natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse overordnede strukturelle træk, der på lærlingeuddannelsernes område nu har 50-års jubilæum, sammenfattes bedst med betegnelsen 'fagligt selvstyre': at overordentligt store beføjelser over omfang og indhold i erhvervsuddannelserne varetages af arbejdsmarkedets parter i et paritetisk samarbejde på en måde der har været tilfredsstillende også for tredjeparten i samarbejdet, staten.
These overall structural features now have their 50th anniversary in the sphere of apprentice training and are best summed up in the phrase 'trade selfmanagement', to the effect that exceptionally wide powers over the scope and content of the vocational training courses are held by the social partners, in cooperation on a basis of equal representation of the two sides, in a way that has been satisfactory also for the third partner in the co operation, namely the Government.
Det særlige mønster for relationerne mellem udviklingen i produktionen, arbejdsmarkedsorganisationerne og erhvervsuddannelserne som er konsekvensen af 'det faglige selvstyre', og dettes betydning for det offentliges rolle i erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne, er det, der må opfattes som det interessante og karakteristiske i den danske situation.
The special model for the relationships between development in production, the labourmarket organizations and vocational training which is the consequence of 'trade selfmanagement', and the significance of this for the role of the public authorities in vocational and labourmarket training, are what must be conceived as the attractive, characteristic element in the Danish situation.
Det er disse karakteristika og baggrunden for den lange tradition bag dem, der udgør hovedopgaven og tyngdepunktet i denne undersøgelse - og de angiver altså også samtidig væsentlige træk for spillerummet for fremtidige udviklingsmuligheder.
These characteristics and the background to the long tradition behind them are what constitute the main function and the focal point of this survey - and at the same time, therefore, they indicate essential features for the margin of latitude available for future development opportunities.
Med Interessen for karakteristika, interessemønstre, strukturelle udviklingstendenser mv må det samtidig være klart at rapporten forudsætter et ganske godt forhåndskendskab til det danske uddannelsessystem.
With the interest in characteristics, special interestmodels, structural development tendencies, etc., it must be obvious also that the report presupposes quite good prior knowledge of the Danish training system.
Mere detaljerede beskrivelser for et ikke-dansk publikum ville have været meget pladskrævende.
More detailed descriptions for a non-Danish readership would have required a great deal of space.
I stedet er det valgt helt generelt at henvise, dels til Guide CEDEFOP (CEDEFOP 1984), dels til fhv direktør Werner Rasmussens reviderede og omfattende beskrivelse (København 1986) af det danske system, som skulle være under oversættelse i CEDEFOP.
It has been decided instead quite generally to refer to the CEDEFOP Guide (CEDEFOP 1984) and also to the revised, comprehensive description (Copenhagen 1986) of the Danish system by former director Werner Rasmussen, which should be in process of translation in CEDEFOP.
I indeværende undersøgelse gives der således kun en særdeles kortfattet forklaring på den strukturelle forskel mellem lærlingeuddannelsen ('mesterlæren') efter 1956-loven og 'Erhvervsfaglig Grunduddannelse (EFG), suppleret med illustrationer over uddannelsernes tidsmæssige skift mellem skole og virksomhed i bilag II.
Thus, in this survey only a very brief explanation is given of the structural difference between the apprentice training course ('mesterlaeren') under the Law of 1956 and initial vocational training ('Erhvervsfaglige Grunduddannelse', EFG), supplemented by illustrations of the alternation of the courses through time between school and industrial firm, in Annex II.
For den præcise gennemgang af de enkelte fag og gene relt for de forskellige typer af lovgivning henvises der til Werner Rasmussen. (19 86)
For detailed consideration of the individual occupations and, in general, for the various types of legislation, see Werner Rasmussen (1986).
Men gennemgangen her styres altså af at formålet er at belyse baggrunden for arbejdsmarkedets parters indflydelse, relativt til statens rolle.
However, the detailed perusal here is governed by the aim being to elucidate the background to the social partners' influence in relation to the role of the Government.
Kapitel 2 søger således at indkredse hovedtræk af erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelsernes historiske udvikling i dette per spektiv.
Section 2 thus attempts to define the main features of the historical development of vocational and labourmarket training in this perspective.
Kapitel 3 søger at give en mere generel og strukturel beskrivelse.
Section 3 attempts to provide a more general, structural description.
