natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tallene fra 1990 og 1995 findes ikke.
Figures for 1990 and 1995 do not exist. Source (1996-figure): Beretning om statslig erhvervsrettet efteruddannelse 16/96, De af Folketinget Valgte Statsrevisorer, p. 41.
Det danske befolkningstal var i 1996 5.251 mio.
The Danish population was 5.251 million in 1996.
De direkte omkostninger skønnes at være 8,5 mia. kr. i 1996 plus en ukendt andel af de 0,48 mia. kr. fra EU samt et ukendt beløb brugt af privatpersoner til erhvervsrettet efteruddannelse, minus en andel af brugerbetalingerne på Åben Uddannelse, der også inkluderes i de direkte udgifter til arbejdspladser eller i statstilskuddet til arbejdsløse.
The direct costs are estimated at DKK 8.5 billion in 1996, plus an unknown share of the DKK 0.48 billion received from the EU, plus an unknown amount used for CVT by private individuals, minus part of the users fees on open education, which is also included in the direct costs for workplaces or in the state subsidy for unemployed.
De indirekte udgifter til erhvervsrettet efteruddannelse skønnes at være 4.305 mio. kr. plus et ukendt beløb repræsenteret ved tabt indkomstskat, plus et ukendt beløb svarende til produktionstab.
The indirect costs of CVT are estimated as DKK 4,305 million plus an unknown figure constituted by loss of tax income, plus an unknown figure corresponding to the loss of production.
Sammenligningen mellem direkte og indirekte udgifter i forbindelse med erhvervsrettet efteruddannelse er relativt usikre grundet manglen på tal. Dette medfører, at det kun med sikkerhed kan siges, at det samlede finansieringsniveau for erhvervsrettet
The comparison between direct and indirect costs in connection with CVT is rather uncertain due to the lack of figures.
Figur 3.3: Udvikling i udgifter til erhvervsrettet efteruddannelse (mio. kr.)
Figure 3.3: Development in CVT expenditure (million DKK)
Ovenstående figur viser udviklingen inden for de samlede udgifter til erhvervsrettet efteruddannelse, der har haft en væsentlig stigning fra et niveau på 6.845 mio. kr. i 1985 til et total på 12.786 mio. kr. i 1996.
The figure above displays the development in total CVT expenditure, which has significantly increased from DKK 6,845 million in 1985 to DKK 12,786 million in 1996.
Figuren herunder viser endvidere, hvorledes udgifterne til erhvervsrettet efteruddannelse fordeles mellem de forskellige finansieringskilder.
In addition, the figure below shows how CVT expenditure is distributed between the various sources of funding.
Det er åbenlyst, at offentlige og private arbejdspladsers indirekte og direkte finansiering udgør hovedparten af finansieringen af den erhvervsrettede efteruddannelse.
It is clear that the total indirect and direct funding from public and private work places constitute the main source of CVT funding.
Figur 3.4: Fordeling af finansiering af erhvervsrettet efteruddannelse
Figure 3.4: Distribution of CVT funding
Indirekteudgifter til virksomheder (offentlige og private) 34%
Indirect costs for work places (public and vate) 34%
Direkte statsudgifter 29%
Direct state costs 29%
Direkte individuelle udgifter (brugerbetaling, Åben Uddannelse) 2%
Direct individual costs (users fees. Open Edu­cation) 2%
Grundet den høje grad af mobilitet mellem de forskellige uddannelsesforløb inden for erhvervsrettet efteruddannelse er det ikke muligt helt at klarlægge sammenhængen mellem enkeltpersoners uddannelsesmæsige baggrund og andelen af de samlede
Due to the high degree of mobility between the various types of educational programmes within CVT, it is not possible to clearly specify which share of total spending is spent on persons with certain educational backgrounds.
Som vist i afsnit 6.2 er der en række forskellige finansieringskilder.
As shown in section 6.2 there are a number of different sources of funding.
Det betyder også, at der er et tilsvarende antal af forskellige former for fordelingsmekanismer.
This also means that there are a corresponding number of different types of distribution mechanisms.
Nedenstående figur giver et overblik.
The figure below provides a rough overview.
Arbejds­pladser
Individuals
I det følgende diskuteres fordelingsmekanismerne for de mest centrale områder af erhvervsrettet uddannelse.
In the following, the distribution mechanisms for the most central areas of CVT will be discussed.
