natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tildelingen af ESFs midler afgøres ud fra ansøgninger fra de forskellige institutioner etc.
The allocation of ESF funds is determined on the basis of application from training institutions.
Administrationen af ESF aktiviteterne i Danmark varierer afhængig af hvilke mål der ligger til grund for den ydede støtte.
The administration of the ESF activities varies in Denmark according to support the Objectives.
I relation til Mål 3, som, økonomisk betragtet, er den vigtigste tilskudsordning i Danmark, er RAR og den lokale (kommunale) social administration stærkt repræsenterede i de regionale ESF-bestyrelser.
In relation to Objective 3, which is financially the most important support programme in Denmark, the RAR and the social administration at local (municipal) level are strongly represented in the regional ESF boards.
Disse bestyrelser udvikler og vurderer de årlige ESF-planer, formulerer principperne for projekt-prioriteter og overvåger implementation.
These boards develop and evaluate the annual ESF plans, formulate the principles for project priorities, and monitor implementation.
Midler allokeres gennem EU til Arbejdsmarkedsstyrelsen (AMS) og videre til de enheder som administrerer de enkelte projekter.
Funds are allocated from the European Commission to the Labour Market Authority (Arbejdsmarkedsstyrelsen, AMS) and to the units which administer the individual projects.
Støtte fra ESF udgør i 1996 omkring 480 mio. kr. I tillæg hertil gennemføres en række fællesskabsinitiativer.
Assistance from the ESF constituted approximately DKK 480 million in 1996. In addition, a number of other community initiatives are carried out.
Disse ressourcer anvendes dog såvel på erhvervsrettet efteruddannelse som på uddannelse af de ledige.
However, these resources are used on both CVT and training for the unemployed.
Desværre er tal, der beskriver den relative fordeling, ikke tilgængelige.
Figures on the relative distribution are not available.
Ligeledes eksisterer der ingen tal som beskriver, hvor store beløb der bruges på erhvervsrettet ungdomsuddannelse.
In addition, no specific figures are available for expenditure on vocational training and education.
Følgeligt er dette beløb udeladt i det totale finansieringsniveau.
As a consequence, this amount has been left out of the total level of funding.
4.2.2 Det totale finansieringsniveau i nedenstående tabel, det totale
4.2.2 Total level of financing
På baggrund af ovennævnte tal fremstilles, finansieringsniveau for uddannelse af ledige:
Building on the figures above, the total level of financing for training for the unemployed is displayed in the table below:
Tabel 4.3: Det totale finansieringsniveau for uddannelse af arbejdsløse, 1996 (mio. kr., ECU i parentes)
Table 4.3: Total level of funding for training for the unemployed, 1996 (million DKK, ECUs in brackets)
% af
% of
Dansk BNP var i 1996 1.014 mia. kr. (134,5)
Danish GDP (bruttonationalprodukt i markedspriser) was DKK 1,014 billion (134.5) in 1996.
Det danske indbyggertal var i 1996 vurderes til 5.251.000 (Kilde: Danmarks Statistik 1997)
The Danish population in 1996 was estimated to 5.251.000 (Source: Danmarks Statistik 1997).
Det totale finansieringsniveau for uddannelse af arbejdsløse var, i 1996, 6.335 mio. kr., hvilket udgør 0,62% af BNP.
The total level of funding for training for the unemployed was DKK 6.335 million in 1996, which constitutes 0.62% of GDP.
4.3.1 Budgetpunktet for arbejdsmarkedsinitiativer
4.3.1 The Budget item for employment market initiatives
Administration af arbejdsmarkedspolitikken
Administration of the labour market policy
Arbejdsmarkedets parter deltager direkte gennem specielle treparts­organistationer.
The social partners participate through special tripartite bodies.
AF er inddelt i 14 regioner ­ én pr. amt.
The public employment service is organised into 14 regions - one per county.
I hver region konstitueres et Regionalt Arbejdsmarkedsråd i hvilket arbejdsmarkedets parter såvel som lokale og regionale myndigheder repræsenteres.
In each region a Regional Labour Market Council is set up, where the social partners and the local and regional authorities are represented.
På nationalt niveau findes Landsarbejdsrådet (LAR) som rådgiver Arbejdsministeren og som bidrager til udviklingen af den generelle arbejdsmarkedspolitik.
At the national level there is a National Employment Council (Landsarbejdsrådet, LAR), which advises the Minister of Labour and which contributes to the de velopment of the overall employment market policy.
