natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herefter skete der et fald, som dog hurtigt blev efterfulgt af en stigning frem til 1993.
After that there was a fall,quickly followed by a renewed increase which lasted until 1993.
Fra 1993 er arbejdsløsheden faldet markant.
Since 1993,unemployment has fallen appreciably.
Registreret arbejdsløshed over tid (1 OOO personer)
Registered unemployment, 1981 to 1996 (in 1000s)
Arbejdsstyrke Beskæftigede Arbejdsløse
Labour force Employed Unemployed
KILDE: DANMARKS STATISTIK: SAMFUNDSSTATISTIK 1997 SAMT ØKONOMIMINISTERIET 1998.
SOURCE: DANMARKS STATISTIK: SAMFUNDSSTATISTIK 1997 AND MINISTRY OF ECONOMIC AFFAIRS 1998.
Cirka 27 % svarende til ca. 756 000 havde imidlertid været ledige på et eller andet tidspunkt i løbet af 1996.
About 27%, corresponding toapproximately 756 000 persons, had however been temporarily unemployed at onetime or another during 1996.
Den gennemsnitlige ledighedsperiode var på 3,9 måneder. I 1997 faldt den gennemsnitlige ledighed til 7,7 % af arbejdsstyrken, og den forventes at falde yderligere i de kommende år, jf. tabel 3.
The average period of unemployment was 3.9 months.In 1997, average unemployment fell to 7.7% of the labour force, a reduction that isexpected to continue in the next few years (see Table 3).
Den samlede ledighed er dog fortsat høj og ulige fordelt. Ufaglærte har i gennemsnit en langt højere ledighed end personer med en erhvervsuddannelse.
1.4.6.Nevertheless, overall unemployment is still high and unevenly distributed.Unemployment among unskilled workers is on average far higher than among thosewith vocational qualifications.
Kvinders ledighed er generelt noget højere end mænds: i 1997 8,0 % mod 6,2 % for mænd. Og udenlandske statsborgere har større risiko for at blive arbejdsledige end danskere generelt.
Unemployment among women is generallysomewhat higher than among men: in 1997, 8.0% compared with 6.2% for men;foreign nationals run a greater risk of becoming unemployed than Danes in general.
Økonomisk Råd regner med en stigning i beskæftigelsen på ca. 50 000 personer i 1997. Fremgangen hidrører fra en forøgelse i såvel den offentlige som den private sektor.
1.4.7.The Council of Economic Advisers expects anincreasein employment ofapproximately 50000 persons in 1997, resulting from an expansion in both thepublic and the private sector.
Inden for den offentlige sektor vil beskæftigelsen vokse med ca. 23 000 personer.
In the public sector, employment will grow byapproximately 23 000 persons.
Denne stigning vil først og fremmest hidrøre fra en øget kommunal beskæftigelse.
This increase will be due in the first instance to anexpansion in local government employment.
I den private sektor er det serviceerhvervene, som trækker fremgangen.
In the private sector, it is jobs in theservice sector that will power the upturn.
I denne sektor går beskæftigelsen i 1997 op med ca. 20 000 personer.
In this sector, employment in 1997 is set torise by approximately 20 000 persons.
Beskæftigelsesfremgangen i de serviceydende erhverv har fra 1970 til 1996
This expansion of jobs in service industries had
22 været på 82,7 % for offentlige tjenester mv. samt på 22,9 % for private tjenester mv. I samme periode er antallet af ansatte i landbruget faldet med 54,1 %.
The growth in employment in the serviceindustries from 1970 to 1996 was 82.7% in the public sector and 22.9% in theprivate sector. In the same period, the number of persons employed in agriculturefell by 54.1%.
For det første at den danske regering frem til 1997 førte en ekspansiv finanspolitik.
Tobegin with, the Danish Government pursued an expansionary financial policy up to1997.
For det andet at lønstigningerne i Danmark har været moderate.
Secondly, the rise in wages has been moderate in Denmark.
En tredje forklaringsfaktor er de mange ændringer af arbejdsmarkedspolitikken (se afsnit 1.3.3).