3.3.2 Det offentligt finansierede udbud af erhvervsrettet efteruddannelse
3.3.2 The publicly financed supply of CVT
Efteruddannelsesområdet i Danmark består dels af et offentligt udbud med en høj subsidieringsgrad via skatter og øremærkede arbejdsmarkedsbidrag samt et sæt af offentlige godtgørelser tilknyttet, og dels af et privat finansieret udbud.
Firstly, the area of CVT in Denmark consists of a public supply with a high level of subsidisation through taxes and the earmarked labour market contribution, as well as a number of additional (general) public subsidies. Secondly, a range of CVT opportunities is provided by the private sector.
Tildelingen af midler til det offentligt finansierede udbud fandt normalt sted gennem rammetilskud, hvor de forskellige aktivitetsområder modtog et vist beløb, der skulle anvendes til at opnå mere snævert definerede mål.
The allocation of funds for the publicly financed supply used to happen through framework subsidies, where the various areas of activity were provided with a certain amount which had to be used for achieving more narrowly defined activity targets.
I dag styres tildelingen af taxametersystemet for finansiering.
Today the allocation of funds is governed by the taximeter system of financing.
Dette system betyder, at en specifik sats udløses for hver elev på efteruddannelse.
This system means that a specific rate is triggered for every student following a CVT type course.
Det samlede finansieringsniveau afhænger således af antallet af deltagere på de enkelte uddannelsesforløb.
Thus, the total level of financing depends upon the number of participants in the individual educational programmes.
Siden 1997 er 99% af alle statsfinansierede efteruddannelsesaktiviteter finansieret gennem taxametertilskud.
Since 1997, 99% of all state-funded CVT activities are financed through taximeter subsidies.
Arbejdsmarkedsstyrelsen fordeler taxametertilskuddene inden for AMU­systemet, mens Undervisningsministeriet er ansvarlig for Åben Uddannelse og for Voksen erhvervsuddannelse (VEUD).
The Labour Market Authority distributes the taximeter subsidies within the AMU system, while the Ministry of Education is responsible for the areas of open education and adult vocational training (VEUD).
Tilskudene betales i praksis som engangsbeløb, hvilket betyder at de individuelle institutioner frit kan disponere over det givne beløb.
The subsidies are in practice paid as lump sums, which means that the individual institutions may dispose freely over the provided amount.
De kan selvstændigt beslutte, hvorledes de vil fordele beløbet på uddannelse, forskning, administration, vedligeholdelse, anskaffelsesudgifter etc. Indførelsen af taxametersystemet kombineret med fri adgang på uddannelsesforløbene var motiveret af et ønske om at øge den enkelte institutions muligheder for at justere dets udbud til lokale behov og således sikre en mere effektiv fordeling af ressourcerne.
They may independently determine how to allocate the sum for education, research, administration, maintenance, capital expenditures, etc. The introduction of a system based on the taximeter principle, combined with free access to educational programmes, was motivated by a desire to increase the incentives and possibilities for the individual institution to adjust its supply to local needs, and thus to ensure a more effective allocation of resources.
På denne måde er
In this way the AMU system has developed in a more demand-
AMU-systemet gået i en mere efterspørgselsstyret retning.
driven direction.
Denne udvikling involverer ikke tilskud til enkeltpersoner til køb af kurser. Kurserne er dog generelt gratis, så der er ikke behov for individualiserede tilskud.
The development does not involve subsidies to individuals for buying courses, but the courses are generally free of charge.
Enkeltpersoner modtager kun statstilskud som dækker tabt arbejdsfortjeneste gennem kursets varighed.
Individuals only receive state subsidies covering lost earnings during the courses.
Taxametersystemet betyder mere specifikt, at Arbejdsministeriet placerer de forskellige arbejdsmarkedskurser i et antal grupper. Hver kursusgruppe tildeles en given taxametersats.
More specifically, the Ministry of Labour places the various labour market training courses in a number of groups.
Satsen bestemmer det tilskudsniveau.som en elevuge udløser for det specifikke arbejdsmarkedskursus.
The rate determines the level of the subsidy which one student following a course for one week triggers for that specific individual labour market course.
Arbejdsministeriet fastsætter det eksakte niveau for hver enkelt gruppe i overensstemmelse med udgiftsniveauet for de givne kurser.
The Ministry of Labour determines the exact level for each group in accordance with the level of expenditure for the courses in question.
Arbejdsministeriet fastsætter årligt niveauet på baggrund af en anbefaling fra Uddannelsesrådet for Arbejdsmarkedsuddannelserne, der består af medlemmer fra de forskellige arbejdsmarkedsorganisationer.
