natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men disse evner og aktiviteterne i denne forbindelse identificeres ikke som innovationer, ej heller registreres de i regnskabet som F & U. Det var faktisk sådan, at mange ansatte hos Ramnäs, da de blev interviewet, havde vanskeligt ved at isolere og identificere deres daglige aktiviteter som værdiforøgende innovationer, selv om de havde været direkte involverede i sådanne processer (i henhold til terminologien i denne artikel).
What matters in heat treatment is the speed of the chain in the chimney­like furnace, the temperature and its stability at various levels in the furnace, and the possibility of using existing equipment to obtain the quality standards needed and promised. The interaction of these parameters and their control, even under conditions of a changing environment, as well as their relation to the settings in the rest of the chain manufacturing process must be
ERHVERVSUDDANNELSE NR. G
VOCATIONAL TRAINING NR.
"Det er vanskeligt at finde noget som helst af "videnskabelig interesse" i denne proces af værdiforøgende innovationer på værkstedsgulvet. " tredje har Ramnäs forfinet stolpesvejsemetoden, en proces der er teoretisk velkendt, men yderst kompliceret i betragtning af det højkvalitetsstål i tunge dimensioner, der anvendes.
"It is difficult to find any thing of "scientific interest" in this process of incremental innovations at the shopfloor level " settings.
For det fjerde har firmaet udviklet en kæde uden stolper, hvilket nødvendiggør en ny udformning af de enkelte led, for at kræfterne fordeles på en anden måde ved belastning. ning.
Epistemologically this way of working comes close to what can be called an inductive methodology but the participants in fact have difficulties de scribing why they followed one way of reasoning instead of another.
Læreevnen, der er identificeret i det fore gående, har i stort omfang karakter af at tilvejebringe erhvervsrelevant viden. Dette omfatter dels, men ikke helt, at vi denskabelig viden omdannes, og dels at det drejer sig om en læreproces, der er uafhængig af videnskaben.
When in terviewed they usually explained their creativity as "experience".
Lad mig illustrere det ved nogle eksempler fra denne proces om at tilvejebringe viden - som er vores konception af fænomenet - hos Ramnäs.
"This way of knowledge for mation can be explained as an iterative process made economical and manage able because of precision in the initial settings. "
Det er vanskeligt at finde noget som helst af "videnskabelig interesse" i denne proces af værdiforøgende innovationer på værkstedsgulvet. Men ved at forbedre sin "simple" proces- og produktviden har Ramnäs hidtil haft held til at beskytte og styrke sin internationale konkurrence evne.
Together they build up a precise knowledge of the behaviour and interaction of the equipment and the chains in production.
Den form for viden, der ligger bag materialecertifikaterne, f.eks. fase diagrammer, der ledsager emneleverancerne fra stålværket, er meget vigtig, men ikke direkte nyttig for de industrielle processer hos Ramnäs.
A low carbon alloyed high quality steel de mands e.g. a lot of fine tuning in the cut ting equipment (where the bars are cut to link size) to maintain productivity.
Det der betyder noget ved varmebehandlingen er kædens hastighed gennem den skorstensagtige ovn, temperaturen og dens stabilitet på forskellige niveauer i ovnen og muligheden for at anvende det eksisterende ud styr til at opnå de nødvendige og lovede kvalitetsstandarder.
In fact even the difference between two charges of the "same" steel quality is of ten enough to necessitate changes in the parameters which control welding and heat treatment.
Læreprocesserne bag dette udviklingsarbejde følger typisk den traditionelle tekniske fremgangsmåde med skridtvis og systematisk variation af parametre.
The handling of the stud which of traditionally is pressed into every link to strengthen it and to reduce its deformation when loaded provides us with another illustration.
De op rindelige parametre synes at være baseret på den tavse viden (jf. Polanyi. 1967, og
Corrosion usually rapidly reduces the efficiency of the stud and even makes it fall out.
Interaktionen mellem disse parametre og Janik.
This is an arena for fierce quality competition between the chain manufacturers.
1991). der har udviklet sig blandt
Ramnäs has attacked the problem on four fronts.
arbejdere, teknikere og ingeniører på kædefabrikkens værkstedsgulv.
This allows for a better fitting and reduces the risk of fall-out.
Denne form for tilvejebringelse af viden kan for klares som en proces, præget af gentagelser, der bliver okonomisk og håndterlig, fordi det oprindelige udgangspunkt har være godt og præcist.
