natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1) Vi skulle kunne forvente hurtigere til pasning af uddannelsesmarkederne til fælles krav og mål inden for undervisnin gen samt flere valgmuligheder.
Becker, G.S., 1962, Investment in Human Capital: A Theoretical Analysis, Journal of Political Economy, Vol. 70 Supplement, Part 2, pp. S9-549.
Denne virkning vil hele Europa drage fordel af. Belønningen for højere undervisning vil sandsynligvis stige.
sored Training: Evidence from Publicly Supported Training in Sweden 1989-1991, IUI forthcoming Working Paper.
Forudsætningen for en vellykket integration er et funktionsdygtigt og smidigt nationalt arbejdsog uddannelsesmarked.
Lundborg, P., 1991, Determinants of Migration in the Nordic Labour Market, The Scandinavian Journal of Economics, Vol. 93, No. 3.
Uddannelsessystemet i Sverige
The vocational training system in Sweden
Erhvervsrelaterede tillægsstudier
Addition carreerrelated studies
Postsekundær videregående uddannelse
Post-secondary further training
□ På førskoletrinnet findes der forskellige institutioner for aldersgruppen 0 til 6/7 år: dagplejecentre, deltids­grupper, børnehaveklasse.
In pre­school education there are several institutions catering for the 0 to 6/7 year age range; day care centres, part­time groups and open pre­school.
□ Siden 1991 har børn haft mulighed for at påbegynde skolen efter det fyldte 6. år, hvis forældrene ønsker det, og kommunens skolekapacitet tillader det. Fra skoleåret 1997/98 skulle denne mulighed være til stede i alle kom­muner.
Since 1991 children have a right to start school at the age of six years, if their parents so desire, and if the municipality has the capacity to provide this opportunity.
Q Skolepligten omfatter børn fra 6/7 til 16 år; undervisningen varetages af enhedsskolen, der er fælles for drenge og piger og er udformet med henblik på uddannelse af alle i den nye generation.
The compulsory school is attended by children aged 6/7­16 years. It is a comprehensive, co­educational school designed to accomodate all members of the rising generation.
Siden indførelsen af 9 års skolepligt i 1962 har den obligatoriske skolegang været inddelt i treårige trin: lavere, mellemste og øverste trin.
Since the introduction of the 9­year compulsory school in 1962 the compulsory school has been divided into 3­year levels: lower, intermediate and upper level.
Fra skoleåret 1995/96 indføres en landsomfattende ny læseplan for 1.­7. skoleår; fra 1996/1997 for 8. skoleår og fra 1997/98 for 9. skoleår.
As from the school year 1995/96 a new curriculum, with nationwide validity, will be implemented in school years 1­7, in 1996/97 for year 8 and in 1997/98 year 9.
Q I den nye enhedsskole for undervisningen på sekundærtrinnet, der indførtes i 1992 og skal være fuldt gennem­ført ved begyndelsen af skoleåret 1995/96, er al undervisning tilrettelagt som programmer af tre års varighed.
In the new, comprehensive, upper secondary school system that was introduced in 1992, to be fully implemented in the beginning of the academic year 1995/96, all education is organized in study programmes of three years' duration.
Der findes 16 landsomfattende programmer, heraf 14 primært erhvervsrettede, og to universitetsforberedende.
There are 16 nationally determined programmes, 14 of which are primarily vocationally­oriented and two preparing primarily for university studies.
Samtlige programmer har de samme otte grundfag: svensk, engelsk, samfundslære, religion, matematik, natur­lære, gymnastik og æstetik.
All the programmes, however, have the same eight core subjects i.e. Swedish, English, civics, religious studies, mathematics, nature studies, sports and health studies, and aesthetic activities.
Herudover undervises eleverne i programspecifikke fag.
In addition students take subjects which are specific to their programme.
Q Afsluttende erhvervsfaglige eksamina fra universiteter og andre højere læreanstalter opnås efter fuldførte studier af varierende længde (2 til 5 V2 år).
The professional degrees rewarded at universities and university colleges are obtained upon completion of programmes of varying length (2­2,5 years).
Programmerne berettiger til universitetsdiplom i f.eks. medicin eller som gymnasielærer.
The programmes lead to specific profession e.g. University Diploma in Medicine or in Educational for Upper Secondary School.