Først omtales vekseluddannelsernes placering i det sam lede ungdomsuddannelsesbillede og deres kapacitetsmæssige ud vikling. Dernæst arbejdsmarkedsuddannelsernes hovedtræk, ad gangsbetingelser, formål og omfang i forhold til den samlede andel voksne lønarbejdere.
First, the position of alternance training courses in the overall picture of youth education within secondary education in general, and their development with respect to capacity is discussed together with the main features of labourmarket training courses, conditions of admission, purpose and scope in relation to the overall proportion of adult hourly-paid workers.
Dernæst gives en oversigt over styringssystemet og 'det faglige selvstyres' omfang søges indkredset.
Next, an overview is given of the system of management, and definition of the scope of 'trade selfmanagement' is attempted.
Dette uddybes ved at se på relationerne til statsapparatet og på de udviklingstendenser og forskellige kritiske undersøgelser af erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne, som er fremkommet i de senere år.
This is treated in depth by considering relationships with the machinery of government and considering the development trends and various critical studies of vocational and labourmarket training courses which have appeared in recent years.
Kapitel 4 søger at gennemgå emnerne fra kapitel 3 indenfor de tre givne brancheområder - metalområdet, bygge-anlægsområdet og bankområdet.
Section 4 attempts to elucidate the topics from section 3 within the three given sectors - engineering, building and construction, and banking.
Det indledes med et metodisk afsnit, som også pe ger tilbage på nogle teoretiske problemer.
It starts with a section on methodology, which also refers back to some theoretical problems.
Mens afgrænsninger nogenlunde entydigt lader sig gøre på bankområdet, så er der i de to andre brancher ikke sammenfald mellem tre metodiske til gange:
Whereas fairly clear, unequivocal definitions can be made in banking, in the other two sectors the three methodological approaches do not coincide: - an approach on the basis of occupational statistics (the 'production' approach)
Men dét er ikke et 'rent' metodeproblem - det er en afspejling af de praktisk-politiske formidlingsformer mellem produktion -organisationer - og uddannelsessystem.
- an approach on the basis of membership of the labourmarket organizations (employers' organizations and trade unions), (the Organizational' approach) - an approach on the basis of educational and training statistics/training management organs (the 'educational & training system' approach). However, it is not a problem 'purely' of method - it is a reflection of the practical and political forms of media tion between production - organizations - and the training system.
Vanskelighederne til trods er det derfor valgt at fastholde de meget brede brancheafgrænsninger, fordi de derved både kan be lyse vigtige aspekter af funktionsmåden i det danske system, dels rent kvantitativt også udgør mere end halvdelen af lærlingeuddannelserne i industri- og håndværksfagene.
Despite the difficulties, it was therefore decided to keep to the very wide sector-definitions, partly because thereby they can elucidate important aspects of the mode of operation applied in the Danish system, and partly because - from a purely quantitative standpoint - they constitute more than one-half of the apprentice training in the industrial and craft occupations.
Af samme grund er afsnittet en vigtig indledning, der giver en bred introduktion til arbejdsmarkedsorganisationernes betydning i forhold til branchegennemgangene i resten af kapitel 4.
For the same reason, the section is an important basis providing a broad introduction to the significance of the labourmarket organizations in relation to the examination of industry-sectors in the remainder of section 4.
I dette indgår en række overvejelser og kommentarer til udviklingen fra repræsentanter for arbejdsmarkedets parter indenfor de forskel lige brancher og fag.
This includes a number of thoughts and commentaries on develop ment from representatives of the social partners within the various sectors and occupations.
Sådanne kommentarer fra arbejdsmarkedets parters repræsentanter indgår i mere generel sammenhæng i kapitel 5, hvor en samlet vurdering af 'det faglige selvstyre' og af erhvervsuddannelsessystemet er tilstræbt.
Commentaries of this kind from the social partners' representatives are included in more general contexts in Section_5, which attempts to make an overall appraisal of
Disse videreføres i kapitel 6, hvor vurdering af udviklingstendenserne, især som de har tegnet sig indenfor de nærmeste for udgående år, er hovedemnet.
These are taken further in Section 6, in which the appraisal of development tendencies - especially those that have appeared in the last few years - is the main topic.
Det tegner forskellige divergerende opfattelser, som det kræver en vis plads at redegøre for. Om fanget af denne beskrivelse bør imidlertid ikke misforstås.
It describes different diverging views, for reporting which a certain amount of space is required.
Denne enighed om centrale punkter er søgt opsamlet i kapitel 7, "Sammenfattende karakteristik af det danske ungdoms- og voksen erhvervsuddannelsessystem" .