Secondly, Ramnäs has de veloped an expansion process which, through a highly concentrated pressure on the side of the inserted stud, prolongs it and thus expands the link and creates a tension in it which springs back following the corrosion of the link and the stud.
Epistemologisk nærmer denne måde at arbejde på sig. hvad man kan kalde en induktiv metodik, mens deltagerne faktisk har vanskeligt ved at beskrive, hvorfor de fulgte det ene ræsonnement og ikke et andet. I interviewene forklarede de som regel deres kreativitet med "erfaring".
Thirdly. Ramnäs has developed the methods of stud welding, a process which, al though wellknown in theory, is extremely complicated with the high quality steel used in heavy dimensions.
"(..·) læreevnen bos Ramnäs bar kompenseret for manglen på en grund læggende erhvervsuddannelse. "
Hitherto, the learning capacity at Ramnäs has compensated for the lack of basic education and formal training.
Håndteringen af stolpen, der traditionelt presses ind i hvert led for at forstærke det og reducere deformeringen, når det belastes, giver os en anden illustration i hænde.
It is difficult to find anything of "scientific interest" in this process of incremental innovations at the shopfloor level.
Korrosion forringer som regel hurtigt stolpens effektivitet og får den oven i købet til at falde ud.
Hitherto, however.
Her er et felt. hvor der hersker en skarp kvalitetskonkurrence kædefabrikanterne imellem. Ramnäs har tacklet problemet på fire fronier.
Ramnäs has been successful in protecting and strengthening its international competitiveness through improving its "simple" process and product knowledge.
For det første ændredes udformningen af stolpens ender, der presses ind i de endnu varme leti efter svejsningen.
"(...)the learning capacity at Ramnäs has compensated for the lack of basic education andformal train ing."
En asymmetrisk form og forskellige størrelser på enderne kompenserer for temperaturforskellen mellem de svejsede og ikke svejsede leUsider.
The learning processes underlying this development work typically follow the traditional engineering tradition of piecemeal and systematic variation of parameters.
Derigennem op nås en bedre pasning, og risikoen for at stolpen falder ud bliver mindre.
The initial settings of these seem to have their origin in the tacit knowledge (cf. Polanyi.
For det andet har Ramnäs udviklet en ekspansionsproces. der forlænger den monterede stolpe gennem et yderst koncentreret pres på siden.
1967 and Janik. 1991) developed among the workers, technicians and engineers on the shop floor in the chainworks.
Leddet udvides, og der opbygges en spænding, der mindskes i forhold til korrosionen på led og stolpe. For det
This way of knowledge for mation can be explained as an iterative process made economical and manage able because of precision in the initial
Sammen opbygger de en præcis viden om udstyrs og kæders reaktion og interaktion under produktionen. Produktionsvilkårene er langtfra ideelle.
As early as in the 30-ies the Polish philosopher Ludwik Fleck ar gued that a scientific fact (and knowledge in general) was created within the frame work of a thought style chiseled out among the members of a thought collective (cf.
mellem to charger af "samme" stålkvalitet mange gange nok til, at parametrene, der styrer svejsning og varmebehandling, skal ændres.
+ * * on the tradition of Fleck, Mary Douglas, in her recent study on organizational thinking, developed the concept thought world-as a tool for understanding the cul tural framework or context for knowledge formation (Douglas, 1986).
"I Ramnäs-eksemplet finder vi en omdannelse af viden fra det ene tænkesæt, der kunne kaldes "videnskabeligt", til ny viden i et andet tænkesæt, der kunne kaldes "industrielt"."
"In our Ramnäs case we identify a transformation of knowledge from one thought world which may be called "scientific" into new knotvledge in another thought world which may be called "industrial"."
Hidtil har læreevnen hos Ramnäs kom penseret for manglen på en grundlæggende erhvervsuddannelse. Nu er der imidlertid tegn på, at der blandt de an satte er for få, der har den relevante uddannelsesmæssige baggrund til at for stå og finindstille de mere komplicerede computerbaserede styringssystemer, der løbende installeres overalt på fabrikken.
In the small shipyards on the Swedish west coast, which are highly competitive on the international market, I have found (in an ongoing miniproject) similar con frontations between knowledge formation based on traditional craftmanship and more "modern" industrial thinking.
Fra en Fleck/Douglas-synsvinkel er processen mere en slags konfrontation mellem forskellige videnssfærer, dvs. forskel lige tænkesæt.
In a recent dissertation deep-going cultural confrontations were found between de sign engineers and manufacturing engineers within the mechanical industry (Karlson, 1994, pp 158 ff.).
