natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Skal ledigheden løses, kan det næppe ske gennem de traditionelle makropolitiske virkemidler.
If the unemployment problem is to be solved, it cannot be done using traditional macropolicy means.
Strukturpolitiske m'tiativer af systemændrende karakter vil være nødvendige.
Structural policy initiatives to change the system are required.
Især en strukturpolitisk ndsats for at løse de strukturelle problemer på arbejdsmarkedet anbefales såvel vismandsrapporter som i Finansredegørelsen 1991.
A structural policy drive is recommended in both the reports of economic experts and the 1991 financial report, in order to solve the structural problems on the labour market.
Arbejdsmarkedets udbudsside må reformeres ­ problemerne kan næppe løses gennem konjunkturpolitikken.
The supply side of the labourmarket must be reorganized if the problems cannot be resolved through business cycle policies.
Problemerne blev megettydelige i perioden 1982­87, hvorde danske økonomiske vækstrater var relativt høje, sammenlignet med det europæiske niveau.
1.3.8 Problems became very clear in the 1982-87 period, when Danish economic growth rates were relatively high compared with other European countries.
Med en økonomisk vækst på 3% og en arbejdsløshedsprocent på knap 8% (220.000 ledige) afsløredes strukturproblemer på det danske arbejdsmarked med lønglidning og stigende inflation til følge. Og i konsekvens heraf de omtalte voldsomme betalingsbalanceproblemer.
With economic growth at 3% and the unemployment rate just under 8% (220 000 un­employed), structural problems were discovered in the Danish labour market, re­sulting in wage drift and rising inflation and as a consequence, huge balance of payment problems.
Den strukturelle arbejdsløshed, defineret som det ledighedsniveau, der er foreneligt med uændret konkurrenceevne, er steget betragteligt de sidste 20 år.
'Natural' unemployment, defined as the level of unemploy­ment which is compatible with unchanged competitiveness has increased consid­erably over the past 20 years.
De ledige har ikke de nødvendige kvalifikationer til at gå ind i konkurrencen om de ledige jobs.
The jobless simply do not have the necessary qualifications to compete for vacant positions.
Hvis ledigheden skal nedbringes og dansk økonomi sikres forudsætninger for stabile økonomiske vækstrater på 3% p.a., må der satses på en omfattende kvalifikationspolitik som det væsentligste strukturpolitiske tiltag.
1.3.9 If unemployment is to be reduced and the conditions for steady economic growth rates of 3% per annum are to be guaranteed in the Danish economy, a compre­hensive qualification policy must become the cornerstone of structural policy.
Det er da også karakteristisk, at regeringens finanspolitiske redegørelse især anbefaler en massiv indsats på efteruddannelsesområdet som den rette medicin.
The government's report on financial policy recommends, in particular, major efforts in the field of continuing training as the correct remedy.
Med overskuddet på betalingsbalancens løbende poster er udgangssituationen for en strukturpolitisk indsats gunstig.
With a surplus on current items in the balance of payments, the situation is favourable for starting a structur­al policy drive.
Og som beskrevet i et detaljeret appendiks om tilpasningsbehov på arbejdsmarkedet i Finansredegørelsen 1991 er det en simpel nødvendighed, hvis de forventede vækstrater på over 3% i perioden 1992­96 skal kunne nås.
As described in a detailed annex to the financial report for 1991 with regard to adaptation requirements on the labour market, this is viewed as funda­mental for ensuring growth rates over 3% in the 1992-96 period.
Flaskehalsproblemer vil meget hurtigt vise sig inden for metal, bygge­ og anlægsområdet og i gruppen af mellemteknikere.
Bottleneck prob­lems will appear quickly within the metal, building and construction sector and in the category of intermediate-level engineers.
1.3.10 En bevidst opkvalificeringsindsats, især gennem tilbud om efteruddannelse af voksne, er nødvendig, hvis økonomisk vækst og lavere ledighed skal kunne fastholdes under betingelsen overskud på betalingsbalancen og stabile priser.
1.3.10 If economic growth and lower unemployment are to be maintained under condi­tions of a balance of payments surplus and with stable prices, there is a need for a qualifications drive.
Med en samlet valutagæld på knap DKK 300 mia. er et overskud på betalingsbalancens løbende poster en nødvendighed i en lang årrække.
With a total foreign currency debt of just under DKR 300 bil­lion, a surplus on current items is a necessity for a number of years.
Ud over efteruddannelsesindsatsen, som i øvrigt også motiveres af kravene fra den teknologiske udvikling og behovet for øget produktivitet, er der andre problemer på det danske arbejdsmarked.
