natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opgaven er så meget desto mere nødvendig, som det franske system er lidet samlet og de parter, der udgør det. vager over deres rettigheder.
Of course, 'politicalness' and political con flict in industrial relations are not in themselves symptoms of malfunctioning.
parter om flerårige uddannelsesplaner, der giver en fortrinsstilling til kvalificerende uddannelser.
They are seen as such, however, when they 'exploit' the themes of training to fight more general battles of a political
og virksomhederne, at der opstår de stærkeste spændinger med hensyn til de faglige relationer i Frankrig.
Both the reasons for inefficacy and those for absence are linked with the 'quality' of the industrial relations system and with the 'defects' caused by its failure to come up to date and meet the changes taking place in the industrial-economic conditions of the 1980s.
Det er givet, at virksomhederne indtager en central rolle i arbejdsmarkedets funktion på grund af deres processer for ud vælgelse, uddannelse og aflønning af stillingerne og ligeledes gennem deres afskedigelsespolitik.
The most important factors which emerged from the survey are the following: • First of all, the 'conflict-dependent' nature of participation, connected with contract deadlines or with the settlement of industrial disputes. Thus training ap
Arbejdsmarkedets parters rolle i erhvervsuddannelsen i Italien rkendelse af krisen som forudsætning for
responsible for training, thus providing measures 'half way' between 'basic education' or 'the promotion of industrial culture' and strictly professional training, and thus inadequate at both of these levels.
Krise og nye tendenser inden for deltagel­sen i undervisningssystemet: disse punk­ter er netop hovedemnerne for denne rap­port.
The importance perimentation emerging in the training in this context of the role of the Trade process.
En analyse og et forsøg på at forkla­re manglerne belyses samtidig med, at fornyelserne inden for arbejdsmarkedets rolle indkredses og vurderes.
This point deserves to be il Unions' Research Institutions has been lustrated through some (though not ex pointed out. haustive) examples which this study has pin-pointed.
Både det empiriske studium af arbejds­markedets parters holdning såvel som studiet over de enkelte sager leverer rele­vant materiale til illustration af denne un­dersøgelses udgangspunkt, nemlig at kri­sen inden for erhvervsuddannelsen er tæt forbundet med forholdene på arbejds­markedet, hvorfor en forbedring af delta­gelsen i undervisningssystemet er ensbe­tydende med en forbedring af uddannel­sen og af dialogen mellem arbejdsmarke­dets parter.
follows informal and sometimes extratradeunion practices. This explains the apparent contradictions that the casestudy in the banking sector evidenced: that in those very internal markets where there is greater development, where training takes on an explicit industrial relations significance, due to reasons of objective incidence, the role of the social partners often tends to be slight and marginal.
Fornemmelsen af en krisetilstand i er­hvervsuddannelsen og i deltagelsen i samme, stammer fra en bred, empirisk og kritisk undersøgelse.
Nonetheless, it assumes weight and im portance in bargaining within the larger enterprises or groups, above all in relation to the more serious production and de-industrialization crises, in connection with (and/or alternative to) recourse to CIG and for workers having medium to low skills.
Denne krisetilstand har to egenskaber, på den ene side den ek­sisterende, men utilstrækkelige og util­fredsstillende deltagelse, og på den anden side arbejdsmarkedsparternes manglen­de deltagelse i uddannelseseksperimenter inden for vigtige områder, især områder med de mest afgørende perspektiver.
It is widely accepted, however, that new training trends are taking the symmetrically opposite direction towards re-evaluation bf infirm training even within the smaller to mediumsized firms, in new and up-and-coming sectors and for workers with medium to highlevel skills. This contrast illustrates the 'comparative disadvantage' which displaces and penalizes the traditional and consolidated role of the social partners.
skeliggør arbejdsstyrkens omskolingsmu­ligheder, ligesom den ikke evner at imø­dekomme efterspørgslen og ikke stimulerer og forbedrer udbudet.
• The 'distance' between the subjects represented and institutionalized representation in the industrial relations system.
Ligeså alvorligt forholder det sig med den ikke eksisterende deltagelse, enten fordi der ikke findes arbejdsmarkedsparter (i om­råder uden fagforening), eller fordi delta­gelsen har »undergrundskarakter«, når arbejdstagere og arbejdsgivere ikke bliver repræsenteret af industrisektorens fællesorganisationer, eller endelig fordi arbejderne og virksomhederne handler »uformelt« inden for deres organisatio­ner og således ikke er i stand til at øve poli­tisk indflydelse eller videregive deres erfa­ringer.