Det der er et faktum og relevant for det ene tænkesæt, er det ikke for et andet, hvilket gør transformationen fra det ene tænkesæt til det andet til en kognitiv proces - grundlæggende kollektiv af karakter - af at lære og lære om igen i en ny sammenhæng.
We also have reasons to believe that a study of the pharmaceutical industry would provide a dif ferent picture with a more important role for sciences (biomedical and chemical).
I Ramnäs-eksemplet finder vi en transformation af viden fra det ene tænkesæt, der kunne kaldes "videnskabeligt", til ny vi den i et andet tænkesæt, der kunne kaldes "industrielt".
With the conceptual apparatus of Doug las we can interpret and describe the learning and knowledge formation processes at Ramnäs.
I den industrielle Ramnäs-kultur har vi endvidere identificeret en stærk endogen læreevne, mere eller mindre uafhængig af videnskaben og sandsynligvis af langt større vigtighed.
The absorbtion capacity is not only a question of simple application or diffusion of externally produced R & D results obtained in the research laboratories of the steel makers or weldingtechnology research institutes (cf.
"Resultatet af konfrontationsprocessen (tænkesæt imellem), og kun i et mindre omfang graden af "videnskabeliggørelse", lægger grunden til erhvervskompetencen." petencen."
In fact the diffusion concept puts the phenomenon of industrial competence into a black box where it becomes pro tected from a deeper understanding (Rosenberg, 1982, chpt 7 & Nelson, 1993, chpt 1). Adopting the diffusion concepts assumes that the knowledge is already created, that the main intellectual work is done, and what is left is only a spread out. Our understanding of absorbtion ability and learning capacity is not that passive. "The outcome of this con frontation process (between thought worlds), rather than the degree of "scientification", lays the foundation for the industrial competence. "
Det sociale aspekt ved tilvejebringelsen af viden i forskellige kulturer - og van skelighederne ved udvekslingen af viden kulturer imellem - har været genstand for mange undersøgelser.
This confrontation between thought worlds may change over time as the im portance of different types of thought styles may shift in the industrial develop ment process.
Allerede i 30'erne hævdede den polske filosof Ludwik Fleck, at et videnskabeligt faktum (og viden i al almindelighed) blev til som et led i en tænkestil udstukket blandt medlemmerne af et lænkekollektiv (jf. Laestadius, 1992, 2. kapitel).
The outcome of this con frontation process, rather than the degree of "scientification", lays the foundation for the industrial competence.
På basis af Flecks tradition har Mary Douglas i sin nylige undersøgelse af organisationsrelateret tænkemåde udviklet tænkesætskonceptet som et redskab til at forstå de kulturelle rammer el ler sammenhænge for tilvejebringelse af viden (Douglas, 1986).
Competitive ness and excellence can thus be created in industries characterized by high R & D-intensity as well as in industries with low R & D-intensity; it can be created in industries which are young as well as maturing and in "old" technologies like chain manufacturing as well as in "new" tech nologies.
Konfrontationen mellem forskellige tænkesæt forløber måske ikke altid på samme måde.
From the Fleck/Douglas perspective this process is more like a confrontation be tween different spheres of knowledge, i.e. from different thought worlds.
De små skibsværfter på den svenske vestkyst er yderst konkurrencedygtige på det internationale marked.
What is a fact and what is of relevance in one thought world is not so in another.
Her har jeg (i et mindre, endnu ikke afsluttet projekt) fundet lignende konfrontationer mellem tilvejebringelse af viden på basis af traditionel faglig dygtighed og en mere "moderne" industriel tankegang.
That makes the transformation from one thought world to another a cognitive process, basically collective in character, of learning and relearning in a new context. The problems for two cultures to communicate and to integrate knowledge from one thought world into another are thus large and easily underestimated.
I en dissertation konstateredes for nylig dybgående kulturelle konfrontationer mellem konstruktions- og produktionsteknikere i den mekaniske industri (Karlson, 1994, s. 158 ff.).
Compared to many other industrial activities like paper and pulp production (also classified as low- or middle-tech) and airplane manufacturing (classified as hightech) chain manufacturing is simple and unsophisticated.
Der er også grund til at tro, at en undersøgelse af den farmaceutiske in dustri ville frembringe et andet billede, hvor videnskaben (den biomedicinske og den kemiske) spiller en vigtigere rolle.
Still, and when looked upon in detail, it reveals a complexity which, if mastered, makes the production process and even the product difficult to imitate.