Landsarbejdsrådet
Ministry of Labour
Arbejdsmarkedsstyrelsen
Labour Market Authority
14 regionale arbejdsmarkedsråd indikerer administrative relationer indikerer relationer mellem forskellige administrative organer —►-►-► indikerer rådgivningsmæssige relationer
14 AF regions indicates administrative relations indicates relations between different administrative bodies indicates advisory relations
Midlerne som kontrolleres direkte af AF og RAR bruges til at købe uddannelser (individuel deltagelse i uddannelse), til finansiering af lønudgifter i forbindelse med jobtræning i private virksomheder eller på lokale eller regionale institutioner til at finansiere rotationsprojekter i private virksomheder.
The funds, that are controlled by AF and RAR, are used to purchase training courses (individual places in courses), for financing wage expenses for job training at private companies or in local or regional public institutions, and for rotation projects in private companies.
Oprindeligt var det tanken, at de enkelte regioner skulle kunne overføre overskydende midler fra ét år til det følgende, men grundet den store uoverensstemmelse mellem budgettet og det egentlige forbrug i 1994, vedtog Finansministeriet at tilbageholde den tilsvarende sum som en del af Finansloven 1995.
Originally, the individual regions were to be allowed to transfer surplus funds from one year to the next, but due to a large discrepancy between the budget and the sum actually used in 1994, the Ministry of Finance decided to withhold the surplus as part of the Bill of Finance agreement in 1995.
Den totale økonomiske ramme for aktivitetsfremmende tiltag i 1995 var budgetteret til 9.357 mio. kr. (heraf var kun en mindre del rettet mod uddannelse).
The total budget for activity-promoting measures in 1995 was DKK 9,357 million (of which a smaller part was directed at education and training).
Denne ramme består af en række punkter af hvilke RAR råder over en vis del. Rammen har følgende punkter:
This budget consists of a number of sub-items (RAR dispose of a certain share).
B. Uddannelsesmæssige tilskud til arbejdsløse over 25 år i sammenhæng med påbegyndelsen af en uddannelse inden for det traditionelle uddannelsessystem
b) Educational subsidies for unemployed over 25 years of age in connection with be ginning an education within the ordinary educational system.
C. Iværksætterydelse til arbejdsløse som ønsker at etablere egen virksomhed
c) Entrepreneurial allowance for unemployed who wish to establish their own enter prise.
D. Finansiering af løntilskud til jobtræning i private og offentlige virksomheder (dvs. de første 43 kr. af timelønnen til arbejdsløse i jobtræning)
d) Financing of wage subsidies for job training at public and private employers (that is, the first DKK 43 per hour of the salary for unemployed persons engaged in job training).
2) Regionale, lokale og statslige netto-lønudgifter på jobtilbud og jobtræning (fra 43 kr. i timen op til fuld løn inkl. pension); disse netto-udgifter er ikke opført i budgettet eftersom beløbet er inkluderet som en del af den budgetmæssige koordinering mellem staten og de regionale og lokale myndigheder.
2) Regional, local and state net wage expenses for work offers and job training (from DKK 43 per hour up to full salary including pension); these net expenses are not listed in the Budget, since the sum is included as part of the budgetary coordination between the state and the regional and local authorities.
3) Midler fordelt i forskud til at dække statslige institutioners udgifter til jobtræning; disse midler er opført i budgettet som en del af tilskuddene til statslige institutioner.
3) Funds distributed in advance for the state institutions' expenses for job training; these funds are listed as part of the state institutions' subsidies in the Budget.
Udover disse midler, som tildeles i overensstemmelse med "Lov om Aktiv Arbejdsmarkedspolitik", er der yderligere to kilder der øger summen af de samlede midler og kan således styrke indsatsen på området for arbejdspolitik.
In addition to these funds, which are allocated in accordance with the "Act on an Active Employment Market Policy", there are two additional sources, which increase the total funds available.
For det første har ledige ret til at deltage i træning i dag- eller aftentimerne samtidigt med at de modtager dagpenge.
Firstly, unemployed persons have the right to engage in training during the day or in the evening while they receive their daily subsistence payments.
Dernæst kan ledige - i overensstemmelse med Lov om Uddannelsesorlov, 1993, tage en godkendt offentlig uddannelse af op til ét års varighed.
Secondly, the unemployed may - in accordance with the Act on Educational Leave (lov om uddannelsesorlov, 1993) decide to participate in approved public education for up to one year.
Den arbejdsløse modtager tilskud i denne periode svarende til den højeste dagpengesats.
The unemployed receives a subsidy during this period amounting to the maximum daily subsistence payment.
Dette afsnit har fokuseret på kilder til finansiering og på fordeling af erhvervsuddannelse til ledige. Afsnittet viser, at der kun er direkte kilder til finansiering på dette område.