The lack of clarity as to whom the social part ners represent, as to their mandate, as to its extent, as to what constraints of con trol and accountability they are subject to, and even more so as to whom they do not represent, does not facilitate the solution of the conflict of interests involved in training and leads to the belief that there is a broad rift between institutional mediation and the grounds of encounter by the partners, that are often hidden or 'submerged' by informal practice.
bundet med overenskomstfornyelser el­ler arbejdsmarkedskonflikter, og som har en patologisk virkning, snarere end den tjener den velordnede samstemte styring af forhold mellem arbejdsmarkedets par­ter.
• The double significance of professional training: on the one hand, as in vestment in human capital and in the social and political advancement of workers, and on the other hand as an in strument of the firms' organization of production, is reflected in the counter poising, used traditionally in tradeunion argumentations, between 'true training' and 'mere coaching or updating'.
At løse eller forebygge konflikter do­minerer således over den naturlige og re­gulerende funktion, hvilket ikke fremmer uddannelsesprocessen, som foregår grad­vis og kontinuerligt.
A more technical and less emotional way of expressing this difference refers to the dif ferent 'marketability' on the external (ELM) and the internal labour (ILM) markets.
Kontrasten mellem uddannelsesaktiviteternes kontinuerlige proces og arbejdsmarkedets parters kort­varige engagement bevirker ringe gen­nemslagskraft og giver i særlig grad ind­tryk af, at overenskomsterne, aftalebe­stemmelserne, de lovmæssige fremskridt, ja selv strukturerne og institutionerne for deltagelsen ikke har stor indflydelse på de virkelige processer, som går egne veje.
This leads, however, to at least two further contradictions: on the on hand, the traditional 'refusal' of train ing that does not go beyond a mere production investment is a necessary corollary to the limited involvement of the trade unions within the firms and in firmspecific questions, which has characterized the Italian industrial relations mechanism (see Pizzorno) developed during the post-war period.
Den eksisterende deltagelse anses for at være begrænset, oftest ineffektiv og lige­frem skadelig, eftersom den fører til tun­gere bureaukrati, hvilket skader og van­
This has implied a limited amount of rules governing in firm activities, with the institutionalized presence of the social partners limited to the larger firms and connected with general and not firmspecific questions and with social protection objectives.
Såvel årsagerne til ineffektiviteten som den manglende deltagelse hænger sam­men med »kvaliteten af« arbejdsmar­kedsrelationerne og med »manglerne« vedrørende tilpasningen til de krav, som firsernes ændrede økonomiske og indu­strielle forhold betinger.
• The relationship between training processes and the internal labour market, that is, the organization of work, qualification system, pay scales, career structures and internal mobility, etc., is becoming more important.
De vigtigste fak­torer, der fremgår af undersøgelsen, er følgende:
On the one hand, the need to recognize and re evaluate the role of the social partners is thus reinforced.
Denne karakteristik, som afspejler en kendsgerning i arbejdsmar­kedsrelationerne, betragtes hovedsagelig som en bremse for effektiviteten.
Besides, the dialogue between the partners at firm level is the most critical area as far as the insufficiency of the in dustrial relations system is concerned.
Det er klart at politisering og konfliktretning af arbejdsmarkedsrelationerne ikke i sig selv fører til dysfunktion, dette sker først, når uddannelsestemaerne indføjes i den
In many firms, above all in the small and mediumsized sectors, there are no in dustrial relations at firm level and therefore participation, if it exists at all,
• Først og fremmest deltagelsens konfliktprægede karakter, som er for­
• The inefficient 'professionalism' and lack of specific competence of the social partners involvement.
sionelle lærere, de ansvarshavende for aktiviteter, hvorved man har favoriseret halve løsninger et sted imellem »grunduddannelse« eller »fagorientering« og den egentlige faglige uddannelse, hvilket er utilfredsstillende på begge planer.
CEDEFOP basis of systematic and 'organistic' visions borrowed from the prevailing ideologies (i.e. Catholicism and socialism).
generelle politiske kamp uden at holde sig til de egentlige uddannelsesspørgsmål, og således bliver ofre for en snæver ideologi og forudindtagede begreber eller overfladisk abstraktion.