We have tried to make a collective summary of this agreement on key points in Section 7, under 'Summary description of the Danish youth and adult vocational training system'.
Rapportens tilblivelsesproces
Genesis of the report
Langt de fleste af de sidste er med repræsentanter for organisationerne, flest på branche- og fagforbundsniveau, andre på hovedorganisationsniveau, men alle også medlemmer af paritetiske udvalg i erhvervsog arbejdsmarkedsuddannelserne.
24 latter are with representatives of the organizations, mostly at industry- and trade union-level, others at the level of the main organization; but all also members of committees with equal representation of both sides in vocational and labourmarket training systems.
Færre er med embedsmænd fra direktoraterne, som til gengæld er godt dækket ind i de ældre interviews og igennem synspunkterne i forskellige offentlige udredninger og betænkninger.
A smaller number are interviews with officers from the directorates - which, on the other hand, are well covered in the older interviews and through viewpoints expressed in various public reviews and reports.
Nogle ste der, især i kapitel 4, indgår formuleringer fra de interviewede så som anonymiserede citater, angivet med anførselstegn, men uden personkildeangivelse.
In some places, especially in Section 4, statements by the interviewees are included as anonymous quotations indicated by quotation marks, but without giving the name of the personal source concerned.
Selve citaterne kan altså dokumenteres og er medtaget for deres illustrative værdi til at vise tænke- og talemåder om erhvervsuddannelsesproblemer i Danmark.
The actual quotations can thus be documented and have been included for their illustrative value, to show the ways in which people are thinking and speaking aobut vocational training problems in Denmark.
Men udvælgelsen af citaterne, den sammenhæng de indgår i, og tolkningen af de oplysninger, der iøvrigt er givet af de interviewede, er naturligvis et ansvar, der alene hviler på forfatterne af denne rapport.
However, seletion of information otherwise provided by the interviewees are, of course, a responsibility that is borne solely by the authors of this report.
Birgit Bududu, Direktoratet for Erhvervsuddannelserne Jørgen Pedersen, Direktoratet for Arbejdsmarkedsuddannelserne Chr. Aagaard Hansen, LO Vilhelm Petersen, SiD Henning Kryger Sørensen, Dansk Metal Margit Hurup Grove, Dansk Arbejdsgiverforening Hans Glendrup, Dansk Arbejdsgiverforening Jørgen Avnegaard, Entreprenørforeningen Ole Westermann, Jernets Arbejdsgiverforening Kurt Knudsen, Danske Bankers Förhandlingsorganisation Søren Petersen, Danske Bankfunktionærers Landsforening Kaj Olesen, TI/Erhvervspædagogik Grethe Jensen, TI/Erhvervspædagogik John Houman Sørensen, AUC.
Birgit Bududu, Directorate for Vocational Training Jørgen Pedersen, Directorate for Labour Market Training Chr. Aagaard Hansen, LO Vilhelm Petersen, SiD Henning Kryger Sørensen, Dansk Metal Margit Hurup Grove, Danish Employers' Association (DA) Hans Glendrup, Danish Employers' Association (DA) Jørgen Avnegaard, Contractors' Association Ole Westermann, Iron and Steel Employers' Association Kurt Knudsen, Danish Banks' Negotiating Organization Søren Petersen, Danish National Association of Bank Employees Kaj Olesen, Technological Institute Grethe Jensen, Technological Institute John Houman Sørensen, AUC
Ved de afsluttende diskussioner af hovedrapportudkastene har Poul Hansen, SiD, afløst Vilhelm Petersen.
For the concluding discussions of the drafts of the main report, Poul Hansen, SiD, replaced Vilhelm Petersen.
Styringsgruppen har haft stor betydning for undersøgelsesarbejdet gennem sagkyndig vejledning og kritik af forskellige oplæg og af udkast til rapporten.
26 work, giving expert guidance and criticism of various programmes and of drafts of the report.
Vi må også rette en tak til den lange række af personer, der har stillet sig til rådighed med interviews eller på anden måde har hjulpet os med at fremskaffe informationer .
Our thanks are due also to a large number of people who made themselves available for interviews, or helped us in some other way to produce information.
Ansvaret for indholdet i rapporten påhviler dog alene forfatterne.
The responsibility for the content of the report is borne by the authors alone.
For tilrettelæggelsen af arbejdet og skrivningen af rapporten bærer John Houman Sørensen, Institut for Uddannelse og Socialisering, Aalborg Universitetscenter (AUC) hovedansvaret.