A thirdexplanation is attributable to the many changes in labour market policy.
Blandt andet har regeringen i løbet af 1990'erne indført tidlig aktivering af de arbejdsløse, og perioder uden job skal bruges til omskoling og efteruddannelse.
Amongstother things, in the course of the 1990s the government introduced measures tostimulate an early return of unemployed persons to gainful activity and to providefor the use of periods out of work for retraining and continuing training.
Ifølge EU-Kommissionen er der kun 10 % af de arbejdsløse i EU som helhed, der deltager i uddannelse og træning.
Accordingto the European Commission, only 10% of those out of work in the EU as a wholetake part in education and training.
I Danmark er tallet 31 %, mens det i Finland og Holland er 28 %.
In Denmark, the figure is 31% and in Finlandand the Netherlands 28%.
Endelig bør inddrages faktorer som en forbedret international konkurrenceevne for danske virksomheder, der har medført en forøget efterspørgsel efter arbejdskraft samt diverse tilbagetræksordninger (bl.a. efterlønsordningen) på det danske arbejdsmarked.
Other factors to be taken into account are improvedinternational competitiveness for Danish firms, which has led to increased demandfor labour, and various retirement schemes (for example, the early retirementallowance) on the Danish labour market.
Ungdomsarbejdsløshed
Youth unemployment
Danmark er således et af de lande i Europa, der har den laveste ungdomsarbejdsløshed.
Denmark is thus one of the European countries with the lowest youth unemployment.
Ifølge OECD kan denne fine placering især henføres til Danmarks lærlingeuddannelsessystem, der giver en god overgang fra skole til arbejdsmarked.
According to the OECD, this excellent position is attributable inparticular to Denmark’s apprenticeship system, which provides for a smoothtransition from school to the labour market.
Desuden har regeringen ydet en målrettet indsats for at reducere ungdomsarbejdsløsheden, bl.a. vedtog Folketinget i 1995, at unge under 25 år har ret og pligt til at gå i gang med en uddannelse efter højst 6 måneders ledighed.
Besides, the government has made atargeted effort to reduce youth unemployment.
Se afsnit 2.1.4 samt 3.3.28.
In 1995, for example, Parliamentdecided that young people under 25 should have both the right and the obligationto start a training course after a maximum of six months’ unemployment (see Sections 2.1.4 and 3.3.28).
Ungdomsarbejdsløshed i Europa (unge mellem 15 og 24 år 1997)
Figure 4.Youth (aged between 15 and 24) unemploymentin Europe, 1997 (in %)
De udgør ca. 11 % af de ledighedsberørte, men bærer omkring en tredjedel af den samlede ledighed.
Theyrepresent approximately 11% of the unemployed but bear around a third of thetotal burden of unemployment.
Langtidsledigheden i Danmark forventes dog at følge udviklingen i den gennemsnitlige ledighed og dermed at falde i de kommende år.
Long-term unemployment in Denmark, however, isexpected to follow the trend in average unemployment, hence to fall, in the comingyears.
Den faldende arbejdsløshed slår først igennem i langtidsledigheden med en vis forsinkelse.
A falling trend in unemployment only starts to have an effect among thelong-term unemployed after a certain time-lag.
Langtidsledighed (*) i Europa (i procent af samlet arbejdsløshed, 1997)
Figure 5.Long–term unemployment (*) in Europe,as % of total unemployment, 1997
Den Europæiske Union ni*
European Union
(*) Ledighed på 12 måneder eller mere.
(*) Unemployment lasting 12 months or longer.
Således steg andelen af 30-69-årige med erhvervskompetencegivende uddannelse fra 1985 til 1995.
The proportion of persons aged 30–69 with a vocational qualificationthus rose from 1985 to 1995.
I 1995 havde 56 % en sådan uddannelse. 36 % af de 30-69-årige havde i 1995 erhvervsfaglig uddannelse, 20 % havde en videregående uddannelse, og heraf 5 % en lang videregående uddannelse.
