natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det offentlige forbrug, som under krisen fulgte en mere stabil udvikling, har oplevet en bemærkelsesværdig acceleration i opsvingsperioden og nåede en vækstrate på 9% i 1987, der derefter faldt i 1988 (stigning på 5%).
This surge in demand for imports was met mainly by the other EC countries, thus making Spain a major contributor to the rise in their exports.
Den mindst gunstige udvikling harfundet sted i landbrugssektoren, der navnlig siden Spaniens indtræden i EF har lidt under en kraftig omstrukturering. Denne har haft negative følger for visse undersektorer, selv om udviklingen stort set har været positiv.
The real increase in exports of goods and services has in all respects been inadequate, with a rapid deterioration in net exports, and a consequent negative contribution to GDP growth (3% in 1987, and 1.9% in 1988).
Jobskabelse
Productive sectors
Importen af kapitaludstyr voksede mængdemæssigt med 39% i 1987 og 29% i 1988.
The inflation rate fell to 5.2% in 1987, thus substantially narrowing the gap with the OECD and EEC.
Importen af varer og tjenesteydelser nåede i alt op på en stigning, der var på 20% i 1987 og derefter mindskedes i 1988 (15,2%). Denne dynamik, der i meget stor udstrækning er smittet af på EF-landene, har gjort Spanien til en vigtig bidragsyder til EF's eksportfremgang.
Increased inflationary pressures in the industrialized countries in 1988 meant that the failure of Spain's anti-inflation policy last year — a 3% increase in prices had initially been forecast over the 12 months to December as against an actual outturn of 5.8% — was mitigated by the fact that Spain's relative position did not deteriorate.
Som følge af den økonomiske aktivitets styrke kan man begynde at se en nettotilgang af nye arbejdspladser, som i de sidste to år er nået op på vækstrater på omkring 3%, hvilket er højere end i alle de øvrige OECD-lande.
From the point of view of the productive sectors, the most striking trend has been the recovery of the secondary sector after a long period of deindustrialization beginning in 1975.
Der er således i de seneste tre år blevet oprettet gennemsnitligt mere end 300 000 nye stillinger om året.
The industrial recovery has been more or less general (with the exception of mining and some individual manufacturing sectors).
Jobskabelsen er ikke fordelt ligeligt på sektorerne: I landbruget falder beskæftigelsen fortsat i disse år, i industrien oplever man en moderat nettotilgang, hvorimod servicesektoren opsluger rundt regnet to tredjedele af nettotilgangen af nye arbejdspladser (tabel 7).
The most dynamic growth has been in industries involved in the production of capital goods, particularly electric and electronic machinery and transport equipment (Table 6).
Den moderate udvikling, som eksporten af varer og tjenesteydelser har fulgt, har på alle måder været utilstrækkelig, ¡det der er sket en hurtig forringelse af den udenlandske nettoefterspørgsel, hvorfor eksportens bidrag til BNP-væksten har været negativ, med 3 procent points i 1987 og 1,9% ¡ 1988.
This favourable inflation trend was made possible, despite a strong upsurge in domestic demand, by moderate agricultural prices, the downward pressure of import prices on final product prices and favourable unit labour cost trends. None the less the obstinately high underlying rate of inflation means that a deterioration in any of the above variables would prejudice measures to control inflation.
Inflationsraten faldt i 1987 til 5,2%, og reducerede derved forskellene i forhold til OECD og EF væsentligt.
The construction sector began to recover in 1986, and in 1987 grew by more than 10% with a similarly dynamic growth rate in 1988.
Forøgelsen af inflationstrykket i de industrialiserede lande i 1988 betyder, at man må se mere nuanceret på sidste års fejlberegning (man forudså oprindeligt prisstigninger på 3% pr. december og resultatet var 5,8%), idet forskellen i forhold til de øvrige lande ikke er blevet større.
The short and mediumterm outlook for the Spanish economy is good owing to strong gross capital formation and the gradual transformation of the productive base.
Hvis man kigger på produktionssektorerne, har det mest iøjnefaldende fænomen været relanceringen af den sekundære sektor, der siden 1975 havde oplevet en lang periode med industriel tilbagegang.
Spain has the best growth prospects for 1989 of any EC Member State with forecast GDP growth of 4.5%, compared with just under 3% for the Community as a whole.
Opsvinget i industrisektoren har omfattet praktisk taget alle områder (undtagen minedrift og visse isolerede sektorer inden for forarbejdningsindustrien). Den kraftigste dynamik har man kunnet observere hos industrier med tilknytning til produktion af investeringsgoder, specielt elektriske og elektroniske maskiner samt transportudstyr (tabel 6).