John Houman Sørensen, Institute for Education and Socialization, Aalborg University Centre (AUC) was mainly responsible for the arrangement of the work and the writing of the report.
Grethe Jensen, TI/Erhvervspædagogik har forfattet afsnit 4.3, 4.5 og 4.7 og har iøvrigt indgået i et tæt samarbejde med John Houman Sørensen om indsamling og bearbejdning af statistik og andet datamateriale, interviews og udformning af hypoteser, diskussionspapirer mv, der ligger til grund for den endelige rapport.
Grethe jensen, TI/Department of Industrial Sociology, wrote sub-sections 4.3, 4.5 and 4.7, and otherwise collaborated closely with John Houman Sørensen in gathering and exploiting statistical and other data material, interviews and arrangement of hypoteses, discussion papers, etc., on which the report in its final form is based.
I sammenhæng hermed skal der rettes en varm tak for den professionelle og venlige betjening fra TI/Erhvervspædagogiks sekretariat, som har måttet udholde mange smårettelser og finpudsninger siden redaktionen principielt sluttede umiddelbart efter styringsgruppens behandling af det sidste samlede udkast den 18. maj (dvs før Nordskov-Nielsen-udvalgets betænkning, som blev offentliggjort den 25. juni).
Hearty thanks are due in connection with this for the friendly, professional service provided by the secretatiat of the TI/Department of Industrial Sociology, which had to tolerate many minor corrections and final polishing after the editorial department had finished, in theory, after the management group had dealt with the final complete draft on 18 May (i.e. before the Nordskov-Nielsen committee's report, published on 25 June).
Takken herfor må i særlig grad rettes til Lene Svendsen.
Our thanks for this must be expressed especially to Lene Svendsen.
Aalborg og København den 30. juni 1987
Aalborg and Copenhagen, 30 June 1987
Baggrunden for det danske erhvervsuddannelsessystem
Background to the Danish vocational training system
I indledningskapitlet blev lærlingeloven af 1956 og specialar­be jderuddannelsesloven af 1960 nævnt som centrale for forståel­sen af den danske erhvervsuddannelsestradition.
In the introductory section, the Law concerning appren tices ('lærlingeloven') of 1956 and the Law concerning the training of semiskilled workers ('specialarbejderuddannelsesloven') of 1960 were mentioned as being of key importance for understanding the Danish vocational training tradition.
Men også disse to love har naturligvis rødder længere tilbage i udviklingen.
However, these two laws naturally have roots further back in the progress of events, also.
Det skal i det følgende forsøges at påvise, hvilke specielle erhvervsstrukturelle og politiske betingelser, der kan have øvet indflydelse på erhvervsuddannelsernes udvikling i Danmark.
An attempt will be made in what follows to show which special conditions of vocational organization and policy can have exerted influence upon the development of vocational training in Denmark.
Der vil ikke blive tale om nogen almindelig historisk gennem­gang, 1 men alene om at prøve at belyse systembetingelser for varetagelsen af fremstillingen af erhvervskvalifikationer: enten ­ 'privat', dvs af virksomhederne eller ­ gennem arbejdsmarkedsorganisationers intervention eller ­ gennem kommunal eller statslig intervention.
It will not be a question of a normal historical review 1, but only of trying to elucidate system conditions for handling the production of voca tional qualifications: either - 'privately', i.e. by firms and businesses or - through intervention by the labour market organizations or - through intervention by the local authorities (like municipalities) or by the Government.
Da det konstitutionelle demokrati, som afløste enevælde­ og stændersamfundet i 1849, i 1857 blev fulgt op med næringsfri­hedsloven, opløstes laugenes regulering af lærlingeuddannelser­ne i håndværk og handel.
Throughout its history, the Danish vocational structure has been characterized by the absence of actual large
■'■Der savnes iøvrigt et dansk standardværk herom ­ jvf kommen­taren i tilknytning til litteraturlisten.
1 No standard work exists on this, incidentally - cf remarks in connection with the Bibliography.
Lærlingeforholdet blev alene en privatretlig aftale og det blev hurtigt problematisk at sanktionere kontraktparternes, mesterens og lærlingens, overholdelse af deres forpligtelser.
Apprenticeship became a contract under private law alone, and enforcing fulfilment of their obligations by the contracting parties - master craftsman and apprentice -soon became a problem.