In 1995, 56% had such a qualification, 36% having anoccupational qualification and 20% a further education qualification; of these, 5%had undergone extended further education.
Siden 1985 er andelen med erhvervsfaglige og videregående uddannelse steget med hver 6 procentpoint.
Since 1985, the proportions of personswith occupational and further education qualifications have both risen by sixpercentage points.
Uddannelsesniveau for 30 ­69 årige
Educational level of persons aged 30–69
_BAR_ Grundskole
Basic schooling
_BAR_ Erhvervskompetencegivende
Vocational education
En sammenligning — foretaget af Danmarks Statistik — mellem to generationer på henholdsvis 40­49 år og 60­69 år 1. januar 1995 viser, at langt flere i aldersgruppen 40­49 år har en erhvervskompetencegivende uddannelse (se nedenstående figur).
1.5.2.A comparison — carried out by Danmarks Statistik — between two generations inthe age groups 40–49 and 60–69, respectively, at 1 January 1995 shows that far morepersons in the 40–49 age group have a vocational qualification (see Figure 7).
Sammenligningen viser desuden, at der i begge generationer var flest med en erhvervsfaglig uddannelse.
Thecomparison also shows that most people in both generations had an occupationalqualification.
Blandt de 60­69­årige havde 40 % i 1995 en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Among the 60–69 year-olds, 40% had a vocational qualification in1995.
Deraf havde de fleste en erhvervsfaglig uddannelse (28 %), og kun 12 % havde en videregående uddannelse.
Among them, most (28%) had an occupational qualification and only 12% afurther education qualification.
Blandt de 40­49­årige har 63 % en erhvervskompetencegivende uddannelse, heraf 39 % erhvervsfaglig uddannelse og 24 % videregående uddannelse.
Among the 40–49 year-olds, 63% had a vocationalqualification; 39% of these had an occupational qualification and 24% hadundergone further education.
I Erhvervsfaglig
Short furthereducation
Kønsforskellen i de grundlæggende skolekundskaber er stort set forsvundet, samtidig med at den er væsentlig indsnævret for de erhvervskompetencegivende uddannelser.
The difference between the sexes in basic educational proficiencyhas largely disappeared, while at the same time the gap has narrowed considerablyas far as vocational qualifications are concerned.
Fra 1982 til 1995 er andelen således steget fra 60 % til 72 %.
From 1982 to 1995, the proportion rose from 60 to 72%.
Selvom der er sket væsentlige fremskridt i de seneste år, er de danske uddannelsesfrekvenser imidlertid stadig ikke på højde med nogen af de lande, som Danmark traditionelt sammenlignes med. F.eks. er der i forhold til Tyskland, Sverige og USA en mindre andel af 25-34-årige, som har gennemført en ungdomsuddannelse.
Although therehas been considerable progress in recent years, rates of education in Denmark arestill not on the same level as in some of the countries with which Denmark istraditionally compared.
Det samme gælder den andel, som har gennemført en videregående uddannelse.
For example, by comparison with Germany, Sweden and the USA, a smaller proportion of 25–34 year-olds follows youth training courses.
En tredjedel af de unge var ikke i uddannelse eller havde ikke nogen erhvervskompetencegivende uddannelse 10 år efter afgang fra folkeskolen.
Thesame applies to the proportion having had some form of further education.
Denne såkaldte restgruppe er blevet lidt mindre i løbet af de seneste år.
A thirdof young people were not in education or had no form of vocational qualification10 years after leaving primary and lower secondary education.
Se afsnit 2.2.3.4.
This ‘residual’ grouphas diminished somewhat over the past few years (see Section 2.2.3.4).
Mænds og kvinders uddannelsesmønster
Male and female educational patterns
Der var stadigvæk en overvægt af mænd ved de erhvervsfaglige og lange videregående uddannelser, mens der var overvægt af kvinder ved de korte og mellemlange videregående uddannelser (f.eks. markedsøkonom, datamatiker, sygeplejerske, pædagog, lærer).