"Vi kan ikke postulere a priori, at der er en nøje sammenhæng mellem stor F & U-intensitet og stor erhvervskompetence. "
"A priori we cannot postulate that there is a strong relation between a high R & D intensity and high in dustrial competence. "
Med Douglas' konceptuelle instrumentarium kan vi fortolke og beskrive lære- og videnstilvejebringelsesprocesserne hos Ramnäs.
In our Ramnäs case we identify a transformation of knowledge from one thought world which may be called "scientific" into new knowledge in another thought world which may be called "industrial".
Absorptionsevnen er ikke alene et spørgsmål om simpel applikation eller diffusion af eksternt producerede F & U-resultater fra stålproducenternes forsk ningslaboratorier eller svejseteknologiske forskningsinstitutter (jf. Rogers, 1962).
We also identified a strong endogenous learning capacity in the industrial culture of Ramnäs, more or less independent of science and probably of much greater im portance.
Diffusionskonceptet putter faktisk fænomenet erhvervskompetence i en sort kasse, hvor den bliver beskyttet mod en dybere forståelse (Rosenberg, 1982, 7. kapitel, og Nelson. 1993, 1. kapitel).
This learning capacity seems to have been more or less independent of the school system.
Denne konfrontation mellem tænkesæt kan ændre sig i tidens løb, når betydningen af forskellige former for tænkeforløb forskydes i den industrielle udviklingsproces.
This complexity manifests itself at differ ent levels. In the Ramnäs case we have found it more or less on the shop floor, in a series of incremental innovations.
Resultatet af konfrontationsprocessen, og kun i et mindre omfang graden af "videnskabeliggørelse", lægger grunden til erhvervskompetencen.
In other industries we can imagine that the complexity of importance for the industrial competence occurs at other levels.
Konkurrenceevne og fremragende præstatio-
We can, e.g. in the case of airplane manufacturing, identify systems of integrated production, the maintainance of which necessitates a high degree of organiza-
EUROPFEISH TIDSSHRIFT
But not even this is the same as R & D.
"Erhvervsuddannelsessystem merne kan med andre ord dels overføre, udvikle og konfrontere erhvervserfaring fff forskellige virksombeder, dels konfrontere denne erhvervsrettede vi den med det videnskabelige tænkesæt. " ner kan således opnås både i industrier, der karakteriseres af stor F & U-intensitet, og industrier med lav F & U-intensitet - i unge industrier såvel som i de mere etablerede, og i forbindelse med både "gamle" teknikker som kædeproduktion og med "ny" teknik.
"The vocational training systems can thus, on the one hand, transfer, develop and confront industrial experience from different firms and on the other con front this industrial knowledge with the scientific thought world. " not - will find it easier to transform its competence into new processes and products.
Vi kan ikke postulere a priori, at der er en nøje sammen hæng mellem stor F & U-intensitet og stor erhvervskompetence.
Ramnäs shows excellence in a very specialized form of heavy welding and forging.
Ofte - om end Ramnäs ikke er noget godt eksempel for det - tilvejebringes og overføres kompetencen også traditionelt i en erhvervsuddannelse og på værkstedsskoler i nabolaget. Erhvervsuddannelsessystememe kan med andre ord dels overføre, udvikle og konfrontere erhvervs erfaring fra forskellige virksomheder, dels konfrontere denne erhvervsrettede viden med det videnskabelige tænkesæt.
And in process industries a recent thorough case study on how process operators in an oil refinery and a pulp-plant manage their tasks has revealed a professionalism, a systems knowledge and an "art of the operator" which on the one hand is independent of scientific knowledge but on the other is competent to fine tune highly computerized and complex production processes (Perby, 1995).
I sammenligning med mange andre industrielle aktiviteter som produktion af pa pir og papirmasse (der også klassificeres som lav- eller mellemteknologisk) og fly produktion (klassificeret som højteknologisk) er fremstillingen af kæder enkel og lidet sofistikeret.
It may also be argued - which we in an other context have shown in 16 case stud ies (basically in middle and low tech firms) - that there is a large potential of creativity and for learning which can be mobilized among even lowly educated employees in traditional industries.
I overensstemmelse med V & T-perspekti-vet lægges der - i disse tider med skarp international konkurrence - stor vægt på videnskaben i alle erhvervsskolers og erhvervsuddannelsers læseplaner. Selvfølgelig skal alle mennesker, der arbejder i industrien, råde over grundlæggende kundskaber i de relevante videnskabelige discipliner - min undersøgelse viste rent faktisk, at det teoretiske grundlag hos Ramnäs i dag sandsynligvis er for snævert.