The Ministry of Labour determines the level yearly on the basis of a recommendation of The National Labour Market Council (Uddannelsesrådet for Ar bejdsmarkedsuddannelserne), which includes members from different labour market organisations.
De enkelte taxametersatser gives i Finansloven og det specifikke satsniveau beregnes på baggrund af udgifterne i forbindelse med hver af de uddannelsesmæssige faktorer, der inkluderer de aktuelle uddannelser.
The individual taximeter rates are listed in the Bill of Finance and the specific level of the rates is calculated on the basis of the costs connected with each of the educational elements included in the specific educational course.
De forskellige typer tilbud under Åben Uddannelse er ligeledes placeret i bestemte taxametergrupper.
The different types of courses within open education are also placed in certain taximeter groups.
Den eneste forskel er, sammenlignet med arbejdsmarkedsuddannelsesområdet, at niveauet er fastsat af Undervisningsministeriet, og at niveauet ikke sættes gennem konkrete beregninger men i stedet gennem en vurdering af de faktiske udgifter.
The only difference, compared with labour market training, is that the level is determined by the Ministry of Education.
20-50% af driftsomkostningerne til Åben Uddannelse betales endvidere gennem undervisningsgebyr.
In addition, the level is not set through concrete calculations, but through an estimate of the actual costs.
Det præcise niveau varierer afhængig af uddannelse.
20-50% of the operating costs of open education is paid through tuition fees although the exact level varies from course to course.
3.3.3 De privatfinansierede efteruddannelser
3.3.3 The privately financed supply of CVT
Billedet af finansieringsfordelingen af erhvervsrettet efteruddannelse udbudt af private virksomheder og af efteruddannelse på de enkelte arbejdspladser er meget mere komplekst end inden for den offentlige sektor.
The distribution of financing for CVT offered by private firms and for CVT undertaken within individual workplaces is much more complex than within the public sector. However, a survey from 1994 (Rapport fra udvalget om voksen- og efteruddannelse, Finansministeriet, 1994) shows:
• At der er forskel på, hvor meget de forskellige brancher anvender på privat efteruddannelse.
• there is a variation between different sectors as to how much is spent on privately supplied CVT.
Den private servicesektor bruger den største andel af den samlede lønsum, mens bygningssektoren bruger den mindste.
The private service sector uses the largest share of the total wage sum, while the construction sector spends the least.
Produktionssektoren og den offentlige sektor bruger samme andel.
The production sector and the public sector use the same share.
• At ressourcerne anvendt på det private udbud af efteruddannelse anvendes på virksomhedernes nøglepersoner (ledende funktionærer, specialister og chefer).
• the resources spent on privately supplied CVT are spent on the companies' key personnel (managers, specialists and CEOs).
Andre funktionærer såvel som faglærte og ufaglærte arbejdere kommer primært på efteruddannelse via interne (virksomheds) kurser og offentligt finansierede kurser.
Other functionaries as well as skilled and unskilled workers, primarily receive continuing training through internal (company) courses and public financed courses.
Andelen af virksomheder der tilbød privat finansieret efteruddannelse til ledere var i 1992 på 69%.
The share of companies giving privately supplied CVT to their managers was 69% in 1992.
For administrerende direktører var det samme tal 55% og for ufaglærte arbejdere 33%.
The same figure for CEOs was 55% and for unskilled workers 33%.
• At der er en klar sammenhæng mellem graden af institutionalisering af personale- og uddannelsesmæssig planlægning og investeringsniveauet for privat udbudt efteruddannelse.
• there is a clear connection between the degree of institutionalisation of personnel and educational planning and the level of investment in privately supplied CVT.
Antallet af virksomheder, der tilbyder privat udbudt efteruddannelse til deres ansatte er signifikant i de tilfælde, hvor virksomheden har en personaleafdeling,
The share of companies giving privately supplied CVT to their employees, is significant when the company has a personnel section, when the company has an entry on the budget for CVT, and when the company has a written plan for education.
• At de større virksomheder afsætter relativt flere ressourcer til det private udbud af efteruddannelse end små og mellemstore virksomheder.
• the large companies allocate relatively more resources for privately supplied CVT than small- and medium sized enterprises (SME's).
Se nedenstående tabel.
See figures below.
Som nævnt ovenfor kan enhver institution, der imødekommer visse specifikke kriterier, tilbyde arbejdsmarkedsuddannelser og modtage statstilskud.
As mentioned above, any institution which meets certain specific criteria, may offer labour market training courses and receive state subsidy.