Grafisk fremstilling: Rudolf J. Schmitt; teknisk produktion: Axel Hunstock, Berlin; vejledning fra CEDEFOP: Pekka Kämäräinen
Graphics: Rudolf J. Schmitt; Technical production: Axel Hunstock, Berlin; Consultation commissioned by CEDEFOP: Pekka Kämäräinen
Erhvervsuddannelse i Finland
Features of vocational education in Finland
Erhvervsuddannelsens historie i korte træk er leder af afdelingen for information og koordination af forskning og kvantitative data vedrørende uddannelse under Det Nationale Uddannelsesråd (centralt organ for udvikling og evaluering af uddannelse) i Finland.
Short history of vocational education economic competition. They were made priority concerns alongside the key objectives of the previous decade, i.e. equal ity, a comprehensive general education, and assimilation of humanist ideals.
for individualitet og valgfrihed som et middel til at sikre succes i en situation præget af stærk økonomisk konkurrence. Disse mål prioriteredes foruden hoved­målsætningerne fra det foregående tiår, nemlig ligestilling, en omfattende almen uddannelse og assimileringen af huma­nistiske idealer.
is the head of the unit responsible for information and coordination of research and quantitative data on education, at the National Board of Education (central agency for the development and evaluation of education), Finland.
I Finland er de grundlæggende erhvervs­uddannelser udviklet i offentligt regi og udbydes som hovedregel i institutioner i offentligt eje.
In Finland intial vocational education has been developed under public control and chiefly provided in publicly owned institutions.
De er med andre ord først og fremmest finansieret med offentlige midler, og det er myndighederne, der skal sikre, at erhvervsuddannelsens generelle målsætninger virkeliggøres i hele landet.
In other words, it is mainly financed by public means, and it is up to the authorities to make sure that the general aims of vocational education are re alized all over the country.
I det finske skolebaserede system har den praktiske uddannelse i hovedsagen væ­ret begrænset til skoler.
In the Finnish schoolbased system the practical train ing has chiefly been confined to schools.
Formålet er at garantere lige uddannelses­muligheder for alle, uanset bopæl, øko­nomiske forhold eller sprog. I over­ensstemmelse med nordiske demokrati­ske principper blev garantien for lige uddannelsesmuligheder for alle allerede vedtaget i slutningen af 1960'erne som den højest prioriterede målsætning.
"Finland now finds herself in a situation in which general education and voca tional education and train ing are being developed separately according to the principles of the "edifying school" and the labour market school, respectively, but one of the underlying principles is a marketbased, serviceoriented school.
Uddan­nelse betragtes som nøglen til internatio­nal konkurrenceevne og national velfærd.
The provision of labour market training for adults is already built exclusively on demand and market ing (...)·
Hovedsigtet i denne vision er at etablere en offentlig enhedsskole for de unge, hvor de har mulighed for at kombinere almene og erhvervsrettede studier eller vælge en enkelt retning.
The main objective of this vision is to establish a common-to-all comprehensive school for the young, where youngsters may combine general and vocational studies, or choose just one or the other.
Niveauet i den post­se­kundære erhvervsuddannelse vil blive hævet ved hjælp af et net af institutioner for videregående erhvervsuddannelser af typen "Fachhochschule" i Tyskland, hvor en integreret del af arbejdet består i vi­denskabelig forskning inden for ar­bejdsområdet.
The level of post-secondary vocational education will be raised by means of a scheme of institutions of vocational higher education of the German "Fachhochschule" type, where an integral part of the work consists of scientific research into the work itself.
De unge kvalificeres til universitetet enten ved hjælp af den al­mene uddannelse eller i en institution for videregående erhvervsuddannelse.
The youngsters will qualify for university either through general education or an institution of higher voca tional education.
Denne projekterede uddannelsesstruktur befinder sig i konstant bevægelse.
This projected educa tional structure is in a constant state of flux.
Alle forsøg, som måtte være inspireret af visionen, vil være baseret på det aktuelle curriculum.
Any experiments that the vision may inspire will be based on the present curriculum. riculum.
Ændringer i den senere tid
Recent changes
Der har været to for­skellige tendenser i de se­nere år, nemlig en udvidelse af lærlingeuddannelsen og indførelsen af kompetence­baserede erhvervsfaglige prøver i lighed med NVQ'erne i Det Forenede Kongerige."
There have been two alternative tendencies in recent years, the expansion of apprenticeship training and the introduction of competence-based vocational examinations like NVQ's in the UK."
Den centraliserede nationale planlægning i slutningen af 1970'erne og i 1980'erne sikrede en stigning i antallet af uddan­nelsespladser inden for de grundlæggende erhvervsuddannelser.
The centralized national planning of the late 70s and 80s guaranteed an increase in study places in initial vocational education.