There was still a predominance of men withoccupational or long further education, while there was a predominance of womenwho had had further education of short and medium duration (e.g. marketeconomist courses, computer studies, nursing, childcare (pædagog), schoolteaching).
I de erhvervsfaglige uddannelser er der som nævnt en overvægt af mænd (i 1997 56 % mandlige elever).
1.4.10.Long-term unemployment Level of education in the population1.5.5.Male and female educational patterns
Der er imidlertid stor forskel fra uddannelse til uddannelse.
Description of the education system and its development
Traditionelt har der været et flertal af kvinder inden for de merkantile erhvervsud­dannelser, medens mændene har domineret de tekniske erhvervsuddannelser.
Primary and lower secondary education Youth education and training Adult and continuing education Aims for the future
I 1997 var 63 % af eleverne ved de merkantile erhvervsuddannelser kvinder, og 75 % af eleverne ved de tekniske erhvervsuddannelser mænd.
Description of the education system2.2.1.Primary and lower secondary school2.2.2.Transition from primary and lower secondary school to youth education2.2.2.1.Educational, vocational and labour market guidance2.2.2.6.Bridging2.2.3.Youth education
Den samme tendens gør sig gældende for Højere Handelseksamen (HHX) og Højere Teknisk Eksamen (HTX), hvor kvinderne udgjorde hhv. 54 % og 14 %.
Youth education/upper secondary (gymnasium) courses leading to academic qualifications Courses leading to vocational qualifications Individual courses State Education Fund
En undersøgelse fra Danmarks Statistik viser, at kvindeandelen i levnedsmiddel­, landbrugs­ og de grafiske uddannelser steg fra 1985 til 1995.
Shorter further education courses (vocational academy courses)Medium-length further education courses Long further education courses
Det samme var gældende for de kortere videregående uddannelser, hvor det bl.a. var akademiøkonomuddannelsen, som var med til at ændre billedet.
Historical development of vocational training3.1.1.The period up to 18703.1.5.The period 1870–19603.1.12.The period 1960–873.1.17.The period 1987–973.1.22.Historical background to the adult vocational training (AMU) system Vocational education and training schemes
Ved de mellemlange tekniske uddannelser steg andelen af kvinder især ved HA og teknikumingeniøruddannelsen.
Introduction Aims of the vocational training schemes Continuous renewal of vocational training schemes
Ændringerne var dog størst for landbrugsuddannelserne samt de samfundsvidenskabelige uddannelser (f.eks. jurist, økonom og læge).
3.2.13.Training structure and admission routes
Kapitel II Uddannelsespolitik og -system
Chapter 2Description of the educationsystem and its development
Uddannelsespolitik siden 1993
2.1.Education policy since 1993
Siden 1993 har den danske regering i sin uddannelsespolitik valgt at prioritere tre områder.
Since 1993, the Danish Government has chosen to focus on three priorities in itseducation policy.
For det første en folkeskolereform, som tager udgangspunkt i, at alle børn — ud fra egne evner — får mulighed for indlæring og personlig udvikling.
Firstly, a primary and lower secondary education reform aimed atensuringthatallchildren getan opportunityforlearningand personaldevelopment consistent with their own capabilities.
For det andet at sikre, at der er uddannelsesmuligheder til alle unge, og for det tredje at forøge indsatsen på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Secondly, to ensure thattraining opportunities are available to all young people, and thirdly to increaseprovision in the field of adult and continuing education.
I august 1993 blev en ny folkeskolelov vedtaget.
2.1.1.In August 1993, a new Primary and Lower Secondary Education Act (folkeskolelov)was adopted.
De væsentligste nyskabelser i denne var: 1) en opprioritering af naturfagene, 2) krav om undervisningsdifferentiering, 3) krav om intern evaluering som baggrund for undervisningens tilrettelæggelse, 4) krav om tværfaglig undervisning og brug af projektarbejdsformen, 5) krav om lærersamarbejde med klasselæreren som primus inter pares og 6) større frihed til den enkelte skole med hensyn til undervisningens organisering og tilrettelæggelse.