Nogle mestre undlod at overholde aftalen om at oplære lærlingene i faget og satte dem i stedet til hurtigst muligt at varetage specialoperationer i virksomheden.
Some master craftsmen failed to fulfil the agreement to train the apprentices in the trade, and set them handling
Nogle lærlinge forlod lærepladsen efter 1 eller 2 år ud af en 45 årig læretid, hvis de hos en samvittighedsfuld mester havde nået at lære stort set alt, hvad der krævedes af en voksen svend - hvorfor de hos en anden arbejdsgiver kunne forvente en voksen-faglært løn i stedet for at fortsætte endnu 3 år på lærlingeløn hos læremestren.
Some apprentices left their apprentice post after one or two years of a 4-5-year apprenticeship, if they had managed to learn, with a conscientious master, more or less everything required of an adult journeyman - enabling them to receive an adult skilled tradesman's wage with another employer, instead of continuing for a further 3 years on apprentice's wages with the master craftsman.
Klager over forhold af denne type nævnes allerede af Arbejder kommissionen af 1875.
Complaints about situations of this kind are already being mentioned by the Workers' Commission of 1875.
Med liberalismen og laugsophævelsen blev indbyrdes konkurrence og forfølgelse af egeninteresse såvel på lærlinge- som på mesterside gjort muligt.
With the advent of liberalism and discontinuance of the guilds, mutual competition and the pursuit of self-interest became possible on both the apprentice's and the master's side.
Dette blev omtalt som 'løsheden i lærlingeforholdet', og udgjorde en trussel både mod at det kunne betale sig for en mester at foranstalte en ordentlig uddannelse - og på længere sigt mod at der ville blive til strækkeligt med faglærte arbejdere og funktionærer i forhold til erhvervslivets behov.
It was described as 'laxity in the master/apprentice relationship' and was a threat both to a master craftsman's finding that it paid him to arrange proper training and, in the longer term, to there being an adequate supply of skilled workers and office staff for the requirements of industry and business.
Laugenes ophævelse havde ikke indebåret at organiseringen in denfor håndværk, handel og industri var gået i opløsning; men organisationernes opgaver og karakter blev ændret.
Discontinuance of the guilds had not meant that there was no longer any organization within craft industry, commerce and industry; but the functions and nature of the organizations were changed.
Blandt de opgaver, der i stadig stigende omfang blev taget op, var Hånd værker- og Handelsstandsforeningernes etablering af aftenskoleundervisning for lærlinge.
The functions that were adopted to a constantly increasing extent included the establishment of evening school-instruction for apprentices by the Craftsmen's and Business Associations.
'Løsheden' gjaldt således kun nogle; størstedelen af arbejdsgiverne ønskede at sikre og forbedre lærlingeuddannelsen og brugte altså egenorganisering til at etablere skoleundervisning.
The term 'laxity' thus applied to only a few and the majority of the employers wished to protect and improve apprentice training; they therefore used their own organizations to establish school instruction.
Men derudover pressede arbejdsgiver- og mesterorganisationer på for at få en lovgivning til at sikre at uddannelsesinvesteringen ikke gik tabt ved at lærlingen sprang fra lærepladsen i utide.
In addition, however, the employers' and master craftsmen's organizations pressed for legislation which would ensure that the investment in training was not lost through the apprentice leaving his apprentice post too early.
Lærlingeloven af 1889 - etablering af betingelser for ar bejdsgiveres og deres organisationers varetagelse af lærlingeuddannelsen lingeuddannelsen
Law concerning apprentices of 1889 - establishment of conditions for the conduct of apprentice training by employers and their organizations
Et første forslag var blevet fremlagt i 1880.
The first draft law was tabled in 1880.
Når det varede så længe inden loven blev vedtaget, skyldtes det modstand fra partiet Venstre, 2 ¿er repræsenterede liberalismen og landbrugets interesser i fri konkurrence i byerhvervene; man frygtede tilbagefald til laugstidens monopolpriser på byerhvervenes produkter og angreb på landhåndværkernes mulighed for at holde lærlinge.
2 For this and other party-names in the following text, see Annex VIII, List of abbreviations, under 'Political parties'.
Ved lovens endelige vedtagelse i 1889 havde Venstre overvundet disse betænkeligheder.
When the law was ultimately passed in 1889, the Liberal Party had overcome these criticisms.
Socialdemokratiet - og fagbevægelsen -var derimod på ingen måde tilfredse.
The Social Democratic Party - and the trade union movement - were in no way satisfied, however.