1.3.11 Besides the continuing training drive, motivated by the need for technological development and higher productivity, the Danish labourmarket is facing other problems.
Den manglende fleksibilitet og dynamik er ifølge Finansredegørelsen og regeringens Hvidbog om Strukturproblemer på Arbejdsmarkedet, 1989, også forårsaget af et uhensigtsmæssigt dagpengesystem uden tilstrækkelige selvregulerende mekanismer og incitamentsstrukturer over for arbejdstagere og arbejdsgivere.
According to the financial report and the 1989 government White Paper on structural problems on the labour market, the lack of flexibility and action are attributable to an inappropriate unemployment benefit system which lacks ade­quate self-regulating mechanisms and incentive structures for workers and em­ployers.
Endvidere fremhæves, at skønt de gennemsnitlige lønomkostninger i Danmark nu er internationalt konkurrencedygtige, målt ved lønomkostningerne pr. produceret enhed, så er lønspredningen i Danmark meget ringe i forhold til udlandet.
It is also stressed that, although average wage costs in Denmark are internationally competitive, measured in terms of wage costs per unit-produced, the wage scale in Denmark is small compared with other countries.
En strukturpolitisk indsats vil formentlig komme til at omfatte hele spektret af problemer. Hovedvægten vil blive lagt på efteruddannelsesindsatsen.
A structural policy drive will presumably embrace the whole spectrum of problems, but the main emphasis will be upon continuing training.
ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMET
THE VOCATIONAL TRAINING SYSTEM
2.1 De faglige uddannelsers historiske udvikling
2.1 Historical development of vocational training
2.1.1 Udviklingen af skoler for den faglige uddannelse kan føres tilbage til omkring 1600.
2.1.1 Vocational training schools date back to around 1600.
Fortsat i de følgende århundreder var der en stadig mangel på faglig kvalificeret arbejdskraft, men det var i lang tid overvejende overladt til de enkelte håndværkere at dygtiggøre sig.
In the centuries that fol­lowed, there was a constant shortage of vocationally qualified labour; for a long time it was left to the individual craftsmen to qualify themselves.
Der udvikledes en mesterlære, hvor håndværksmestrene tog unge eller børn i lære for at give dem en oplæring i deres håndværk.
An apprenticeship system evolved in which master craftsmen took adults or children on as apprent­ices to teach them their trade.
I det 19. århundrede finder vi spiren til en opbygning af tekniske skoler allerede i år 1800, men det var fortrinsvis for at give en oplæring i helt elementære skolekundskaber som modersmål, regning og tegning.
Technical schools originated around the year 1800, but they were primarily for quite elementary education, such as Danish, arithmetic, and drawing.
I det følgende vil der blive givet en kortfattet fremstilling af nogle centrale hovedtræk i erhvervsuddannelsernes udvikling i Danmark, suppleret med en kort oversigt over andre erhvervsrettede uddannelser.
A brief presentation will be made of the most important features in the devel­opment of vocational training in Denmark, supplemented by a brief survey of other vocationally oriented training schemes.
Lærlingeuddannelser i en velordnet og organiseret form kan føres tilbage til begyndelsen af 1400-tallet, hvor Erik af Pommern delvis som et træk mod hanseaterne gav en række købstæder eneret på at udøve handel og håndværk.
2.1.2 Organized apprentice training originated in the early 1400s, when Eric of Pom­erania, partly as a move against the Hanseatics, granted to a number of country towns a monopoly to perform certain trades and handicrafts.
I de enkelte købstæder oprettede hvert fag sit laug.
In each country town, each trade set up its guild.
Laugene fastsatte læretiden for lærlinge, lærlingenes løn- og arbejdsvilkår og hvilke discipliner, lærlingene skulle lære.
The guilds laid down the training time for apprentice­ships, the apprentices' pay and working conditions and the areas in which the apprentices were to be taught.
Laugene afholdt endvidere svendeprøver.
The guilds also held the examinations and tests for apprentices to become journeymen.
Men fra begyndelsen af 1800-tallet skete der ændringer i markeds- og kapitalstrukturen, som bl.a. medførte en reduktion i antallet af selvstændige mestre og en forværring i lærlingenes vilkår.
From the beginning of the 19th century, changes took place in the market and capital structure, resulting in a reduction of the number of independent masters and a deterioration in apprent­ices' conditions.
Allerede tidligt var der et vist element af skoleoplæring i lærlingeuddannelsen.
In the early stages, apprentice training had an element of schooling.