Kriterierne vedrører det enkelte kursus' behov, geografiske placering og visse kvalitetskrav vedrørende lærere, klasselokaler, kantine etc. Det er dog svært at imødekomme disse kriterier uden at være en institution.
The criteria concern the need for a specific course in a specific geographic area with certain guarantees for quality concerning teachers, classrooms, canteen etc. However, it is difficult to meet the criteria without being an established training institution.
Derfor udbydes 98% af arbejdsmarkedsuddannelserne af AMU-centre og erhvervsskoler.
For this reason, 98% of the labour market training courses are provided by AMU centres and vocational colleges.
Det er således svært for private udbydere af erhvervsrettet efteruddannelse at konkurrere med institutioner, der modtager statstilskud og de private virksomheders udbud af efteruddannelse er nærmere et supplement mere end en konkurrent til AMU-centrene og erhvervsskolerne.
It is difficult for private providers of CVT to compete with institutions receiving state subsidies, and the private com panies providing CVT are a supplement rather than a competitor to the AMU centres and the vocational colleges.
De offentlige finansierede efteruddannelser spiller en vigtig rolle i Danmark, fordi det politiske niveau gives en stadig højere prioritet.
Publicly financed continuing vocational training plays an increasingly important role in Denmark.
Eftersom arbejdsmarkedets parter medvirker på forskellige niveauer af den offentligt finansierede efteruddannelse, spiller de ligeledes en central rolle.
The social partners are involved at different levels in this structure and play an important role.
Indførelsen af fri adgang og taxametersystemet på arbejdsmarkedsuddannelserne har givet et mere efterspørgselsstyret udbud af disse. Tilskuddet gives dog ikke direkte til den enkelte og Arbejdsministeriet har stadigvæk myndighed til at afvise kurser i fald de ikke imødekommer visse kriterier.
The introduction of free access and the taximeter system of financing in the labour market training programmes has led to a more demand-driven supply of labour market training schemes although the subsidy is not given directly to the individual and the Ministry of La bour still has the authority to refuse specific courses if they can not meet certain criteria.
Selvom den offentligt finansierede erhvervsrettede efteruddannelse er vigtig, viser tallene, at arbejdspladserne finansierer en væsentlig del af efteruddannelserne.
Even though publicly financed CVT is important, the figures show that the workplaces finance a significant part of continuing vocational training.
Ifølge de gennemførte skøn og beregninger finansierer arbejdspladserne i virkeligheden 2/3 af udgifterne til erhvervsrettet efteruddannelse.
Based on estimates, the workplaces finance approximately two thirds of the expenses for continuing vocational training.
Denne del af monografen har fokus på uddannelse til ledige, der bredt kan defineres som mennesker, der er ekskluderet fra arbejdsmarkedet.
This part of the monograph focuses on training for the unemployed, which can be broadly described as training for people who currently are excluded from the labour market.
Dette afsnit beskriver kort den politiske, lovgivningsmæssige og administrative baggrund for uddannelse til ledige, især med vægt på de generelle tendenser, der kendetegner dette område.
This section briefly describes the political, legislative and administrative background in relation to training for unemployed, with particular emphasis on the overall trends which can be identified in tnis area.
I oktober 1995 fremkom regeringen med Danmarks Beskæftigelsesprogram, der efterfulgte arbejdsmarkedsreformen fra 1994.
In October 1995 the Danish Government proposed "Denmark's Employment Programme" (Danmarks beskæftigelsesprogram) which followed a reform of the labour market in 1994.
Beskæftigelsesprogrammet tegner hovedlinierne for en aktiv beskæftigelsespolitik.
The employment programme sets out the main features of an active employment market policy.
Dette var en ændring i forhold til den sædvanlige indstilling til arbejdsløse. Med denne ændring blev der sat større fokus på den kompetencegivende undervisning til ledige med hensyn til kvalitet, koordinering og mål.
This represented a change of approach in the treatment of the unemployed.
Et af formålene med programmet var således at øge kvaliteten af undervisningen og derved forbedre kvalifikationerne. Målene var som følger:
Thus, a key element of the programme was to improve the quality of training and raise qualification levels.
• Ledige, der modtager bistand fra staten, skal aktiveres, enten via jobtræning eller øvrig uddannelse, efter højst to års ledighed.
Unemployed persons receiving social security allowances were to be activated, through job training or training in general, after a maximum of two years.
• Alle ufaglærte under 25 år, der modtager social bistand, skal i arbejde eller uddannelse efter højst seks måneders ledighed.
