natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De anticiperende strukturpolitiske krav til den erhvervsfaglige videreuddannelse om­fatter følgende:
(3) orientation of continuing training meas­ures to future structural change (over a 10­
■ i konjunkturforløbet svinger videreud­dannelsesaktiviteterne procyklisk, det vil sige at videreuddannelsesudgifterne i reces­sionsfasen (boomfasen) falder (stiger) (ab­solut og i forhold til lønsummen eller omsætningen)
(2) an increase in continuing training meas­ures for (employed and self­employed) to 15­year forecast period);
■ i takt med erhvervslivets strukturelle ud­vikling forandres videreuddannelsestilbu­dets struktur koncentrativt og polarisa­tionsforstærkende, det vil sige, at store virksomheder forstærker deres videreud­dannelsestiltag, mens de små og meget små virksomheder overvejende er henvist til eks­terne og statslige videreuddannelsesaktivite­ter eller helt må opgive at udnytte videre­uddannelsestilbudet.
■ as the structure of the economy changes, the structure of the supply of continuing training also changes, becoming more con­centrated and exacerbating polarization, i.e. large enterprises step up their con­tinuing training measures, while small and very small enterprises are largely dependent on inter­company and State continuing trai­ning activities or have to refrain completely from exploiting the supply of continuing training.
Den følgende model til en anticiperende erhvervsfaglig videreuddannelse skal ses på denne baggrund (fig. 3).
The following model of an anticipative form of continuing training should be seen against this background (Figure 3).
Den tager højde for erhvervslivets strukturelle forandringer som følge af') arbejdsmarkedets strukturel­
It takes account of the changes in the structure of the economy due to (1 ) changes in the struc­ture of the labour market, (2) innovations and (3) changes in the structure of the pop­ulation.
(2) Videreuddannelsestiltagene for (selv­stændige og uselvstændige) ledere af små og mellemstore virksomheder skal forøges.
(4) constant updating and 'improvement' of forecast findings and expansion of forecast­ing methods.
(c) »undervisernes« og »elevernes« hand­lingsmiljø (i virksomheder, administratio­ner, organisationer etc.).
vironment of participants in continuing training, to convert them into teaching programmes, case studies, etc. and to draw appropriate conclusions — in cooperation with the participants (Figure 4).
»Underviserne« skal være i stand til at er­kende de fremtidige strukturforandringer i videreuddannelsesdeltagernes handlings­miljø og omsætte disse til undervisningspro­
The implementation of anticipative continuing training measures should always be geared to target groups and multipliers.
videreuddannelse må tages højde for de re­spektive nationale sociale og politiske for­hold, love og uddannelsesinstitutioner. Endvidere skal der i internationale videre­uddannelsesprogrammer tages hensyn til eksisterende og fremtidige institutionelle forskelle.
Figure 3: should be made, for example, between countries where in­company continuing training is not as a rule preceded by several years of initial training (e.g. Japan) and countries where several years of initial training is followed by continuing training (e.g. Germany, Luxembourg and Austria).
Blandt andet må der sondres mel­lem lande med en stor andel af virksomhedsintern videreuddannelse uden forudgående flere års erhvervsfaglig grund­uddannelse (f.eks.
Account must also be taken in the planning of measures of the different degrees to which the education system is centralized.
Japan) og lande med flere års erhvervsfaglig grunduddannelse med efterfølgende videreuddannelse (f. eks. Forbundsrepublikken Tyskland, Luxem­bourg, Østrig).
Model of an anticipative form of continuing vocational training
Afslutningsvis skal det fremhæves, at den erhvervsfaglige videreuddannelse vil få tilta­gende betydning for strukturpolitikken.
To summarize, the growing importance of continuing training for structural policy needs to be emphasized.
Men begge områderne bør udformes antici­perende, det vil sige at fremtidige struktur­forandringer allerede inddrages i den aktu­elle planlægning.
Both must, how­ever, be designed to be anticipative, i.e. to take account now of structural changes in the future.
Denne målsætning for­udsætter, at visse krav opfyldes, specielt
This goal presupposes that cer­tain requirements are fulfilled and espe­cially
■ at tiltagene tager sigte på arbejdspladser uden for de virksomhedsinterne delarbejds­markeder
■ the concentration of measures on jobs outside internal labour markets,
Forøgelse af »ældrekvotienten«, andelen af småfamilier og andelen af erhvervsaktive personer med hvermandskvalifikationer
■ the expansion of programmes to include 'trainers' and participants in continuing training measures,
■ at programmerne udvides til at omfatte videreuddannelsestiltagenes »undervisere« og deltagere
■ the use of future­oriented planning bases and syllabuses for continuing training and
Fig. 3: Model til en anticiperende erhvervsfaglig videreuddannelse
■ consideration of national institutional differences and similarities in the planning and implementation of continuing training measures.