This is thanks to growth in domestic demand which could be around 6.5% in the current year.
Inf lationens positive udvikling har på trods af den kraftige stigning i den indenlandske efterspørgsel været mulig takket være nedsættelsen af priserne på landbrugsprodukter, den indflydelse, som importprisfaldet har haft på de endelige priser samt den gunstige tendens hos enhedslønomkostningerne. Imidlertid betyder den underliggende resistens mod inflationsnedgang, at en mindre gunstig adfærd hos hvilken som helst af ovennævnte komponenter vil vanskeliggøre inflationskontrollen.
Special mention should be made of prospects for investment, which in 1989 will grow at a rate similar to that achieved in 1988 with heavy investment in plant and machinery continuing; investment growth in this area could be almost double the Community average in 1989.
Byggebranchens opsving begyndte i 1986, nåede i 1987 op på en væskt på over 10% og fastholdt i 1988 en lignende dynamisk udvikling.
The trend has been least favourable in the agricultural sector which has been undergoing radical restructuring, especially since accession to the EEC.
Foranstaltninger til fremme af socialt boligbyggeri har påvirket denne udvikling i gunstig retning. Disse regler omfatter såvel finansiering på gunstige vilkår som skattelettelser.
This has had an adverse impact on some subsectors, although the overall trend in the sector has been positive.
Servicesektoren har - ikke kun i de sidste år, men under hele krisen - oplevet en gunstig udvikling; man må ¡sær fremhæve den bemærkelsesværdigt ekspansive stigning i aktiviteter henhørende under »tjenesteydelser til virksom
The strength of economic activity has begun to be reflected in net job creation, with growth rates close to 3% over the last two years, higher than in any other OECD country. Over the last three years an annual average of 300 000 jobs have been created.
Den spanske økonomis udsigter på kort og mellemlang sigt er lyse.
External demand is the area where prospects are worst, not because of poor export performance, as exports are expected to grow at an annual rate of about 6%.
De baseres på en styrkelse af bruttoinvesteringerne samt på den igangværende genopbygning af produktionsapparatet.
The negative contribution of external demand to GDP is, rather, the result of the extraordinary strength of imports of goods and services, spurred on by strong domestic demand, the cuts in customs duties following Spain's accession to the EEC and the appreciation of the peseta. Although the rate of increase has slackened compared
ØKONOMISKE SITUATION procentpoints over EF-gennemsnittet, hvorved forskellen i forhold til de øvrige EF-lande øges (dog ikke i overdreven grad).
ECONOMIC SITUATION with the high levels reached during the first two years after accession, volume imports are still expected to grow about 13% annually, thus continuing Spain's contribution to economic growth in the Community.
Spanien er det EF-land, der har de bedste vækstudsigter for 1989 med en BNP-vækst på omkring 4,5% (over for de knapt 3%, som man har forudset for hele EF), der baseres på stigningen i den indenlandske efterspørgsel, som i indeværende år vil kunne vokse med en takt på omkring 6,5%.
of foreign investment into the country — but rather because of its rapid deterioration which, if not corrected in the near future, could result in unsustainable deficits in the medium term.
Man må specielt fremhæve udsigterne for investeringerne, for hvilke man i 1989 vil kunne registrere en vækst, der svarer nogenlunde til stigningen i 1988; investeringen i maskiner og inventar, der i 1989 vil kunne nå op på en stigning på næsten det dobbelte af EF-gennemsnittet, vil således fortsætte med uformindsket styrke. På denne måde vil den del af BNP, som er bestemt for faste bruttoinvesteringer, overstige 22,5%, hvilket placerer Spanien som et førende land i EF, med Portugal på førstepladsen.
The pace of economic activity will make controlling inflation more difficult. The deterioration of the social dialogue and the government's refusal to make forecasts in this area may lay the foundations for inflationary expectations which could threaten the competitiveness of Spanish exports and future economic growth, thus destroying a policy which has been of decisive importance in the last few years.
Man håber på at kunne bevare ovennævnte tendenser i de kommende år, dvs. 1990-1992, således at Spanien kan fastholde en økonomisk vækst, der ligger klart over væksten i de øvrige EF-lande.
More interest-rate rises could bring about a further appreciation of the peseta, thus provoking a further deterioration in the balance of payments on current account.