Det første forsøg på at indføre organiseret undervisning i større målestok er fra 1622, hvor Kong Christian den IV startede en skole til oplæring i klædevareproduktion med tyske og hollandske mestre som instruktører.
The first attempt to introduce organized education on a wider scale dates from 1622, when King Christian IV started a school to teach clothing production, with German and Dutch master craftsmen as instructors.
11800 oprettedes søndagsskoler for lærlinge, hvis formål var at forbedre de kommende håndværkeres færdigheder i læsning og regning. Undervisningen var frivillig for lærlingene og omfattede kun de elementære skolefag.
In 1800, Sunday schooling as established for apprentices to improve the skills of would-be craftsmen in reading and arithme­tic.
Den økonomiske og politiske liberalisme i første halvdel af 1800-tallet medførte krav om afskaffelse af laugsvæsenet. Og ved næringsfriheds/oven af 1857i\k laugene frataget deres rettigheder.
2.1.5 Economic and political liberalism in the first half of the 19th century led to a call for abolition of the guild system and by the 1857 Act on freedom of trade (Naeringsfrihedsloven), the guilds were deprived of their rights.
Lærlingeuddannelsen fik et tilbageslag, fordi pligten til at oprette kontrakter med lærlingene såvel som pligten til at aflægge svendeprøve ved afslutningen af læretiden blev ophævet sammen med
This was a setback to ap­prenticeship training as this abolished the obligation to make contracts with the apprentices and the obligation to take the journeyman's examination at the end of
næringsfrihedens indførelse.
the apprenticeship.
Næringsfriheden var en reel trussel mod håndværkserhvervene, og der blev oprettet foreninger til forsvar for håndværket over hele landet.
The right to engage freely in trade was a real threat to the craft trades and associations were formed throughout the country to defend hand­icrafts.
For disse foreninger blev oprettelsen og driften af tekniske skoler et naturligt samlingspunkt.
In these associations, the importance of establishing and operating tech­nical schools increased.
Allerede i 1870 var der således oprettet ca. 50 tekniske skoler af lokale håndværks- og industriforeninger.
As early as 1870, some 50 technical schools were set up by local craft and industrial associations.
Næringsfriheden var en forudsætning for industrialiseringen, men betød samtidigt, at den faglige uddannelse, der havde hvilet på laugenes autoritet, led et alvorligt knæk.
Freedom of trade was a prerequisite for industrialization, but at the same time it meant that vocational training, which had been under the authority of the guilds, suffered a severe blow.
2.1.6 Fra 1875 ydede staten og senere kommunerne betydelige tilskud til opførelse af tekniske skoler og handelsskoler, således at antallet af tekniske skoler i 1910 var ca. 170.
2.1.6 From 1875 onwards, the government and the municipalities provided substantial grants to set up technical and commercial schools, with the result that by 1910 they numbered 170.
Med lærlingeloven af 1889 reguleredes lærlingenes forhold igen, bl.a. blev kontraktforholdet mellem mesterog lærling genindført. Skoleundervisningen blev lagt i fastere rammer.
2.1.7 The 1889 Apprenticeship Act (Laerlingeloven) made provision for the conditions of apprentices and the contractual relationship between master craftsman and apprentice.
Og med oprettelsen af "Teknisk Skoleforening" i 1891 påbegyndtes udviklingen af undervisningsplaner og udgivelsen af lærebøger.
Schooling was established on more permanent lines, and the 'Tech­nical School Association' created in 1891 initiated syllabuses and the use of text­books.
I følge 1889-loven blev det for lærlingeuddannelserne inden for handel og kontor bestemt, at det var en pligt for læremestrene at sende deres lærlinge til undervisning på handelsskole. Undervisningen, der foregik som aftenundervisning og blev tilrettelagt, styret og gennemført lokalt, var en pligt for lærlingene.
The 1889 Law stated that in apprenticeship training courses in commerce and the clerical field, master craftsmen were obliged to send apprentices to com­mercial school for training.
Der sker i disse år en række omfattende økonomiske, politiske og sociale ændringer, som får afgørende betydning for samspillet mellem statsmagten og arbejdsmarkedets parter også i vore dage. Industrialiseringen medførte radikale ændringer på arbejdsmarkedet.
2.1.8 At this time there were a number of sweeping economic, political and social changes. These were of fundamental importance for the interaction between gov­ernment and labourmarket partners, and still are today.
11880'erne oprettedes lokale fagforeninger, der samledes i landsdækkende fagforbund, fra 1898 samlet i De samvirkende Fagforbund (senere LO).