= nuværende efterspørgsel efter erhvervsfaglig videreuddannelse
= current demand for continuing training
■ at der tages hensyn til institutionernes nationale forskelle og fælles træk ved plan­lægningen og gennemførelsen af videreud­dannelsestiltag.
CEDEFOP (ed.), Technological change, employment, qualifications and training. Luxembourg 1984 also equipped in advance with appropriate, future­oriented specialized knowledge.
(4) Prognoseresultaterne skal løbende fremskrives og »forbedres« samt prognose­metoderne udvides.
In this a distinction should be made be­tween:
Litteraturhenvisninger: grammer, case studies etc. samt drage til­svarende konklusioner i samarbejde med deltagerne (fig. 4).
CEDEFOP (ed.), Continuing training as a means of pre­venting unemployment, Luxembourg 1984
Det vil sige, at »undervi­serne« ud over at kunne formidle videreud­dannelsens indhold må være udstyret med en passende, fremtidsrelateret faglig viden.
(a) the persons who provide the continuing training ('trainers'),
For gennemførelsen af de anticiperende er­hvervsfaglige videreuddannelsestiltag gæl­der principielt, at de skal være orienteret ef­ter målgrupper og multiplikatorer. Der skelnes mellem
National differences and similari­ties in continuing training
CEDEFOP (udg.): Den teknologiske udvikling, be­skæftigelse, kvalifikationer og uddannelse.
(b) the persons who participate in the con­tinuing training measures, and
Nationale forskelle og fælles træk i den erhvervsfaglige videreuddan­nelse
(c) the environment in which the 'trainers' and 'trainees' find themselves (enterprises, administrations, associations, etc.)
Det er hævet over enhver tvivl, at der i den langsigtede planlægning af erhvervsfaglig
In the case of international continuing training programmes existing and future institu­tional 'differences in continuing training must also be borne in mind. A distinction
(b) personer, der deltager i videreuddannel­sestiltag og
The 'trainers' must be put in a position to re­cognize future structural changes in the en­
Deltagernes sociale og økono­miske handlingsmiljø
Figure 4: Structure of anticipative continuing training
— efter førstegangsuddannelsen — før etableringen af en virksomhed
Providers of continuing training ('trainers')
— før et erhvervsskifte — efter etablering henholdsvis erhvervsskifte
Participants in continuing training measures
Uddannelse i forbindelse med igangsættervirksom­hed og små virksomheder i Europa — Vejen frem
Training for enterprise and small business in Europe — The way ahead
■ Der er meget stor forskel på de potentiel­le og eksisterende små virksomheder; det samme gælder for de virksomheder, som kan påvirkes via »igangsætterånden«.
Professor Allan A. Gibb ristics of the consumer of training/educa­tion and explore the implications of these characteristics for the design of approaches to be taken in reaching them;
■ at give en bred beskrivelse af nogle af de træk, der kendetegner dem, der benytter sig af uddannelse /kurser og se på, hvilke kon­sekvenser disse karakteristika får for ud­formningen af de metoder, man skal bruge for at kunne nå ud til dem,
■ the highly differentiated nature of the potential and existing small business 'population' and of those who can be in­fluenced by 'enterprise';
■ Der er stor forskel på, hvor meget man støtter igangsættere og små virksomheder i de forskellige lande og inden for de enkelte regioner og steder i det samme land.
■ the wide differences in support for de­velopment of enterprise and small business between different countries and within re­gions and localities of the same country;
■ at diskutere konsekvenserne af, at der findes forskellige netværk for forskellige »dele« af markeder, og i hvor vid udstræk­ning uddannelserne/kurserne er afhængige af støtte fra disse netværk for så vidt angår effektivitet,
■ discuss the implications of the existence of different networks for different 'seg­ments' of the market and the dependency for effectiveness of training education upon the support from these networks;
■ Der er kulturelle forskelle i EF, som navnlig får indflydelse på motivationen og evnen til at starte og udbygge virksomhe­der.
I cultural differences within the EEC par­ticularly influencing the motivation and ability to start and develop businesses;
I løbet af 1980'erne er der blevet betydelig mere interesse for uddannelse i forbindelse med igangsættervirksomhed, iværksætter­virksomhed og små virksomheder.