Everybody under the age of 25 receiving social security allowances with low level skills must be working or in training after a maximum of six months unemployment.
• Alle på arbejdsmarkedet skal have mulighed for at deltage i voksen- eller efteruddannelse, så de kan bevare deres plads på arbejdsmarkedet og sikre virksomhederne en velkvalificeret arbejdsstyrke.
Everyone in the employment market must have the opportunity to take part in adult education and continuing training so that they can retain their place in the employment market and ensure that their companies have well-qualified staff.
Effekten af de forskellige aktiveringstiltag har vist sig at variere med hensyn til integrationen på arbejdsmarkedet.
The effect of the various activation instruments has been uneven.
Jobtræningen har en større effekt end de øvrige kurser.
Job training has had a greater impact than other training.
Indtil nu viser erfaringen, at den private jobtræning er det bedste middel til en reintegrering af ledige.
To date, experience has shown that private job training is the best tool for reintegrating the unemployed.
Reformen, der indledtes i 1994, er et udtryk for en regionalisering af arbejdsmarkedspolitikken.
The reform that began in 1994 is an expression of the régionalisation of employment market policy.
Kurser til ledige forstås som kurser, der henvender sig til mennesker, som p.t. er ekskluderede fra arbejdsmarkedet.
Training for the unemployed is understood as training for people who are currently excluded from the labour market.
I en dansk sammenhæng inkluderer kurser til arbejdsløse de følgende faktorer:
In the Danish context, training for the unemployed in cludes the following employment market instruments:
• Arbejdsmarkedsuddannelser (AMU-systemet).
Activation offers for young unemployed (aktiveringstilbud).
Ordningen kan omfatte almindelige kurser, specialkurser på erhvervsskoler eller AMU-centre, og uddannelse på produktionsskoler eller folkehøjskoler.
This scheme can encompass regular training, special training courses at vocational colleges or AMU centres, and education at production schools or folk high schools.
Aktiveringstilbud finansieres af Arbejdsformidlingen (AF), når det drejer sig om forsikrede mennesker, og af kommunerne, når det drejer sig om mennesker, der ikke er arbejdsløshedsforsikrede. Aktiveringstilbudene henvender sig primært til unge under 25 som:
Activation offers for the unemployed are financed by the public employment service (AF) for insured persons and by the municipalities for persons who are not insured.
• er på arbejdsløshedsunderstøttelse,
• recipients of daily subsistence.
• har været arbejdsløse igennem de sidste 6 mdr.,
• who have been unemployed for more than 6 months.
• og ikke har en kompetencegivende uddannelse.
• who do not have an education giving the necessary qualifications to get a permanent job.
Kurserne varer 18 måneder, og i denne periode modtager eleverne SU, elevløn eller 50% af statens uddannelsestilskud, som er et særligt tilskud der gives til efteruddannelsestagerne som en kompensation for tabt arbejdsfortjeneste.
The courses last 18 months, during which the students receive a state educational grant (SU), apprenticeship salary (elevløn) or 50% of the state educational- and course subsidy which is a special grant that is used for continuing training as a compensation for loss of income.
I slutningen af 1996 var 3000 unge påbegyndt denne type af uddannelse.
By the end of 1996, 3,000 young persons were engaged in this type of education.
De lokale arbejdsmarkedsformidlinger kan købe undervisning til deres klienter fra udbyderne af AMU-kurser.
The local public employment agencies (arbejdsformidlinger, AF) may buy education for their clients from the providers of labour market courses (AMU courses).
Inden 1997 købte AF en del AMU-kurser af AMU-centrene.
Before 1997 AF bought a significant amount of labour market training courses from the AMU-centres.
I 1996 var AF aftageren til over 30% af kurserne på AMU-centrene.
In 1996 AF bought more than 30% of all courses provided by the AMU-centres.
Der er ingen tal, som viser, hvor stor en andel af de AMU-kurser, der finder sted på erhvervsskolerne, som var købt af AF.
There is no figure showing the part of labour market training courses taking place in vocational colleges which were bought by AF.
I 1997 blev der indført fri optagelse til AMU-kurserne, og derfor betaler AF nu kun for kurser, der er specielt udviklet til AF.
In 1997 free access to labour market training courses was introduced, therefore AF is now only paying for courses, which are specially developed for them.
AF anvender stadig standardkurser såvel som særligt tilrettelagte kurser, men AMU-centre og erhvervsskoler bliver kun betalt for sidstnævnte.
AF is still using the standard courses as well as specially developed courses, but AMU centres and vocational colleges are only getting paid for the latter.