuman-erklæringen, godkendte indholdet af denne med enkelte forbehold, fordi udkastet efter hans mening ikke var tilstrækkelig liberalt.
In 1950, the United States was still very keen for Europe to take initiatives and Dean Acheson, the US Secretary of State having been informed in advance of the draft Schuman Declaration, approved its content, with only a few reservations about what he regarded as the insufficiently liberal nature of the document.
Europæernes holdning var modsætningsfyldt.
The attitudes of the Europeans included some contradictions.
Regeringerne ønskede først og fremmest at genoprette deres magt, men mange politiske og sociale kredse gav kraftigt udtryk for et ønske om samarbejde og endog europæisk integration.
The governments were mainly concerned with regaining power, but there was a strong desire for cooperation and even for European construction in a number of political and social circles.
Dette kom især klart til udtryk i maj 1948 under konferencen i Haag tilrettelagt af Europabevægelsen. Den mundede ud i oprettelsen af Europarådet i 1949.
This was particularly evident in May 1948 at the Hague Conference organised by the European Movement, which resulted in particular in the creation of the Council of Europe in 1949.
Jean Monnet havde blik for denne situation.
The situation was recognised by Jean Monnet.
Denne mand med den usædvanlige internationale skæbne var på dette tidspunkt generalkommissær i Planlægningsrådet, et organ tilknyttet formandskabet for det franske statsråd i 1946, og han fuldførte iværksættelsen af den første moderniserings- og forsyningsplan for Frankrig.
This man, with an exceptional international career before him, was, at the time, commissaire général au plan (chief adviser to the French government), a body attached to the French Prime Minister’s office in 1946; he implemented France’s first modernisation and amenities plan.
Allerede fra 1949 overvejede han nye former for europæisk samarbejde, men han
As early as 1949, he envisaged new forms of European cooperation but he was already aware that the United Kingdom would not follow his lead.
Halvtreds år med Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab vidste allerede, at englænderne ikke ville deltage i det.
Fifty years of European coal and steel
Ganske vist bryggede Jean Monnet mange dristige planer i sit liv, bl.a. hans idé fra 1943 om »en europæisk stat for metalindustrien«, men det projekt, der tog form i hans tanker i 1949, markerede en helt ny fase i hans europæiske indsats.
Whilst it is true that Jean Monnet produced a number of bold concepts in his lifetime, including his 1943 vision of ‘a European metallurgy State’, the project he was hatching in 1949 was a new departure in his European voyage.
Det fik støtte fra Robert Schuman, og sammen med en lille gruppe udarbejdede han den erklæring, som ministeren fremsatte.
He sought the support of Robert Schuman and, with a small team, he drafted the Declaration which the Minister presented.
Faktisk var forslaget »i tidens ånd«, da det var blevet skitseret i pressen og indgik i debatten i Vesteuropa.
The proposal matched the spirit of the times and it was discussed in the press and debated throughout western Europe.
Jean Monnet vidste, at Schuman-forslaget ville falde i tråd med den bekymring og de forslag, som den tyske kansler Konrad Adenauer tidligere havde fremsat, og denne blev på forhånd orienteret om erklæringen.
Jean Monnet knew that the Schuman proposal met the concerns and the earlier proposals of Chancellor Konrad Adenauer, who had been informed about the Declaration in advance.