This section has concentrated on the financing of vocational training for the unemployed.
Endvidere er det karakteristisk at uddannelsesområdet er blevet væsentligt decentraliseret med Lov om Aktiv Arbejdsmarkedspolitik.
In addition, it is characteristic that the area of training for the unemployed has been significantly de centralised with the Act on active labour market policy.
Offentlig finansiering er klart dominerende på området, hvilket i realiteten ikke motiverer andre til at bidrage.
Public funding clearly dominates the area, which gives only little incentive for others to contribute.
Ligeledes bidrager ESF med midler til uddannelse af ledige.
The European Social Fund (ESF) also provides funds for the training of unemployed.
De donerede beløb er dog ikke gennemskuelige, hvilket gør det svært at være specifik omkring tilskudsniveauet for uddannelsesordninger.
However, the amounts do nated are not very transparent, which makes it difficult to be specific about the level of subsidies for training arrangements.
5.1 Indledning og baggrund
5.1 Introduction and background
5.1.1 Baggrund
5.1.1 Background
Der er ikke nogen lang tradition for kombinerede forløb.
There is no long tradition for combined training programmes.
Hver virksomhed har selvfølgelig været i stand til at kombinere ansattes behov for efteruddannelse med lediges behov for joberfaring ved at lade den ledige få et midlertidigt arbejde, mens en ansat forbedrer sine kvalifikationer, for eksempel via et AMU-kursus.
Of course, every company has been able to combine an employees need for continual vocational training with an unemployed persons need for job experience by recruiting them temporarily, while a member of permanent staff improves his or her qualifications.
Det er dog kun i de senere år, der er indført forløb som søger at kombinere forskellige målsætninger på efteruddannelsesområdet.
It is only in resent years, national programmes for combining different goals in the CVT-area have been introduced.
5.1.2 Lovgivningsmæssige udviklinger
5.1.2 Legislative developments
I 1992 introduceredes de første orlovsordninger.
In 1992, the first education and training leave programmes were introduced.
Det blev muligt at vælge forældreorlov eller uddannelsesorlov og samtidigt modtage et sabbat-tilskud fra staten i en given periode.
It was possible for individuals to choose child care leave or educational leave, with a sabbatical subsidy from the state for a certain period of time.
Tilskuddet svarede til 80% af den højeste dagpengesats.
The subsidy corresponded to 80% of the highest level of unemployment benefit.
Det var en betingelse at arbejdsgiveren godkendte den ansattes orlov og antog en arbejdsløs i samme periode.
It was a condition, that the employer approved the employee's leave and hired an unemployed replacement in the same period.
Lovgivningen vedrørende orlovsordninger ændredes i 1993, 1994 og 1995.
The legislation on "leaves" was changed in 1993, 1994 and 1995.
I dag svarer tilskuddet til 100% den højeste dagpengesats med hensyn til uddannelsesorlov.
Today the subsidy corresponds to 100% of the highest level of unemployment benefit, for educational leave.
Det er ikke længere en betingelse at arbejdsgiveren godkender den ansattes orlov eller ansætter en arbejdsløs.
It is no longer a condition, that the employer approve the employee's leave and hire an unemployed person.
Forældreorloven ændredes ligeledes og en sabbat-ordning introduceredes, men når det handler om erhvervsuddannelse er kun uddannelsesorloven relevant.
Child care leave was also changed and a sabbatical leave was introduced.
På det administrative plan har Arbejdsministeriet været ansvarlig for orlovsordningerne siden starten af 1992.
At the administrative level, the Ministry of Labour has been responsible for leave programmes since the beginning in 1992.
Arbejdsmarkedsstyrelsen under Arbejdsministeriet administrerer ordningerne og tilskuddet betales af arbejdsløshedskasserne.
The Labour Market Authority under the Ministry of Labour administers the programmes, and the subsidy is paid from unemployment funds (arbejdsløshedskasserne).
Kombinerede uddannelsesforløb skal tolkes som ordninger på tvær af traditionelle uddannelsesgrænser. Dette inkluderer:
Combined training programmes are interpreted as schemes which cross-traditional training boundaries.
• Uddannelsesorlov.
Educational leave.
Jobrotation er en måde at kombinere efteruddannelse af ansatte med jobtræning for ledige. Jobrotation defineres som en aftale mellem én eller flere ansatte og deres arbejdsgiver gående på at en ledig vil erstatte de ansatte, når disse er fraværende, for eksempel fordi de ønsker at følge et uddannelsesforløb.
Job rotation is one way to combine the continuing education and training of employed persons with job training for the unemployed.