The outcome has been contextual excess of participation, given the fact that the consensual management procedures tend to manifest themselves as rigidity and as an impediment to ELM, and at the same time as a lack of participation because the partners remain on the margins as far as the processes of restructuring of ILM are concerned.
Der spores dog i de senere år ændringstendenser eller snarere en udvikling mod et mindre politiserende og konfliktrettet system inden for arbejdsmarkedsrelationerne, hvor der er større opmærksomhed for de reelle problemer, indbefattet uddannelsesproblemerne. Fagforeningernes forskningsinstitutter har bidraget væsentligt hertil.
The contradiction lies in the fact that the part ners end up playing a greater role in 'de regulating' training processes (to meet the flexibilization requirements of the market) than the role they play in 'reregulating', that is, in establishing new rules to govern the internal labour market.
Således forklares den tilsyneladende modsætning, som undersøgelsen in den for banksektoren har tydeliggjort, nemlig at netop hvor det indre arbejdsmarked bærer præg af størst udvikling og hvor uddannelse har en klar betydning i arbejdsmarkedsrelationsammenhæng, har arbejdsmarkedets parters rolle en ten dens til at være af mindre omfang og me re marginal.
This way the role of the social partners has to face handling the specific aspects of the training process; from outlining the contents to foreseeing outlets; from methods of financing to the organization of courses; from the definition and con trol of curricula to the choice/assessment of teaching staff; from participation on the examination boards to establishing training standards.
Man noterer sig ud fra denne synsvinkel næsten en »trade-off« mellem kvantitet og kvalitet inden for deltagelsen, mellem kvantitet af forhandlede eller overenskomstmæssigt opnåede regler, der er nødvendige for at de indre arbejdsmarkeder kan fungere, og den betingende tilstedeværelse af arbejdsmarkedets parter, der sidder inde med magten til for handling og overenskomst.
If the prevailing experience sees the role of the partners as limited to planning and direction on the one hand and on the other to controlling and assessing, there are also a number of experiences carried out within traditional jointly managed training bodies such as the printing and building sectors.
• Det er påvist (sammenlign også un dersøgelsen ISFOLCESOS), hvordan ar bejdsmarkedsparternes rolle er særligt mangelfuld, for så vidt angår virksomhedsuddannelsen.
These are being looked at with growing interest in the hope of extending to other sectors or areas the modalities of direct management by the social partners.
Det er derimod vel kendt, at de nye tendenser inden for ud dannelse går i symmetrisk modsat ret ning, henimod en opprioritering af virksomhedsuddannelse også i de små og mellemstore virksomheder, i de nye sektorer eller de sektorer, der er i udvikling, og for arbejdere med en mellemhøj kvalifikation. Denne modsætning viser klart, hvorledes parternes konsoliderede tradi tionelle rolle bremses og skades.
In recent renewal of contracts, a number of forms of joint committee or of bilateral bodies having observation and counselling powers also with regard to matters of training, have been adopted.
• »Afstanden« mellem de repræsenterede individer og de repræsenterende in stitutioner inden for arbejdsmarkedsrelationerne.
Parallel to the growth of awareness of the crisis and of the difficulties, indications of positive outlets and of innovating and ex
• Dobbeltheden inden for erhvervsud dannelsen, der på den ene side betragtes som en investering i menneskekapital og i arbejderens sociale og politiske frem gang, og på den anden side som et middel i virksomhedens produktive organisation, går igen i fagforeningsdebattens traditionelle modsætning mellem »egentlig uddannelse« og »blot efteruddannelse og opfriskningskursus«.
• First of all there is a tendency to over come the formal' level of participation, which limits itself to defining the nor mative framework of national and regional legislation or of collective bargaining and to arrive at companylevel agreements.
En mere teknisk og mindre følelsesfuld måde at udtrykke denne forskel på peger i retning af uddan nelsens forskellige anvendelsesmuligheder i henholdsvis det eksterne arbejdsmarked og i det interne arbejdsmarked.
This trend moves, roughly speaking, in two main directions: on the one hand, participation tends to follow the practices of implementation of the norms and the agreements.
• Den ringe faglige baggrund og kom petence med hensyn til deltagelsen.
On the other hand, participation becomes more continous, less connected with controversy and conflict, and also more concerned with evaluation and control.