In the 1880s, local trade unions were formed, amalgamated into national federations, which from 1898 were combined in the Danish Federation of Trade Unions (de samvirkende Fagforbund, subse­quently LO, Landsorganisationen i Danmark).
På arbejdsgiversiden dannedes tilsvarende i denne periode arbejdsgiverforeninger, som i 1898 samledes i Dansk Arbejdsgiver- og Mesterforening (senere DA).
Employers' associations were also formed at this time and they combined in 1898 to form the Danish Employers' and Master Craftsmen's Association (Dansk Arbejdsgiver- og Mesterforening subse­quently Dansk Arbejdsgiverforening, Danish Employers' Confederation, (DA)).
Efter storkonflikten i 1899 enedes arbejdere og arbejdsgivere om en fælles arbejdsretlig forfatning, Septemberforliget 11899, hvisgrundprincipperergældende også i dag.
2.1.9 Following the general strikes in 1899, workers and employers agreed on a com­mon constitution under labour law, the September Agreement of 1899 (Septem­berforliget in 1899), the basic principles of which still apply today.
Disse institutionelle rammer får stor betydning for den videre udvikling af erhvervsuddannelserne.
These institu­tional frameworks are very important for the further development of vocational training.
Under 1. verdenskrig blev der etableret et statsligt tilsyn med den tekniske undervisning og efter krigen et tilsyn med handelsskoleundervisningen.
During the First World War the government became involved in technical education and subsequently in commercial education.
2.1.10 Med lærlingeloven af 1921 blev der indført en bestemmelse, hvorefter de enkelte fags arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer kunne indstille til undervisningsministeren om afholdelse af svendeprøver.
2.1.10 The 1921 Apprenticeship Act introduced a provision enabling the employer and employee organizations in the individual trades to recommend the holding of jour­neyman examinations to the Minister of Education.
Bestemmelsen fik stor betydning for det fremtidige samarbejde om lærlingeuddannelserne mellem arbejdsgiver, arbejdere og statsmagten.
This acquired great importance for future cooperation on apprentice training between employers, workers and the government.
Og i 1920'eme oprettedes de første faglige udvalg, hvor organisationerne for håndværksmestre på linje med fagforbundene behandlede spørgsmålene om lærlingeuddannelserne, herunder også skolernes forhold.
In the 1920s, the first trade committees were formed in which the organizations representing master craftsmen dealt with questions concerning ap­prentice training schemes, including school matters, in line with the trade unions.
2.1.11 Med lærlingeloven af 1937 blev de faglige udvalg lovfæstet, og der blev tillagt dem en række afgørende funktioner i forhold til lærlingeuddannelserne.
2.1.11 With the 1937 Apprenticeship Act, the trade committees became statutory and were assigned a number of crucial functions relating to apprentice training.
Der blev samtidigt etableret et overordnet, koordinerende lærlingeråd, som var fælles for samtlige lærlingeuddannelser.
At the same time, a high level, coordinating apprentice advisory council was set up, com­mon to all apprentice training schemes.
Fra 1937 indførtes undervisningspligt for lærlinge.
From 1937 onwards, compulsory educa­tion for apprentices was introduced.
2.1.12 Den nye lærlingelov af 1956 var et resultat af flere forhold.
2.1.12 The new 1956 Apprenticeship Act was the outcome of very different circumstanc­es.
I den statslige uddannelsesplanlægning i 50'ernes begyndelse var det centrale problem udsigten til de store fødselsårgange.
In the national planning of training in the early 1950s, the central problem was the prospect of high annual birth rates.
Forsøget på at undgå stor ungdomsarbejdsløshed kom bl.a. til udtryk i ønsket om at øge antallet af lærepladser.
The attempt to avoid high youth unemploy­ment was expressed in the desire to increase the number of apprentice training posts.
Lærlingetallet havde hidtil været begrænset for at sikre grundlaget for en grundig faglig oplæring, men den nye lærlingelov af 1956 ophævede begrænsningen af lærlingetallet, hvilket naturligvis også må ses på baggrund af industriens behov for hurtigt at skaffe kvalificeret arbejdskraft.
Prior to this, the number of apprenticeships had been limited in order to guarantee a basis for thorough trade training, but the new 1956 Apprenticeship Act abolished restrictions on the number of apprentices. This must also be consid­ered against the backdrop of industry's urgent need for skilled labour.
Der var også stigende utilfredshed med undervisningen på de tekniske skoler i perioden før 1956.
Dissatis­faction with teaching in technical schools grew in the period prior to 1956.