Staten kan fremme jobrotation ved at gøre det attraktivt at ansætte ledige, og ved at gøre det attraktivt for ansatte at forlade arbejdspladsen for en periode.
The state can promote job rotation by making it attractive to hire unemployed persons, and by making it attractive for employees to leave their work place for a while.
Der eksisterer ingen egentlige job-rotationsordninger i Danmark, men det er muligt at kombinere andre ordninger for således at skabe en form for jobrotation med et uddannelsesmæssigt sigte.
There are no formal job rotation schemes in Denmark, but it is possible to combine other schemes in order to create a form of job rotation with an educational element.
Den danske regering har etableret ordninger, der gør det mere attraktivt at ansætte ledige, som beskrevet i kapitel 4 (Jobtræning) af denne rapport.
The Danish government has established schemes, which make it more attractive to hire unemployed, as described in part 4 (job training) of this portrait.
Derudover er der indført visse ordninger, der gør det mere attraktivt for ansatte midlertidigt at forlade arbejdspladsen.
In addition, certain schemes have been introduced, which make it more attractive for employees to leave their work place temporarily.
5.2.2 Uddannelsesorlov
5.2.2 Educational leave
Uddannelsesorlovsordningen er tæt forbundet med de kombinerede uddannelsesforløb.
The educational leave scheme is closely linked with the issue of combined training programmes.
Uddannelsesorlovsordningen giver mulighed for deltagelse i efteruddannelse.
The scheme provides the opportunity for individuals in the labour market to engage in continuing training and education.
Samtidigt kan ledige beskæftiges midlertidigt ved at erstatte ansatte på uddannelsesorlov.
Meanwhile, unemployed persons may gain temporary employment by replacing some of those persons taking educational leave.
Denne dobbelte målsætning med at øge arbejdsstyrkens kompetence og samtidigt skabe beskæftigelsesmuligheder udgjorde den politiske motivation bag introduktionen af et sabbat-tilskud.
This dual objective of qualifying the labour force and creating employment opportunities constituted the political motivation behind the introduction of a sabbatical subsidy.
Til at starte med henvendte uddannelsesorlovsordningen sig kun til ansatte og det var påkrævet at deres stilling blev besat af en anden. Dette betød at ordningen i realiteten var en job-rotationsordning.
Initially, only employed persons were intended to have access to educational leave, and it was required that their positions had to be filled when those persons started their leave term.
Påbudet om at stillingen skulle besættes blev fjernet i 1994, og ledige samt selvstændigt erhvervsdrivende fik adgang til uddannelsesorloven.
However, the requirement that the position had to be filled was removed in 1994, and unemployed and private entrepreneurs were given access to educational leave.
Disse ændringer betød, at den gennemsnitlige deltagelse i uddannelsesorloven steg fra 12.272 i 1994 til 32.505 i 1995 og 31.414 i 1996.
These changes meant that the average participation in educational leave increased from 12,272 in 1994 to 32,505 in 1995 and 31,412 in 1996.
Det samlede antal af mennesker på uddannelsesorlov af ét års varighed er dog større end det overordnede gennemsnit.
However, the total number of persons engaged in educational leave during one year is higher than the overall average.
Således var et samlet antal på 75.146 mennesker på uddannelsesorlov i 1996.
Thus, a total of 75,146 persons were engaged in educational leave in 1996.
Uddannelsesorlovsordningen er den mest populære af de tre orlovsordninger.
The educational leave scheme is the most popular of the three leave schemes.
Personer der påbegyndte uddannelsesorlov i 1996 udgjorde mere end 60% af det samlede antal af personer på orlov.1 De resterende 40% tog forældre- eller sabbatorlov.
Persons who started educational leave in 1996 constituted more than 60% of the total number of persons using a leave scheme.1The other 40% started child care leave or sabbattical leave.
Grundet en række forskellige årsager udgør uddannelsesorloven ikke helt et kombineret forløb med dobbelt fokus på erhvervsuddannelser:
Due to a number of reasons, educational leave does not entirely constitute a combined programme with a dual focus on vocational training:
• For det første kan ledige tage uddannelsesorlov. Dette genererer naturligvis ikke job rotation.
Firstly, unemployed persons may engage in educational leave.
I 1996 var 47% af de som påbegyndte uddannelsesorlov allerede arbejdsløse.2
In 1996, 47% of the persons who began educational leave were already unemployed2.
• For det andet er ikke alle i beskæftigelse erstattet af en arbejdsløs.
Secondly, not everyone in employment are replaced by an unemployed person.
Erstatningseffekten er 58% på offentlige arbejdspladser og 41 % i privat virksomheder.3
The replacement effect is 58% in public work places and 41% in private companies3.