De offentlige investeringer vil på grund af de enorme behov for infrastrukturer følge med og deltage mere i udviklingen, end tilfældet har været i de seneste år.
In 1989 the inflation rate may remain about two percentage points above the Community average, thus widening the differential vis-à-vis neighbouring countries (although not excessively).
Beskæftigelsestilvæksten, som formodentlig kommer op på 2% om året, og en beskeden reallønstigning vil bevirke, at forbrugsniveauet fastholdes.
The current-account deficit could jeopardize economic growth.
De mest dystre udsigter ses i udenrigssektoren, og dette skyldes ikke en dårlig eksportudvikling, idet man håber, at eksporten vil blive forøget med omkring 6% årligt, selv om pesetaens appreciering i øjeblikket indvirker ugunstigt herpå.
It should not be forgotten that the Spanish economy is very vulnerable to changes in the external environment, reacting strongly to both booms and recessions, owing to the weakness of Spain's productive apparatus (small scale, lack of integration, scarcity of own technology and lack of diversification abroad).
Efterspørgslen efter udenlandske varer og tjenester har derimod bidraget negativt til BNP, hvilket skyldes den usædvanligt store stigning i importen af varer og tjenesteydelser, der er blevet fremskyndet af den kraftige inden landske efterspørgsel, fjernelsen af toldhindringer som følge af optagelsen i EF samt pesetaens appreciering.
The dependency of the Spanish economy on external factors further restricts the already slim margin for manoeuvre in the field of macroeconomic policy and makes it necessary to resort to other kinds of complementary measure — microeconomic, sectoral, etc. — in order to widen the scope for government action.
Selv om stigningstakten er faldet lidt i forhold til de voldsomme stigninger i de første to år af Spaniens medlemskab, forventer man alligevel importstigninger på omkring 13%, hvorved den spanske økonomi fortsat yder sit bidrag til EF's eksportfremgang.
This applies both at national level where, instead of relying excessively on monetary policy, a mix of policies is needed based on social dialogue; at Community level, the question of Spanish membership of the European Monetary System — the right time to join and the peseta's permitted band of fluctuation — needs
Alt dette peger i retning af en fortsat kraftig dynamik i den indenlandske efterspørgsel, som må bevares, for at den spanske økonomis ekspansive udvikling ikke skal standse, og for at beskæftigelsesstigningen kan fortsætte.
Over the period 1990-92 the above trends are expected to continue with the Spanish economy growing steadily, and faster than the Community economy as a whole.
Imidlertid er nedbrydelsen af de fundamentale ligevægte en fare, som man må regne med, og specielt giver betalingsbalancens løbende poster anledning til bekymring, ikke på grund af dens nuværende saldo -da den står i relation til den spanske økonomis høje vækstrate og i øvrigt kompenseres af den kraftige tilstrømning af udenlandske investeringer i Spanien - men på grund af dens hastige forringelse, som på mellemlang sigt vil kunne føre til en uholdbar situation, medmindre man i nær fremtid retter op på dette forhold.
The strength of domestic demand coupled with the process to be addressed in the light of the problems and priorities of adjustment undergone by Spanish firms — which can facing the Spanish economy, particularly employment now boast a very healthy economic and financial structure growth.
Den indenlandske efterspørgsels styrke og fastholdelsen af en stærk peseta, støttet af høje rentesatser, er i faretruende grad i færd med at forringe saldoen på handelsbalancen, hvilket i stadigt ringere omfang kompenseres af det traditionelle overskud på balancen over tjenesteydelser (hovedsagelig indtægter fra turismen, hvis vækst i den seneste tid har været stærkt aftagende).
Although it is clear that economic adjustment was necessary and that the legacy of dictatorship and the delay in tackling the problem made the adjustment particularly painful, it is also clear that, for the same reasons, the price paid by certain sections of Spanish society was without parallel in neighbouring countries.
Med et så stærkt aktivitetstempo er det blevet vanskeligere at kontrollere inflationen.
Consumer demand will be shored up by (a) the growth in employment, which may be expected to continue at an annual rate of about 2% and (b) a moderate increase in real wages.
Da den sociale dialog er blevet forringet og den spanske regering ikke vil komme med forudsigelser på dette område, kan der let opstå ¡nf la-tionsforventninger, der vil true den spanske eksports konkurrenceevne og den fremtidige økonomiske vækst, hvorved der sker brud på den linje, som man hidtil har fulgt, og som har været af afgørende betydning i de seneste år.
All this points to the continuation of strong domestic demand which will be needed if the current upswing is not to peter out and if the growth in employment is to continue.