■ in the light of the above, discuss the im­plications for the need for institutional change, programme development, the de­velopment of adequate materials and par­ticularly the skill and status of trainers, ad­visers and counsellors;
■ I mange lande er der tale om et »udbud« i forbindelse med uddannelse, som i væsent­lig grad traditionelt har været afhængig af store virksomheders og offentlige institutio­ners behov.
■ the existence of a 'supply offer' for training in many countries which has been traditionally conditioned by the demands of large firms and public institutions.
Definition af udtrykkene
Defining the terms
Disse problemer giver så igen anledning til vanskeligheder i alle EF­landene i forbindel­se med at nå frem til egnede standarder og målsætninger for uddannelserne.
These problems in turn create difficulties for every Community country in developing appropriate standards and targets for training and education.
De bety­der endvidere en betydelig udfordring for EF mht. at støtte uddannelser og kurser i virksomhedsledelse.
They also create a major challenge to the EEC in developing a supporting role for management education and training.
Med udgangspunkt heri vil man således i denne artikel forsøge: små virksomheder, bruges dog ofte, som om de var synonyme.
Against this background therefore this article will seek to:
Og af nyere dato er udtrykket »virksomhedsintern igangsætter« også kommet til.4) På trods af tvetydige de­finitioner er der overvalt i Europa blevet oprettet flere uddannelser og kurser af en lang række forskellige institutioner, og des­uden er disse initiativer blevet stimuleret af betydelig støtte fra regeringernes side.
At the same time in certain countries of Europe and par­ticularly in the USA the growth of the 'en­trepreneurial economy' is proclaimed and the support of the role of the 'entrepreneur' is seen as a priority.2Meanwhile, in Europe, a great deal of attention is being paid to the needs of the self­employed and owner­managed small and medium­sized enterprise as a source of both employment creation and economic renewal.3 The three expressions — entrepreneurship, enterprise and small business — are often, however, used as if they were synonymous.
I for­bindelse med at se på disse udviklingsten­denser, og navnlig når man fokuserer på sammenhængen mellem behov, krav og ud­bud i relation til uddannelse i Europa, er der en række vanskeligheder, nemlig: forvirring mht. definitionerne, som nævnt ovenfor.
In reviewing these developments and, in particular, in focusing upon the relation­ship between needs, demands and the supply of training and education in Europe there are a number of difficulties. These are:
■ at give en præcis definition på, hvad der menes med igangsættervirksomhed, iværk­sættervirksomhed og små virksomheder,
■ define clearly what is meant by en­terprise, entrepreneurship and small busi­ness;
Problemerne med at drage en anvendelig sondring i praksis mellem igangsættervirk­somhed, iværksættervirksomhed og små virksomheder har været gjort til genstand for omfattende diskussioner i andre sam­menhænge.4) Målet med denne artikel er ikke at gentage dem i deres helhed.
The problems of making useful operational distinction between enterprise entrepre­neurship, and small business have been dis­cussed extensively elsewhere.4It is not the purpose of this article to extensively reiterate them.
Allige­vel skal det bemærkes, at man ved at se på litteraturen om økonomi, sociologi, adfærd og virksomhedsledelse ikke kommer ret langt i retning af at nå frem til nogle defini­tioner, der kan bruges til at målrette uddan­nelse og kurser. For at nå dette mål er det
Nevertheless it should be noted that a review of the economic, so­ciological, behavioural and management li­terature does little to help in reaching de­finitions useful for the purpose of targeting education and training.
■ at identificere de forskellige »markeder« for uddannelse og kurser,
■ identify broadly some of the characte­
hederne. Man har f.eks. kunnet iagttage, at modgang i form af stærkt pres resulterer i mere initiativrig adfærd hos enkeltpersoner og også hos hele befolkningsgrupper i sam­fundet.6)
Exhibit 1 to become more creative, analytical, better communicators, better at persuasion, ca­pable of taking more independent initia­tives, etc.
Figur 1 blevet foreslået, at man definerer igangsæt­teren som den »initiativrige person«, som i meget vid udstrækning besidder en række evner og egenskaber som identificeret i figur 1.')
Entrepreneurial attributes and competencies identified in Exhibit 1 below.5These at­tributes are commonly found to be asso­ciated with the entrepreneur in the litera­ture.
Igangsætteren er den person, hvor disse kvaliteter er meget udtalte, og som normalt, men ikke nødvendigvis, forekom­mer i en erhvervsmæssig sammenhæng.
The entrepreneur is the person who displays high visibility of these qualities, usually but not necessarily in a commercial context.