På grund af at målsætningerne med hensyn til politisk kontrol kommer i første række, har parterne ikke altid kunnet beherske de tekniske sider af de uddannelses mæssige problemer, de pædagogiske aspekter, de organisatoriske og institutionelle aspekter, samt de økonomiske og teknologiske aspekter af arbejdsmarkedets funktion.
Con spicuous examples of these trends are on the one hand the acceptance, within some recent agreements concerning CFL, of the 'silence-consent' principle, as a condition for the automatic approval of training projects; and on the other, some firmspecific agreements (such as Italtel) perimental experiences are on the in crease.
På den anden side vokser produktionssystemets krav om en specifik, teknisk-teknologisk, ikke standardiseret skræddersyet uddannelse, der ikke direkte tager sigte på erhvervslivet.
In general a number of tendencies which foresee a role for the social part emerge, to a certain extent common to ners during the entire course of concep tion, planning, implementation and those emerging in other European coun evaluation of the training process.
Den ne stigende komnetencemangel har ofte udviklet sig til en umådeholden og ukontrolleret overdragelse af de konkrete uddannelsesaspekter til eksperter, profes
A sec tries, towards which research and the de mand for greater efficacy of participation ond qualifying innovation is the tenden cy to extend moments of participation to
• Forholdet mellem uddannelsesprocesserne og det indre arbejdsmarked, dvs. organisationen af arbejdet, kvalifikationssystemet, løntrinnene, forfremmelser i karrieren og intern mobilitet osv. er af stigende betydning.
• A third tendency is that towards enrichment, towards sectoral, local and territorial diversification of participation in the training system.
Den aktive deltagelse i uddannelsesprocesserne må være mindre konfliktpræget og mere procesorienteret og kontinuerlig, mere specifik og fagrettet (skill specificity) og mindre grundliggende ge nerel for at kunne påvirke det indre ar bejdsmarked. Desuden er dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på virksom
In this way the supply of labour tends to adjust to the de mand which is radically changed by the in the training system, are orientated.
Parallelt med en større erkendelse af krise og vanskeligheder, øges muligheden for positive løsninger og fornyende erfaringer.
On the other hand, there is a de mand for greater control by the firms over the training processes, in order to guarantee greater targeting and adaptability.
Mere generelt registreres nogle fælleseuropæiske tendenser for bestræbelserne for at opnå en mere effektiv del tagelse i uddannelsessystemet.
There is also the need for the trade unions not to be excluded from the control of microeconomic processes and the need to strengthen and render more concrete its presence within the firms.
adgangskriterier, mobilitet osv. På den anden side bliver deltagelsen mere kontinuerlig, mindre bundet af konflikter, me re vurderende.
This extenpossibility of standardizing diminishes, sion concerns new collective subjects (let reference models lose their value.
De iøjnefaldende eksempler på disse tendenser er på den ene side, at i nogle nylige overenskomster om kontrakter om kombineret uddannelse og ar bejde godkendes princippet om stiltiende samtykke som forudsætning for en automatisk godkendelse af uddannelsesprojekterne, og på den anden side, at nogle aftaler om specifikke virksomhedsforhold (som f.eks. tilfældet ITALTEL og IRE) indeholder bestemmelser om, at ar bejdsmarkedets parter skal spille en rolle i hele forløbet af tilblivelsesprocessen, programmeringen, realiseringen og vurderingen af uddannelsesforsøgene.
In this us recall the cadres' organizations), new new context, freedom of planning, the professional profiles (managerial and role of the single worker and firm, par enterprise training), new institutional in ticipation at local level, public/private struments (data banks, observatories for the analysis and control of qualifications and technologies, centres offering services to firms). In this latter case training is highly specialized and targeted, in that it becomes a part of a services packet aimed at specific objectives: youth employment, aid to small firms, technological support, etc.
• En anden kvalificerende fornyelse er tendensen til, at deltagelsen udvides til at omfatte den effektive styring af proces serne.
and institution/market interaction, are all exalted.
Arbejdsmarkedsparternes rolle kommer således til at omfatte de særskilte aspekter af uddannelsesaktiviteten, li ge fra tilrettelæggelsen af indhold og fast læggelse af mål til finansieringsmetoder, lige fra fastlæggelse og kontrol af læseplaner til udvælgelse/vurdering af lærere, eksamensudvalg og uddannelsesstandarder.