Antallet af pladser fordobledes fra 1970 til 1994.
The number of study places doubled in 1970-1994.
Samtidig gik antallet af unge i aldersgruppen 16­18 år tilbage fra 85 000 til 65 000.
At the same time, the age-group of 16-18 year-olds decreased from 85 000 to 65 000.
I Finland er forskellen mellem aldersgrupperne ret stor, alt efter deres formelle eksamener.
In Finland the differences between age-groups are quite considerable depending on their formal examinations.
Blandt de 25­29­årige har ca. 80% en af­sluttet erhvervsuddannelse eller en univer­sitetsgrad, mens andelen blandt de 45­49­årige ligger under 50%.
Of the 25-29 year-olds, about 80% have passed a vocational examination or obtained university degree, whereas the percentage among the 45-49 year-olds is under 50%.
Internationalt set svarer opdelingen mel­lem almen og erhvervsrettet uddannelse på det højere sekundærtrin til gennem­snittet og ligner meget opdelingen i Fran­krig.
In the changing Europe of the late 1980s, Finland came under strong competitive pressure from outside.
I forbindelse med udviklingen i Europa i slutningen af 1980'erne blev Finland ud­sat for skarp konkurrence udefra.
In education, the raising of the general educational level of the whole nation became more relevant than ever.
For så vidt angår uddannelse blev en højnelse af det generelle uddannelsesniveau for hele nationens vedkommende mere rele­vant end nogensinde før. Dette hang frem for alt sammen med den europæiske in­tegrationsproces og forandringerne i øko­nomien, den hastige teknologiske udvik­ling samt demografiske faktorer.
This was due above all to the process of European integration and the changes in the economy, the rapid technological development and demographic factors.
I denne forbindelse debatteredes principperne for videreuddannelse og en tilsvarende omstrukturering af uddannelsessystemet meget intensivt.
Internationally speaking, the division be tween general and vocational education on the upper secondary level is average, very much like the division in France.
I Finland er de grundlæggende erhvervs­uddannelser udformet med henblik på de unge. Erhvervsuddannelse for voksne ud
" (...) the division between general and vocational education on the upper secondary level is average, very much like the division in France. "
Ved udgangen af 1980'erne førtes der mange diskussioner om behovet for en nyvurdering af uddannelsens målsætnin­ger.
At the end of the 1980s, there was a great deal of discussion on the need for areas sessment of the objectives of education.
Der blev lagt stor vægt på behovet
Great emphasis was put on the need for individuality and optionality as a means of ensuring success in a situation of fierce
"Internationalt set svarer opdelingen (i Finland) mellem almen og erhvervs­rettet uddannelse pd det bøjere sekundærtrin til gennemsnittet og ligner meget opdelingen i Fran­krig."
In Finland, basic vocational education is designed for young people. Vocational education for adults other than labour market training or personell training be gan to expand only towards the end of the 1980s.
EUROPfEISH TIDSSHRIFT
EUROPERN JOURNAL
* * * bejdskraft inden for nogle centrale fremstillings­ og serviceindustrier.
* * tory duty to offer a study place for all school leavers.
For så vidt angår unges uddan­nelse går man ud fra, at alle unge har mere eller mindre samme niveau som udgangs­punkt.
Contemporary objectives that all youngsters start from more or less the same level.
På denne baggrund liar det været muligt at arrangere uddannelsen i studie­linjer, hvor individuelle forskelle kun tages op, når der opstår indlæringsvanskelig­heder.
On account of this, it has been possible to arrange education along study lines, where individual differences are attended to only when difficulties of learning appear.
Valgmuligheder med hensyn til fag inden for de enkelte linjer findes prak­tisk talt ikke.
Options as regards sub jects within each line scarcely exist.
Målsætningerne for finsk uddannelsespo­litik går ud på dels at løse de nuværende problemer i økonomien og i arbejdslivet og dels at opbygge et uddannelsessystem, der vil kunne producere en kvalificeret og kompetent arbejdsstyrke, ikke alene her og nu, men også ved udgangen af vort århundrede.
"The level of post-secondary vocational education will be raised by means of a scheme of institutions of vocational higher educa tion of the German 'Fachhochschule' type, where an integral part of the work consists of scientific research into the work itself."
"Erhvervsuddannelse for voksne ud over arbejds­markedsuddannelserne eller personaleuddannelse begyndte først atfd betydning ben imod udgangen af 1980'erne. "
The objectives of Finnish educational policy are twofold: on the one hand the aim is to solve present problems in the economy and in the world of work and on the other to build an education system which will produce a qualified and competent workforce not only now but also at the end of the decade.