• For det tredje vælger kun en del af uddannelsesorlovstagerne erhvervsuddannelsesforløb. I 1996 udgjorde denne andel på 60%.4
Thirdly, only a part of the persons engaged in educational leave chose to follow vocational education and training.
5.3.1 Direkte finansieringskilder
5.3.1 Direct sources of funding
Udgifterne til uddannelsesorlov finansieres af staten gennem arbejdsmarkedsbidrag, som betales af mennesker i beskæftigelse, og udgør 8% af bruttolønnen.
The expenses for educational leave are financed by the state through the employment market contribution (arbejdsmarkedsbidrag), which is paid by people in employment, and constitutes 8% of the gross salary.
Se kapitel 3 (Direkte finansieringskilder, Staten) for yderligere oplysninger.
See part 3 (Direct sources of funding, The state) for additional information.
Pengene fordeles i tre fonde, herunder den såkaldte Aktiveringsfond, der delvist bruges til finansiering af uddannelsesorlov.
The money is distributed to three funds, including to the Activation Fund (Aktiveringsfond), which is partly used for funding educational leave.
De samlede statsudgifter til uddannelsesorlov var i 1996 3.683 mio. kr.5 For fuldtidsforsikrede, der tilhører en arbejdsløshedskasse, svarer sabbat­tilskuddet til den højeste dagpengesats, som i Danmark i 1997 var 136.500 kr. om året.6
Total state expenses for educational leave in 1996 were DKK 3,683 million5. For fulltime insured persons belonging to an unemployment benefit scheme, the sabbatical subsidy equals the maximum unemployment benefit rate, which was DKK 136,500 a year in 1997.6
Det er et åbent spørgsmål om de samlede udgifter til uddannelsesorlov skal inkluderes idet kun 60% af orlovstagerne deltager i en form for erhvervsmæssig uddannelse.
It is an open question whether the entire cost of educational leave should be included, since only 60% of the persons in question engage in some type of vocational training.
Andelen er dog ikke præcist 60%, da perioden for uddannelsesorlov varierer væsentligt.
However, the share is not exactly 60%, since the period for which people engage in educational leave varies significantly.
Et kvalificeret gæt ville være, at omkostningerne til uddannelsesorlov for personer på erhvervsuddannelsesforløb er mindre end 60% af den samlede sum, idet erhvervskurser normalt er af kortere varighed end de forskellige typer af den generelle voksenuddannelse.
A qualified guess would be that the cost of educational leave for people in vocational training programmes is less than 60% of the total sum, because vocational courses usually have a shorter duration than the various types of general adult education.
Med andre ord, de samlede omkostninger for uddannelsesorlov med hensyn til erhvervskurser er noget under 2.210 mio. kr.
In other words, the total cost of educational leave for the purpose of following some type of vocational training is somewhat below DKK 2,210 million.
Tabel 5.1: Vurdering af direkte omkostninger til uddannelsesorlov (mio. kr., ECU i parentes)
Table 5.1: Estimate of direct costs for educational leave (million DKK, ECUs in brackets)
Uddannelsesordlov1
Educational leave1
Kilde: Statsregnskab for finansårerne 1995 og 1996 § 17.47.08.
Sources: Statsregnskab for finansårerne 1995 and 1996 § 17.47.08.
Dansk BN Ρ var i 1996 1.014 mia. kr. (134,5).
Danish GDP (bruttonationalprodukt i markedspriser) was DKK 1,014 billion (134.5) in 1996.
Det danske Indbyggertal var 11996 vurderet til 5.251.000.
The Danish population was 5.251 million in 1996.
Slutteligt behandles indirekte omkostninger.
Finally, indirect costs should be considered.
Uddannelsesorlovstagere vil typisk få en lavere indkomst.
Persons leaving employment in favour of educational leave will typically receive a lower income.
Der findes ingen statistikker for disse omkostninger.
There are no statistics as to these costs.
De virksomheder, der for en periode mister en værdsat medarbejder og som må erstatte vedkommende med en mindre erfaren medarbejder, kan opleve et produktivitetstab i den givne periode.
Those companies, which for a period lose a valuable worker, and must replace that person with a less experienced worker, may suffer a loss of productivity during the period in question.
På den anden side vil den virksomhed få en mere kompetent medarbejder når vedkommende vender tilbage fra uddannelsesorlov.
On the other hand, that company will receive a more skilled worker when the employee returns from the educational leave.
Der findes ingen statistikker for disse virksomheders omkostninger og udbytte.
There are no statistics as to these company costs and benefits.