One of the leitmotivs running through proposals of reform of the legge quadro (framework law) is this: that of re defining relations between the central and the local authorities in matters of training, and of providing for forms of direct support of 'training promoted by firm initiatives' (formazione di iniziativa aziendale). The correspondence between
Dette forsøg går hovedsagelig ud fra, at parternes rolle begrænses til dels pro- tionelle »afvisning« af uddannelse som blot produktiv investering fortolkes som simpel nødvendig følge af det begrænse de fagforeningsengagement på virksom hedsplan, eller rettere i de virksomheds specifikke (firm-specific) forhold, som kendetegner det italienske system.
There is renewed emphasis upon in the structure of training supply and the firm training and upon participation in demand should be guaranteed by the labour market's decentralized institu tions (observatories, agencies, labour exchanges) in which representatives of the social partners participate.
På virksomhedsplan har man valgt et »svagt« system inden for arbejdsmar kedsrelationerene (jf. Pizzorno), uden regler, og hvor den institutionaliserede tilstedeværelse af parterne er begrænset til de store virksomheder og knyttet til ge nerelle spørgsmål, der ikke er direkte virksomhedsspecifikke, men går på den sociale tryghed.
However, this exigency is not devoid of counter-tendencies, of resistance, of contradictory thrusts, in the name of a quest for coordination and planning from above and in the face of risks of duplication, overlap
På den anden side har tilskyndelsen til at styrke arbejdsmar kedsrelationerne ført til strukturerende indhold i uddannelsen til det eksterne marked (som det er tilfældet i det interne marked), idet det eksterne marked »næsten« opfattes som det interne marked på grundlag af visioner om systemer og or ganisation, der efteraber de altomfattende ideologier.
The agreements on these have played an im portant part in simplifying and de regulating the procedures, in disciplining the specific aspects of training (hours dedicated to theoretical and technicalpractical training, trainers, certification, employment, outlets, the place, the in stitutions, subsequent placement, etc.) in creating bilateral technical commissions, etc.
Resultatet er blevet et over mål af deltagelse i uddannelse, da procedurerne for overenskomstmæssig styring har tendens til at blive stive og fastlåsede på det eksterne marked, samtidig med en mangel på deltagelse, fordi arbejdsmar kedets parter forbliver i en marginal position i forhold til det interne markeds
There are also examples of CFL at local level such as those of the Unione In dustriale of Turin and the Federliguria (Turin's and Liguria's employers' associations) concerning small to mediumsized firms, which have seen considerable tradeunion involvement.
Denne landvinding går stort set i to ret ninger: på den ene side har deltagelsen tendens til at følge gennemførelsespraksis for de bestemmelser og aftaler, der går ind i fasen for gennemførelse og kontrol af uddannelsesaktiviteterne under pro jekternes effektive gennemførelse i for bindelse med disses samordning med må lene for produktiv omstrukturering.
On the one hand, there is greater demand for higher white collar and managerial (often firm-specific) qualifications. Other reasons are restructuring of the internal labour markets and of the careers system, the need for flexibility in organization, for multi-purpose qualifications and for
grammering-målsætning, dels kontrol vurdering, men der finder også forsøg sted inden for den traditionelle medindflydelse i uddannelsesenheder, f.eks. i den grafiske sektor og i byggesektoren, som vækker stigende interesse, fordi man ønsker, at den direkte styring fra arbejdsmarkedsparternes side udvides til at gælde i andre sektorer og på andre områder.
(b) Secondly, tradeunion participation and involvement in infirm training processes have been noticeable in the case of restructuring and shaking-out of surplus staff.
I de senest indgåede aftaler er der indført bestemmelser om oprettelse af paritetiske udvalg eller bilaterale institutioner med observatørstatus og ret til at stille forslag (også) på uddannelsesområdet. Disse til fælde omtales i kap. 2.
This role has been formalized in companylevel agreements such as those of FIAT, Italtel or Alfa Romeo. (c) Finally, some large enterprises have re-evaluated their own training centres (as is the case of Elea-Olivetti, Isvor-Fiat, Reiss Romoli, etc.).
get til reformen i rammeloven er netop følgende: at omforme relationerne mellem den centrale styrelse og det lokale selvstyre på uddannelsesområdet og fast sætte støtteordninger til initiativer inden for »virksomhedsuddannelsen«.
There are significant experiences of agreement and participation initiatives at local level aimed at supporting the creations of new firms. There are also interesting cases of training in managerial and entrepreneurial skills within the ambit of policies of enterprise creation.