• • • • • • higher priority for science subjects;requirements for differentiation in teaching;internal assessment as a basis for the planning of teaching;interdisciplinary teaching and use of project work as a teaching method;teacher cooperation, with the class teacher as primus inter pares;greater freedom for the individual school with regard to the organisation andplanning of teaching.
Ungdomsuddannelser
Youth education and training
Således iværksatte undervisningsministeren i 1993 en handlingsplan »Uddannelse til Alle — UTA« for ungdomsuddannelserne.
In 1993, the Minister for Education launched an action plan, ‘Education forall’ (Uddannelse til Alle— UTA).
Baggrunden var det store frafald, som bevirkede, at godt en fjerdedel af en ungdomsårgang ikke gennemførte en ungdomsuddannelse, og en tredjedel af en årgang ikke fik en erhvervskompetencegivende uddannelse.
The background to this was the high drop-out rate.At least a quarter of any classyear of young people did not receive any youtheducation and a third did not obtain a vocational qualification.
Planen rummer en række initiativer, der især koncentrerer sig om at styrke vejledningsindsatsen over for de udsatte unge og skabe alternative uddannelsesforløb for at samle de unge op, inden de falder fra.
The plan provides for a number of initiatives,concentrating in particular on measures to boost the provision of guidance forvulnerable young people and to create alternative training programmes to catchyoung people before they drop out.
• Brobygningsforløb til ungdomsuddannelse er tilbud til alle unge under 19 år, som har afsluttet folkeskolens 9. klasse, men er i tvivl om valg af ungdomsuddannelse.
Bridging programmes(brobygningsforløb) providing a transition to youthtraining are offered to all young people under the age of 19 who have completedthe ninth class of primary and lower secondary school but are undecided as to thechoice of a youth training course.
Brobygningsforløb er kombinerede vejlednings- og undervisningsforløb, hvor de unge får lejlighed til at prøve nogle uddannelsesmuligheder af i praksis, før de træffer deres valg.
Bridging programmes are a combination ofeducational guidance and teaching, in which the young people are given anopportunity to try out certain training options in practice before they take theirdecision.
Efter forløbet udstedes et bevis.
A bridging programme can last up to one year.
• Erhvervsgrunduddannelse (EGU) er endnu et alternativ.
Basic vocational training(erhvervsgrunduddannelse— EGU) is anotheralternative.
Målet med uddannelsen er gennem en kombination af undervisning og praktisk arbejde at motivere mindre bogligt indstillede unge til at gå i gang med en uddannelse eller styrke deres muligheder for at træde ind på arbejdsmarkedet.
The aim is, by a combination of education and practical work, tomotivate less academically inclined young people to take a training course or toenhance their prospects for inclusion in the labour market.
Uddannelsen varer 2 år, og der udarbejdes en individuel uddannelsesplan, som følges tæt op af vejledningssystemet.
The course lasts twoyears and an individual training plan is worked out which is carefully monitored bythe guidance system.
Fra 1996 har alle unge både ret og pligt til at gå i gang med en uddannelse efter højst 6 måneders arbejdsløshed.
From 1996, all young people have both a right and an obligationto take a training course after a maximum of six months’ unemployment.
Valg af uddannelse aftales med Arbejdsformidlingen (AF) eller kommunen.
The choiceof training scheme is agreed with the Public Employment Service (Arbejdsformidlingen — AF) or the municipality.
Voksen- og efteruddannelse
Adult and continuing education
Undervisningsministeriet har således lanceret en 10-punkts plan om tilbagevendende uddannelse.
Thus the Ministry of Education has launched a 10-point plan forrecurrent training.
Se afsnit 6.3.
The key principles of this plan (see Section 6.3) are:
Målsætninger for fremtiden
Aims for the future
Også i de kommende år vil indsatsen på uddannelsesområdetvære betydelig.
Considerable effort willcontinue to be devoted to the education field in the coming years.
I publikationen »Danmark som foregangsland« har den danske regering beskrevet sine målsætninger for det danske uddannelsessystem frem til år 2005.