Uligevægten på betalingsbalancens løbende poster vil kunne skade den nuværende økonomiske vækst.
The deterioration in social and working conditions experienced during the period of adjustment should have been counterbalanced by a more equitable distribution of the benefits of economic growth.
Den spanske økonomi er meget sårbar over for forandringer i udlandet, idet den reagerer kraftigere på cykliske faser - det være sig recession eller opsving - på grund af sin svage erhvervsstruktur (beskeden virksomhedsstørrelse.
Widely divergent trends in wages and incomes, the polarization of the labour market, the deterioration of public services and the inadequacy of social security provisions, not to mention the upsurge of speculative investment under the cloak of economic recovery, are all factors which are difficult to quantify but which underly the deterioration in the social
ØKONOMISKE SITUATION
ECONOMIC SITUATION dialogue, which was most clearly reflected in the general strike on 14 December last.
Spanien har følgelig en højere arbejdsløshed end noget andet industriland.
The adjustment in the labour market was so drastic that it will take a long period of sustained growth to repair the damage.
manglende integration, mangel på egen teknologi og utilstrækkelig tilstedeværelse i udlandet).
In the period 1977-85 more than 1 700 000 jobs were lost, including roughly one in four jobs in agriculture and industry and more than one in three in construction, partly counterbalanced by favourable employment trends in the services sector.
Den spanske økonomis afhængighed af udlandet begrænser det i forvejen begrænsede spillerum for makroøkonomisk politik, og gør det nødvendigt at supplere denne med andre former for mikroøkonomiske, sektorielle o.l. foranstaltninger.
Thus, and despite the creation over the last three years (1986-88) of more than 900 000 new jobs, the work force is today one million less than in 1975 (Table 7).
Det er vigtigt at understrege dette, fordi antallet af erhvervsaktive på mellemlang sigt vil vokse betydeligt.
Data gleaned from the workforce survey show that the number of jobs created in 1988 was matched exactly by the increase in temporary employment; there was a net total rise of 527 000 in this area, while permanent employment fell by 149000.
I 1987 havde Spanien stadig den laveste erhvervsfrekvens i OECD (49%), hvilket navnlig skyldtes den meget lave erhvervsfrekvens blandt kvinder (den laveste i OECD, 32,5%), som dog i de seneste år er steget kraftigt.
Consequently, at the end of the year, more than 25% of employed persons were on temporary contracts (as against 20% 12 months previously).
Hvis de nuværende tendenser fortsætter, vil arbejdsløsheden i 1992 vanskeligt komme ned på under 15%.
Twenty-nine per cent of privatesector employees had temporary contracts (as against 24% a year previously).
Den økonomiske tilpasning var nødvendig, og på grund af arven efter diktaturet, og fordi den blev gennemført sent, har den været særlig intens; men på den anden side finder de omkostninger, som en del af det spanske samfund af samme årsager har båret, ikke umiddelbart noget sidestykke i de øvrige EF-lande.
Figures for the final quarter of 1988 and the first quarter of 1989 point to an improvement in this trend; permanent employment has increased more in absolute terms than temporary employment, although the latter continues to rise more quickly in relative terms.
Den vedvarende stigning i antallet af langtidsledige, som udgør 58% af samtlige ledige - i mange OECD-lande begyndte antallet af langtidsledige at falde i 1983 - og den store ungdomsarbejdsløshed (40%), (den næststørste i OECD-landene, hvor Italien ligger i spidsen) øger problemets sociale aspekt.
If this improvement were not sustained, the resulting economic and social model would distance Spain considerably from the other Member States — and in conjunction with other imbalances, e.g. housing — would create a worrying social situation.
De unges beskæftigelssituation
In 1977 5.1% of the workforce was unemployed.
Forringelsen af de sociale og arbejdsmæssige forhold i tilpasningsperioden burde være blevet kompenseret gennem en mere ligelig fordeling af gevinsterne fra den økonomiske vækst.
In contrast to experience in many neighbouring countries, only a relatively small proportion of the rise in unemployment in Spain during the recession can be attributed to an increase in the economically active population.
Indkomsternes og lønningernes indbyrdes forskellige udvikling, tvedelingen af arbejdsmarkedet, forringelsen af den offentlige service og de utilstrækkelige sociale ydelser og, ikke at forglemme, forøgelsen af spekulative investeringer i den del af økonomien, der er blevet beskyttet af konjunkturopsvinget, har været faktorer, som, selv om de er vanskelige at bedømme, har været skyld i forringelsen af den sociale dialog.