■ Evne til at tage et initiativ
■ Strong persuasive powers
Hvis man accepterer ovennævnte defini­tion, kan der peges på en række punkter, der har relevans for uddannelse og kurser:
If the above definition is accepted then a number of points relevant to education and training can be developed as follows:
■ Hvis disse egenskaber bliver udviklet og »påvirket« af omstændighederne, vil de kunne udvikles gennem uddannelse og kur­ser.
■ Moderate rather than high risk­taking ability
■ Udtalte evner til at overbevise andre mennesker
■ Everyone has these competencies to some degree.
■ Smidighed/fleksibilitet
■ Some people will display more of these competencies than others at any particular point of time.
■ Evne til at løse problemer
■ Need for achievement
■ For nogle menneskers vedkommende vil det også være sådan, at der er forskel på sammensætningen af stærke sider og svag­heder i forhold til andre.
■ Some people will also display a different mix in terms of strengths and weaknesses than others.
Nogle vil være mere kreative, andre vil være bedre til at overtale folk osv.
Some will be more creative, others better persuaders, etc.
■ Stor tiltro til, at man er herre over sin egen skæbne
■ Leadership
■ Disse egenskaber kan udnyttes i alle for­mer for organisationer og dermed ikke nød­vendigvis kun inden for erhvervslivet.
■ These competencies can be exercised in all types of organization and not necessarily purely in business.
Igangsætteren kan således findes i fagfore­ninger og i offentlige institutioner, organi­sationer i lokalsamfundet osv.
Thus the entrepre­neurial person can be seen in trade unions and in public institutions, community orga­nizations, etc.
■ Lederevner
■ Hard work
■ Der kan argumenteres for, at evnen til at sætte noget i gang vil udvikle sig i tidens løb og afgjort vil kunne påvirkes af omstændig­
■ If these attributes are developed and 'in­fluenced' by circumstances then they lend themselves to development by education and training.
Hvis man accepterer denne måde at gribe problemet an på, får man således klarlagt, hvad »igangsætteren« som »den initiativrige person« betyder.
Acceptance of this approach therefore leads to clarification of the meaning of the 'en­trepreneur' as the 'enterprising person'.
Udvikling af egenskaben »igangsættervirksomhed« vil således bestå i at udvikle ovennævnte egenskaber, som så derefter vil resultere i en mere initiativrig adfærd, som, hvis den omsættes i en er­hvervsmæssig sammenhæng, vil medvirke til at skabe igangsætterøkonomien.
The development of 'enterprise' will therefore be the development of the attributes above and in turn will lead to more entrepreneurial be­haviour which, if directed into commercial channels, will help create the entrepre­neurial economy.
Herefter skal der kun gives en redegørelse for sam­menhængen mellem igangsættervirksom­hed, iværksættervirksomhed og små virk­somheder.
This leaves only an ex­planation of the link between enterprise, entrepreneurship and small business to be provided.
Man har fremført det argument, at denne forbindelse tilvejebringes i kraft af, at arbejdsopgavernes opbygning ændrer sig, i takt med at den enkelte går fra at være lønmodtager til at blive arbejdsgiver.7) Selv den ganske enkelte situation i forbindelse med selvstændige erhvervsdrivende, hvor man fra at være lønmodtager bliver arbejds­giver, giver anledning til drastiske foran­dringer i arbejdsopgavernes opbygning, som så igen skaber behov for en mere »initi­ativrig adfærd«.
It has been argued that this link is provided by the changing nature of the task structure as the individual moves from an employee to an employer situation.7 Even in the simple self­employment situation moving from employee to employer produces dramatic changes in the task structure which in turn creates the need for more 'enterprising behaviour'.
Som lønmodtager er den enkelte afhængig af andre for så vidt angår de fleste af de arbejdsopgaver, han eller hun påtager sig, bl. a.: klarlægning af ansvars­områderne, efterspørgsel efter vedkommen­des arbejdskraft, prisfastsættelse og udbeta­ling af den relevante løn for arbejdet, tilret­telæggelse af arbejdsgangen og lønmodtage­rens funktion i forbindelse hermed, drøftel­ser vedrørende materialer og komponenter og leveringer, at modtage ordrer osv. Når den samme person bliver selvstændig er­hvervsdrivende, skal vedkommende selv tage stilling til alle disse arbejdsopgaver, hvilket forudsætter kreative og analytiske evner og evnen til at kunne overbevise andre og til at tage et initiativ som følge af, at der er en større usikkerhed forbundet med denne si­tuation.