Udbuddet af arbejdskraft forventes at gå yderligere tilbage.
The supply of labour is expected to de crease further.
Arbejdskraften ser ud til at forlade arbejdsmarkedet for at gå over i uddannelse og førtidspensionering.
Manpower appears to exit from the labour markets to education and early retirement.
Den aktuelle lavkonjunktur har stimule­ret efterspørgslen efter uddannelse; for så vidt angår uddannelsen af de l6­19­årige er nogle områder, der tidligere var van­skelige at rekruttere til, begyndt at til­trække flere elever.
The present slump has stimulated educational demand; in education of the 16-19 year-olds some fields which previously had recruitment difficulties have begun to attract more students.
"(...) i 10'erne (...) (priori­teredes) ligestilling og fremfor alt ønsket om at hjælpe de svageste højt. Siden da er opmærksom­heden mere og mere gået over til individet, og specielt begavede indivi­der."
"Vocational education for adults other than labour market training or personell training began to expand only towards the end of the 1980s."
I slutningen af 80erne var alders­grupperne, der stod over for at skulle uddanne sig efter endt skolegang, mindst.
At the end of the eighties the age groups entering post-compulsory education were at their smallest.
Den nuværende beskedne opadgående tendens vil vende igen i midten af 90erne.
The present moderate growth will take a downward turn in the mid-nineties.
På dette tidspunkt vil vi sandsynligvis at­ter stå over for en mangel på faglært ar­
At that time we will probably again face shortages of trained la bour in some central manufacturing and services industries.
Situationen inden for uddannelsespolitik­ken kompliceres endvidere af den om­stændighed, at de væsentlige værdier i samfundet er forskelligartede og i en vis udstrækning uspecificerede.
The situation in educational policy is further complicated by the fact that the values prevailing in society are varied and to some extent unspecified.
Målværdierne i den finske uddannelseslovgivning blev defineret i 70'erne, da ligestilling og frem for alt ønsket om at hjælpe de svageste prioriteredes højest.
The target values set in Finnish educational legislation were defined in the seventies when priority was given to equality and above all to a desire to help the weakest.
Siden da er opmærk­somheden mere og mere gået over til in­dividet, og specielt begavede individer.
Since then attention has increasingly shifted to individuals, especially talented individuals.
Det er væsentligt at få en debat i gang om disse værdier med sigte på de under­visningsplaner, der skal udarbejdes for primær­ og sekundærundervisningen.
It is essential to create a debate about these values in view of the curricula to be drawn for primary and secondary education. cation.
Andel i % af elever på sekundærtrin i almen og erhvervsrettet uddannelse i EU­lande (ingen data for Grækenland og Luxembourg) i 1991.
Percentage of upper secondary students enrolled in general and vocational education in EU countries (no data on Greece and Luxembourg) in 1991.
Skolereformen i 1970'erne var resultatet af kompromiser, og erhvervsuddannelse og almen uddannelse blev fortsat udvik­let hver for sig.
The school reform carried out in the seventies was a result of compromises, and vocational and general education were still developed separately.
Fordelingen og kvanti­ficeringen af erhvervsuddannelse var ba­seret på et anslået behov for faglært ar­bejdskraft.
The allocation and quantification of vocational education were based on an estimated need of trained workforce.
Tyskland Østrig Sverige Italien Nederlandene Danmark Belgien Finland Frankrig Spanien Irland Det Forenede Kongerige Portugal
This generated pressures for bring ing vocational and general education closer to each other in the educational structure.
J Almen uddannelse
_BAR_ Vocational J General
Som et land med forholdsvis få naturlige ressourcer har Finland altid måttet trække på sine menneskelige ressourcer.
As a country with relatively few natural resources, Finland has always had to emphasize its human resources.
ERHVERVSUDDANNELSE NR 4 £
VOCATIONAL TRAINING NO. 4
Gennemsnitlig årsindtægt i henhold til uddannelsesmæssig baggrund in­den for ikke­universitære tertiæruddannelser (gange 100) efter alder og køn i nogle EU­lande.
Ratio of mean annual earnings by level of educational attainment at non-university tertiary education (times 100) by age and sex in some EU countries. tries.
Mænd, 25­34
Men, 25-34
] Mænd, 45­64
^ Men, 45-64
"'Skolereformen i 1970'erne var resultatet af kompromiser, og er­hvervsuddannelse og almen uddannelse blev fortsat udviklet hver for sig.