The changed labour market conditions from 1985 onwards led to a rise in the participation rate which has prevented the high rate of net job creation making a bigger impact on unemployment.
Sidst nævnte forhold kom kraftigst til udtryk ved den generalstrejke, som blev afholdt i Spanien den 14. december 1988.
This model, whilst implying worse working conditions for employees, would also make it more difficult in the medium term for firms to achieve a high level of preparedness and labour productivity, thus compromising future productivity gains.
Over halvdelen af de arbejdsaftaler, der blev indgået i 1988, skyldtes disse programmer.
If present trends continue it is difficult to see unemployment falling below 15% by 1992.
Ungdomsarbejdsløsheden begyndte at falde i 1985 (fra 46,7% til 40% i gennemsnit for 1988 og 37% for 1. kvartal af 1989) som følge af det høje investerings- og aktivitetetsniveau og offentlige programmer som de ovennævnte.
In contrast, in Spain there has been little increase in other forms of employment, such as parttime work, which is more common in other Member States (13% of total employment in the EEC as a whole in 1987, as against a little over 5% in Spain (Table 9), falling to 4.7% in the first quarter of 1989).
Midlertidig beskæftigelse
Wage restraint
Tilpasningen på arbejdsmarkedet har været så drastisk, at der må en lang periode med fortsat vækst til, for at man kan bedømme konsekvenserne.
The social dimension of the problem is exacerbated further by the continued increase in long-term unemployment, which accounts for 58% of the total — whereas it started to fall in many OECD countries in 1983 — and the high rate of youth unemployment (40%) in respect of which Spain leads the OECD, behind Italy.
Tab af arbejdspladser
Youth unemployment
Dette har medført, at der ved årets udgang var over 25% af lønmodtagerne, der var midlertidigt ansatte (mod 20% året før). Disse tal er betydeligt højere end de anslåede tal for de vigtigste europæiske lande (tabel 8).
Publicsector job creation programmes (specifically designed for young people) based on temporary work, training and job experience, the cost to the firm being subsidized by the State in the form of lower social security contributions, began to yield good results from 1985 onwards.
Oplysningerne for sidste kvartal af 1988 og 1. kvartal af 1989 viser, at denne tendens er begyndt at vende, idet der er blevet registreret
More than half the jobs created in 1988 can be attributed to these programmes. The rate of youth unemployment began to fall in 1985 (from 46.7 to 40% in
I perioden 1977-1985 gik der over 1,7 mio arbejdspladser tabt; arbejdspladstabet fordelte sig med ca. 1 /4 inden for landbruget og industrien, og over 1 /3 i bygge- og anlægssektoren.
Whilst greater employment flexibility played a key part in the adjustment process, wage restraint was no less important (Table 5).
Til gengæld registreredes der en beskæftigelsesfremgang inden for servicesektoren.
The rapid rise in labour costs in the mid-1970s which coincided with the early effects of the recession led to a sharp contraction in profits.
Til trods for at der i de sidste tre år 1986-1988 er blevet skabt over 0,9 mio nye arbejdspladser, er der således for tiden over 1 mio færre i arbejde end i 1975 (tabel 7).
When democracy was restored, the unions agreed to cooperate in the restructuring of the economy, the control of inflation and the reestablishment of investment capacity.
ØKONOMISKE SITUATION
ECONOMIC SITUATION interest and dividends which also increased their share of GDP during the period in question (Table 11 ).
Minimumsløn en nettoforøgelse af antallet af fastansatte, som ligger over stigningen i antallet af midlertidigt ansatte, selv om vækstraten for disses vedkommende fortsat er højst målt i relative tal.
In contrast, the share of wages in GDP declined steadily from 1977 onwards (except in 1981 and 1987), falling back by a total of five percentage points during the period, a trend explained in part by a fall of 630 000 in the number of employed workers between 1977 and 1987.
Hvis denne nye udvikling ikke konsolideres, vil Spanien stå med en økonomisk og social model, der vil adskille sig betydeligt fra den, man har i de øvrige EF-lande, og som, kombineret med andre uligevægte - jf. kapitlet om boliger - vil skabe problematiske sociale forhold.
Consequently, the structure of families' gross income has changed significantly over the last decade. Wages and salaries, which in 1977 represented 70% of families' disposable income, fell to 66% in 1982 and 64.5% in 1987, whilst unearned income increased as a proportion of total disposable income by 8.5% over the same period (from 34.6 to 43%) (Table 12).