In particular this seem to be the fact if train ing is combined with advanced changes in the organization of production, e.g. organizing teams around collective tasks and drastically reducing the layers of fore men (Hamngren, Laestadius & Odhnoff, 1995). "Industry lives on doers and practical problem solvers with a knowledge base related to a specific industrial context and only occasionally on the deep and general understanding of science. "
Kompleksiteten manifesterer sig på for skellige niveauer. I Raninas har vi fundet den mere eller mindre pa værkstedsgulvet. i en hel række værdiforøgende innovationer.
We have in this study shown that much of knowledge formation in a low tech company - even a highly competitive one - is more or less independent of science.
1 andre industrier kunne man forestille sig. at kompleksitet af betydning for erhvervskompetencen findes pa an dre niveauer.
There are industrial traditions and nontrivial knowledge formation of importance for competitiveness which we have la belled industrial competence.
F.eks. kan der i forbindelse med fremstilling af fly identificeres in tegrerede produktionssystemer, hvis ved ligeholdelse nødvendiggør en høj grad af koordinerende kompetence i virksomhe den (jf. Eliasson. 199)). Men ikke en gang dette er del samme som F & L'.
This industrial competence grows and develops in specific industrial districts and companies.
Man kunne sige. at en hojt uddannet ar bejdsstyrke - som Ramnäs ikke råder over - generelt set vil have nemmere ved at overfore sin kompetence til nye proces ser og produkter.
Often - although Ramnäs is not a good example of this -this competence is also traditionally formed and transferred in vocational train ing and in industrial schools in the neighlxjurhood.
Hvis der sker en udvikling væk fra flydende boreplatforme i olieindustrien, eller hvis fortojningsteknologien erstatter kæder med wire og syntetiske fibre, vil den meget specialiserede erhvervskompetence hos Ramnäs være truet.
The vocational training systems can thus, on the one hand, transfer, de velop and confront industrial experience from different firms and on the other con front this industrial knowledge with the scientific thought world.
"Industrien lever af praktikere og praktiske problemlosere med et vidensgrundlag, der er relateret Hl en specifik industriel kontekst, og kun lejlighedsvis af den dybe og generelle videnskabelige forståelse. "
The problem, however, is whether the present "scientification" of industrial edu cation and training neglects these forms of knowledge formation and industrial competence analyzed in this article.
I procesindustrien har en netop gennem for! grundig undersøgelse al. hvordan betjeningsmandskabet i et olieraffinaderi og en papirmassefabrik udforer deres opgaver, afdækket en professionalisme, en systemviden og en "operatorsnilde', der dels er uafhængig af videnskabeligt baseret viden, men samtidig er kompetent nok til at finindstille højt computeriserede og komplekse produktionsprocesser (l'erby. 1995).
The challenge for lower and middle level in dustrial education programmes in their present restructuring is to handle and develop this confrontation between "the two cultures" of scientific knowledge and industrial competence. This challenge was also noticed some years ago in the wellknown study Made in America (Dertouzous, 1989, pp 77 ff.).
Man kunne også sige - det har vi i en anden sammenhæng vist i 16 casestudies (hovedsagelig i mellem- og lavteknologiske firmaer) - at der findes et stort potentiel for kreativitet og læring, der kan mobiliseres selv blandt lavt uddannede ar bejdstagere i traditionelle industrier.
In line with the S & T perspective there is - in this era of fierce international competition - a strong emphasis put on science in the curricula for all industrial schools and training programmes.
Det synes navnlig at være tilfældet, nar ud dannelse kombineres med omfattende forandringer i tilrettelæggelsen af produktionen, f.eks. når der etableres grupper omkring kollektive opgaver, mens antal let af arbejdsledere reduceres drastisk (Hamngren. Laestadius og Odhnoff, 1995),
Of course all people working in industry must have basic knowledge in the relevant scientific disciplines: in fact even my study showed that the theoretical base at Raninas today probably is too narrow.
Men problemet er. hvorvidt den nuværende "videnskabeliggørelse" af erhvervs-
It may be argued that in general a highly educated labour force - which Ramnäs has
Vi har i denne/studie vist, at en stor del af tilvejebringelsen af viden i et lavteknologisk firma - selv et udpræget konkurrencedygtigt af slagsen - er mere eller mindre uafhængig af videnskaben.
To stay competitive it is important not to sacrifice traditions of industrial creativity, innovative spirit, practical skills, industrial craftmanship and organizational knowledge on the altar of science.