Nevertheless the difference is smaller in younger age-groups, due to the clear in crease in the general level of education.
Fordelingen og kvanti­ficeringen af erhvervsud­dannelse var baseret pd et anslået behov for faglært arbejdskraft. " melle uddannelsesniveau har altid været og er fortsat et centralt kriterium for rekrutteringer og lønfastsættelse.
and industry does not necessarily play a vital role in initial education and train ing.
Dette fremgår af en international sammenligning af gennemsnitslønnen efter uddannel­sesniveau.
The fact that authorities have a statu tory duty to provide a place in further education for all school leavers enlarges the educational opportunities available to young people and creates differences in the popularity of different fields.
Lønnen i Finland er forholds­vis høj sammenlignet med andre EU­lande.
"The school reform carried out in the seventies was a result of compromises, and vocational and general education were still developed separately.
Dog er forskellen mindre i de yngre aldersgrupper, hvilket skyldes den udtalte højnelse af det generelle uddannelses­niveau.
The allocation and quantification of vocational education were based on an estimated need of trained work force."
Dette gælder navnlig i en periode med højkonjunktur, når efter­spørgslen efter arbejdskraft overstiger udbuddet.
This high lighted the role of quantitative planning, which was partly separated from content.
I det finske system spiller han­del og industri ikke nødvendigvis nogen afgørende rolle i de grundlæggende er­hvervsuddannelser.
Defined in this way, educational provision entails a high degree of centralized control.
Den omstændighed, at myndighederne er officielt forpligtede til at sikre alle skoledimittender en plads i uddannelsessystemet, udvider de unges uddannelsesmæssige muligheder og ska­ber forskelle for så vidt angår de enkelte områders popularitet.
As a result, intakes in different fields and their regional distribution were defined in great detail by means of a multi-level planning process. The quantification plans were ultimately approved by the Government.
"Det formelle uddannelses­niveau bar altid været og er fortsat et centralt kriterium for rekrutte­ringer og lønfastsættelse. "
"The level of formal education has always been, and still is, a central criterion in recruitments and wage decisions."
I halvfjerdserne blev man enig om at ba­sere uddannelsesudbuddets omfang på behovet for faglært arbejdskraft.
Representatives of business and industry take part in educational development on various consultative committees.
Dette satte fokus på betydningen af den kvantitative planlægning, der delvis var adskilt fra indholdet.
They have a large representation on the Advisory Council for Educational Planning, which mainly focusses on the quantification of educational provision.
Når man går ud fra denne definition, afstedkommer uddan­nelsesudbuddet en høj grad af centralise­ret styring.
There are national field-specific educational committees as well as local and institutional com mittees on which both employer and employee organizations are represented.
Som følge heraf blev adgan­gen til de forskellige områder og den re­gionale fordeling defineret yderst detal­jeret ved hjælp af en planlægningsproces på mange niveauer.
The present demand on Finnish vocational education is to intensify interaction be tween the school and business and in dustry and to make vocational education more attractive.
Kvantificerings­planerne blev i sidste ende godkendt af
In the Finnish system, business
Repræsentanter for handel og industri deltager i den uddannelsespolitiske ud­vikling i diverse rådgivende udvalg. De har en stor repræsentation i Det Rådgi­vende Udvalg for Uddannelsesplan­lægning, der i hovedsagen fokuserer på kvantificeringen af uddannelsesudbuddet.
The present rapid rate of technological progress means great challenges for in stitutional education and training, especially in Finland where the school net work is extensive.
* * * specifikke uddannelsesudvalg og lokale og institutionelle udvalg, hvor ar­bejdsmarkedets organisationer er repræ­senterede.
* + * vocational institutions catering to 200 000 students annually. It is not possible for a vocational institution to renew its teaching facilities at the rate the most progressive employers acquire new equipment and machinery.
"De aktuelle krav til erhvervsuddannelsen i Finland gdr ud pd at intensivere samspillet mellem skole, handel og industri og gøre erhvervs­uddannelsen mere attrak­tiv."
"The present demand on Finnish vocational educa tion is to intensify interaction between the school and business and industry and to make vocational education more attrac tive." have actively promoted apprenticeship training.
Ændringen i uddannelsespolitikken hen imod større individualitet, fleksibilitet, valgmuligheder og lokal ansvarlighed har styrket erhversuddannelsesalternativerne.
In the 1990s, the number of apprenticeships has increased by almost 40%, from 7 200 to 10 000. This is still only 5% of all vocational education and training.