As an employed person the individual relies upon others for most of the tasks he or she under­takes including: the clarification of respon­sibilities; the obtaining of demand for work; the setting of prices and the paying of relevant wages for his labour; the organiza­tion of the work flow and his role within it; negotiation of materials, components and supplies; obtaining of a flow of orders, etc. When the same person moves into a self­employed situation all of these tasks have to be self­determined which calls for the need for creative, analytical, persuasive, initia­tive­taking skills as a result of the greater uncertainty.
Det er derfor sandsynligt, at den person, der ejer en lille virksomhed, har større behov for at udvise mere initiativrig adfærd, som bestemmes ud fra de betingel­
The small business owner is therefore likely to have a need for more en­terprising behaviour, determined by the cir­cumstances under which he operates.
Men som et vigtigt punkt er behovet for at få til vejebragt en sådan adfærd en funktion af omstændighederne og det miljø, hvor er hvervsvirksomheden drives.
Small business simulations are therefore most useful in training for en­terprise in education.10
F. eks. vil den, som har en »forretning på hjørnet« for mentlig ikke skulle udvise så meget initiativ rig adfærd som de, der forsøger at drive en virksomhed på det højteknologiske område, hvor markedet svinger og er udsat for store omvæltninger.
Finally, and importantly, it has been argued that the development of enterprising com­petencies and attributes among individuals is not out of line with many of the general aims of the educational system which is concerned with developing many of the at­tributes identified in Exhibit 1 above in addition to its mainstream task of provision of knowledge.'
Hvor meget »igangsættervirksomhed«, der er behov for, er således en funktion af omstændighederne.
Overall, using the definition above it is now possible to make a clear distinction between training for the development of enterprising competencies and training for small busi­ness management.
Figur 2 Markedsinddelinger i forbindelse med udformning af støttefunktioner for igangsættere og små virksomheder
Thus in general it can be concluded that the small business manager is not necessarily highly entrepreneurial or indeed highly en­terprising but that he must have a degree of enterprise to survive in the market-place.
Det kan således generelt konkluderes, at le deren af den lille virksomhed ikke nødvendigvis har store evner til at tage et initiativ, ej heller behøver at være en stor igangsætter, men at vedkommende skal have en vis portion initiativrigdom for at kunne overleve på markedet.
Exhibit 2 Market segments for designing support of enterprise and small business groups as in Exhibit 2.
Hvilke evner, der er tale om, hvor de stærke sider ligger, og hvorledes de er sammensat, vil dog afhænge af, hvilke betingelser, virksomheden fungerer på.
This demonstrates a broad spectrum of potential divided bet­ween the pre-start-up and post-start-up situation.
I forbindelse med forskellige typer virksomheder kan der være behov for forskellige stærke sider mht. at kunne sætte noget i gang, ligesom disse egenskaber kan være forskelligt sammensat.
In the pre-start-up phase there are a number of segments ranging from schools (Band 1) through to youth vocatio­nal education and training, including un­employed youth (Band 2), graduate and graduate equivalents (Band 3), possible starters who may have an idea and/or some motivation (Band 4) and probable starters who at any particular time will more or less firmly want to start a business (Band 5).
Nogle virksomheder kan »stå stærkt« mht. kreativitet, andre er gode til at kommunikere osv. Det betyder dog i al almindelighed, at den opgavesammensætning, som ejeren af en lille virksomhed, står overfor, er af en sådan beskafenhed, at det vil tilskynde vedkommende til at udvikle disse erhvervsmæssige egenskaber.
Post-start-up there are further broad seg­ments. In Band 5 there are those who are still operating within the first three to five years of the life of the business and whose main objective is to 'survive' (survival being defined as being in a business which will firmly sustain a 'living' for the owner(s) and will also make a profit sufficient to ensure continuation).
Cases, der drejer sig om små virksomheder, er derfor særdeles egnede til uddannelse i virksomhedsledelse i undervisningen.10)
This band will also contain those wish to do nothing more than survive and maintain their standard of living: but it will also include those who wish the busi­ness to grow into the next band.
Alt i alt kan man nu ved at anvende oven stående definition drage en klar sondring mellem uddannelse til udvikling af er hvervsmæssige egenskaber og uddannelse i ledelse af små virksomheder.
In Band 8 there are the larger small and mediumsized businesses who now have the management team.
Det nyttige ved at drage denne sondring er illustreret i figur 2.
They may operate on more than one site and in one or more technologies, prod­ucts or markets.
FELT 7 1. vækstfase og overlevelse
Band 7 First-stage growth and survival