Undervisningen blev nu ændret fra aften- til dagundervisning og med helt nye krav til undervisningen.
Teach­ing was changing from evening classes to daytime courses, with very different educational requirements.
Samtidig blev de faglige udvalgs rolle styrket, idet de nu også blev hørt i forbindelse med udarbejdelse af planer for lærlingenes skoleundervisning.
At the same time, the role of the trade committees was strengthened, in that they were now also consulted with regard to compiling pro­grammes for training apprentices.
Uanset at der var sket en betydelig modernisering af de faglige uddannelser af lærlinge med 1956-loven, var der fortsat anker mod lærlingeordningen som helhed.
2.1.13 Although the 1956 Act modernized apprenticeship training considerably, a crit­icism of the apprentice system as a whole remained.
1960'erne var en periode med stærk økonomisk vækst, betydelig vækst i antallet af beskæftigede og et væsentligt fald i arbejdsløsheden.
The 1960s was a period of strong economic growth, with marked growth in the number of employed and with a substantial drop in unemployment.
Der opstod derfor flaskehalse i form af mangel på kvalificeret arbejdskraft.
This resulted in bottlenecks and shortages in skilled labour.
Især for industrien, som i høj grad havde brug for fleksibel, mobil og mere specialiseret arbejdskraft, var 1956-loven utidssvarende.
For the manufacturing industry, in particular, which needed versa­tile, mobile and more specialized labour, the Act of 1956 was outdated.
Samtidig valgte en stigende del af de unge en boglig uddannelse, og tilgangen til lærlingeuddannelserne var utilstrækkelig til at dække efterspørgslen efter faglært arbejdskraft.
At the same time, an increasing number of young people were choosing an academic education, and the numbers in apprenticeship training were insufficient to cover the demand for skilled labour.
Som modtræk blev der i begyndelsen af 70'erne iværksat forsøg med en ny struktur for de erhvervsfaglige grunduddannelser.
2.1.14 To counteract this, at the beginning of the 1970s attempts were made to set up a new structure for initial training schemes.
Disse forsøg udsprang af en række kritikpunkter, formuleret i betænkning 612, 1971 om erhvervsfaglige grunduddannelser.
This was the result of criticism waged in a committee report (Betænkning 612) in 1971 on basic vocational training.
Udvalgets kritik af de eksisterende mesterlæreuddannelser kan sammenfattes i følgende hovedpunkter:
The criticism waged against existing apprenticeship schemes can be summarized as follows:
For tidligt erhvervsvalg, nemlig allerede ved læreforholdets indgåelse, hvor de unge ofte savner en realistisk baggrund for valget. Koordineringen mellem uddannelsen på virksomheder og skoler er for ringe, og ofte mangles en tilstrækkelig planlægning af og instruktion under oplæringen på virksomhederne.
«V too early choice of occupation, i.e. at the start of training, when young people often do not have the experience to make such a choice; a lack of coordination between on-the-job training and schooling, and in many instances a lack of adequate planning of training during incompany training;
Der lægges for lidt vægt på almen kompetencegivende/almendannende undervisning.
IT insufficient importance attached to general qualifications and education;
For ringe sammenhæng i det samlede uddannelsessystem for de 16-19-årige.
(5) a lack of coherence in the whole training system for the 16 to 19-year-olds.
2.1.15 I en forsøgsperiode afprøvedes en ny struktur og nye principper for de erhvervsfaglige grunduddannelser.
2.1.15 For an experimental period, a new structure and new guidelines for initial training schemes were tested.
I 1977 blev lov om erhvervsfaglige grunduddannelser vedtaget (EFG-loven).
In 1977 the Initial Training Act was passed (the EFG Act).
Det afgørende nye ved EFG i forhold til mesterlæren er, at de starter med et helt år på fagskolen.
The crucial new element in the EFG, compared to training provided by master craftsmen is that the training starts with a whole year at the technical school.
I denne periode gives en bred indføring i en hel "familie" af faglige uddannelser.
This period is used to provide a broad introduction to a whole family of training courses.
Samtidig gives en nærmere erhvervs- og uddannelsesvejledning og en fortsat almendannende og almen kompetencegivende undervisning i forlængelse af folkeskolen.
At the same time, more detailed vocational and training guidance is given, and general education provided, following on from primary and lower secondary school education.
Det var forudsat, at lærlingeuddannelserne efter mesterlæreprincippet skulle ophøre helt senest i 1982, hvilket ikke skete.
2.1.16 It was assumed that the apprentice training courses run on the basis of the ap­prenticeship scheme would stop completely by 1982 at the latest, but this did not take place.