In thepublication Danmark som foregangsland(Denmark as a pioneer country), the Danish Government has described its aims for the Danish education system throughto the year 2005.
Den overordnede målsætning er, at det danske uddannelsessystem skal være blandt verdens 5-10 bedste — både hvad angår kvalitet og effektivitet.
The overriding aim is that the Danish education system should beamong the 5–10 best in the world, in terms of both quality and effectiveness.
Blandt de øvrige målsætninger er
Theother aims include that:
• at flest mulige skal have en erhvervskompetencegivende uddannelse • at 90-95 % af en ungdomsårgang skal som minimum gennemføre en ungdomsuddannelse • at 50 % af en ungdomsårgang skal gennemføre en videregående uddannelse • at tilbagevendende uddannelse skal blive en naturlig del af folks liv og deltagelse i samfundet • og at uddannelsessystemet skal indrettes fleksibelt og til stadighed udvikle sig i takt med samfundet for fortsat at kunne sikre de faglige og personlige kvalifikationer, der er brug for i et moderne højteknologisk samfund, der bygger på demokratiske principper.
50% of a classyear should undergo further education;
Der er allerede igangsat en lang række politiske initiativer for at nå disse mål inden år 2005. Se afsnit 2.1.2 og kapitel VI for nærmere beskrivelse.
• • recurrent training should become a natural part of life and participation insociety;
Uddannelsespolitik og
Description of the education system and its development
Folkeskolereformen. Indebar yderligere muligheder for fleksibel organisering og tilrettelæggelse af undervisningen.
New provisions for the management of schools, amongst other things throughboards of governors The primary and lower secondary education reform.
Ny læreruddannelse.
Offers further possibilitiesfor the flexible organisation and planning of teaching New teacher training.
Antallet af linjefag blev udvidet fra 2 til 4.
The number of main subject areas was increasedfrom two to four
Etablering af Erhvervsgrunduddannelsen (EGU).
Establishment of basic vocational training (erhvervsgrunduddannelse — EGU)
Etablering af Pædagogisk Grunduddannelse (PGU) som af social­ og sundhedsuddannelserne.
Establishment of free youth education (frie ungdomsuddannelse — FUU)Reorganisation of the vocational upper secondary school on the basisof three-year courses Establishment of basic training in childcare (pædagogiskgrunduddannelse — PGU) as part of social welfare and healthcare training Reform of commercial vocational training
: MV.S · ï ■ ν·" ί ISLA
Further education courses
Ny universitetslov med blandt andet ny ledelsesstruktur på universiteterne.
Multiannual agreements for further education. Amongst other things, auniform study structure was introduced for university courseswith self-contained three-year bachelor’s courses, two-yearpostgraduate courses and three-year PhD courses A new Universities Act with, amongst other things,a new management structure at universities.
Ledelseskompetencen blev gjort mere entydig, og antallet af kollegiale organer blev reduceret. Samtidig blev bevillingsstrukturen ændret til taxameterprincippet.
Management powerswere more clearly specified, and the number of governing bodieswas reduced.
Uddannelsespolitik og
Compulsoryeducation
Grundskole
Specialeducation
Der er følgende muligheder for at opfylde undervisningspligten:
Primary and lower secondary school
At lade barnet følge undervisningen i
0 Pre-school class
Folkeskolen er en 9-årig enhedsskole, hvilket vil sige, at eleverne i en klasse følges ad gennem hele forløbet fra 1. til 9. klasse.
) International Standard Classification of Education.
Desuden undervises de som oftest af de samme lærere gennem hele forløbet.
SOURCE: MINISTRY OF EDUCATION: TAL DER TALER. UDDANNELSESNØGLETAL 1996.
Derudover fastsætter Undervisningsministeriet vejledende læseplaner; de endelige og bindende læseplaner fastsættes af de enkelte kommuner.
Description of the education system and its development
Cirka 12 % går på privatskole, og tendensen har været svagt stigende i 1990'erne.
For further details, see Section 2.1.4 and Chapter 6.