natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Da mange OFL­deltagere utvivlsomt vil have brug for en vis portion personlig instruktion, vil fjernundervisning almindeligvis ikke være en egnet metode;
Active programme managers can do much to raise the inter­est of clients and the support of local em­ployers and investment in a local open learning resource centre appears to make a major impact on the success of OFL generally.
OFL­undervisningen kan tilrettelægges på to måder: Enten gives den direkte af en udpeget arrangør, eller eleverne får en række "enheder", hvormed de kan "be­tale" den udbyder, de selv har valgt. Vi fandt begge metoder fuldt anvendelige.
In general, the level of support to learners from such managers is more important to the success of the OFL pro­gramme than the quality or nature of the package of materials or equipment such as computers made available to clients.
Igangsætning af åben og fleksibel undervisning
Q further education colleges are more likely to succeed with OFL when they have an undedicated open learning cen­
□ det skulle ikke være nødvendigt at re­klamere for OFL eller på anden måde fremme denne uddannelsesform, idet undersøgelserne har vist, at der i alle til­fælde kommer tilstrækkeligt mange del­tagere.
Bibliographical references ible Learning", Institute of Education Technology, The Open University, October 1995.
Vore undersøgelser af en række konkrete tilfælde viste, at man ved overvejelse af, hvordan man får mest muligt ud af OFL, bør tage følgende punkter op:
T. Crowley­Bainton, "Evaluation of Open Learn­ing Credits Pilot Progamme: Summary Report", Policy Studies Institute, January 1995.
□ OFL bør kombinere tre hovedbestand­dele, nemlig 1) en materialepakke, 2) praktisk erfaring og 3) instruktørstøtte.
J. Calder et al, "Learning Effectiveness of Open and Flexible Learning in Vocational Education", Institute of Educational Technology, Open Univer­sity, August 1995.
Kombinationsforholdet bør bestemmes af kursusarten. F.eks. kan en enkel åben uddannelsespakke være velegnet til teo­retisk uddannelse, medens uddannelse til
D. Beeton, "The Cost­Effectiveness of Open and Flexible Learning for TECs", Ernst & Young. June 1995. H. Temple, "Cost­Effectiveness of Open Learning for Small Firms: A Study of First Experiences of Open Learning", Hilary Temple Associates, October 1995.
Vi kom til det resultat, at OFL hyppigt er en omkostningseffektiv uddannelsesform, som i vidt omfang kan benyttes af under­visnings­ og uddannelsesinstitutioner.
A. McCollum and J. Calder, 'Learning Effective­ness of Open and Flexible Learning in Vocational Education: A Literature Review and Annotated Bib­liography", August 1995.
Det fremgik af de undersøgte konkrete tilfælde i Storbritannien, at mange (men ikke alle) deltagere kunne uddannes billigere og med bedre resultater ved hjælp af OFL,
J. Calder and W. Newton, A Study of National Vocational Achievement Through Open and Flex­
Giver mere teknik i un­dervisningen eleverne større valgmuligheder?
Does More Technology Mean More Choice for the Learner?
Har i Nord­amerika og Europa deltaget i en lang række projekter i for­bindelse med nyska­belser indenfor anvendelse af kommunikations­ og informationsteknik i under­visning og uddannelse.
She has been active in both North America and Europe in a long series of projects relating to innova­tive applications of commu­nication and information technologies in education and training.
TeleScopia­projektet gelse og gengivelse, datamater, fax og telefon.
The TeleScopia Project recorders and video­players, computers, fax, and telephone.
Projektet var opbygget på basis af bidrag fra medvirkende tilhørende tre hoved­grupper: Leverandører af teknisk infra­struktur (Deutsche Telekom, Franconi/ SNE og TechNet Finland), seks kursus­udbydere (Berlitz og IWB i Tyskland, UETP­Macedonia i Grækenland, UETP­EEE i Finland samt LaSept/Arte og ENIC i Frankrig) og endelig en forskningsgruppe på fem medlemmer (Twentes Universitet i Nederlandene, CTA i Tyskland, UETP­EEE og TechNet i Finland samt Consortio Nettuno i Italien).
The project was organized around the contributions of three component groups: the technical infrastructure providers (Deutsche Telekom, Francom/SNE, and TechNet Finland); six course providers (Berlitz and IWB in Germany, UETP­Mac­edonia in Greece, UETP­EEE in Finland, and LaSept/Arte and ENIC in France); and a five­partner research team (University of Twente, The Netherlands; CTA, Ger­many; UETP­EEE and TechNet Finland in Finland; and Consortio Nettuno, Italy).
Hver enkelt forsknings­gruppedeltager samarbejdede under hele projektets forløb med en eller to kursus­udbydere i et case study­forhold og havde endvidere ansvaret for et eller to forsk­ningsområder, der benyttede studie­resultaterne som indgangsdata. Twentes Universitet stod for koordineringen og for ledelsen af projektets forskningsaspekter.
Each research partner worked with one or two course providers in a case­study relationship throughout the project, and in addition each research partner was re­sponsible for one or two research ques­tions that used all the case studies as in­put.
Tabel 1 viser projektets kombination af forskningsdeltagere og kursusudbydere samt de forskellige deltageres særlige ar­bejdsområder (tabel 1).
Table 1 shows the pairing of research partners and course providers during the project and the particular re­search focuses of the different research partners (Table 1).
TeleScopia­projektet dre­jede sig om anvendelse af en fleksibel form for gennem­førelse af transeuropæisk fjernundervisning.
The TeleScopia Project in­volved the application of a flexible delivery platform for trans­European tele­learning.
Artiklen giver en kortfattet beskri­velse af seks kursus, der gennemførtes som led i pro­jektet, samt af hvorledes deres ophavsmænd tilpas­sede undervisningen efter de forhåndenværende tek­niske faciliteter; endelig in­deholder den nogle centrale resultater vedrørende pæ­dagogiske nyskabelser som følge af projektet.
This paper briefly describes the six courses delivered in the framework of the project, how their de­signers adapted the courses when given access to a range of technologies, and some key results relating to peda­gogical innovation emerg­ing from the project.
Navnlig støder man hyppigt på den antagelse, at jo mere teknik, der står til rådighed, desto større er elevens valgmulig­heder.
In par­ticular, with more technol­ogy available, the assump­tion often is that more choices will be available to the learner.
I TeleScopia blev un­dervisningen mere nyska­bende som følge af det større udvalg af teknik, der var til rådighed, men den bød på relativt få valgmulig­heder for eleven.
In TeleScopia, the courses themselves be­came more innovative be­cause of the broader range of technologies available, but relatively little choice was made available to the learner within the courses themselves.
På bag­grund af TeleScopia­erfarin­ gerne behandles en række synspunkter i forbindelse med "fleksibilitet" i trans­europæisk undervisning.
In the frame­work of the TeleScopia ex­perience, a number of con­siderations with respect to "flexible" learning in trans­European course delivery are discussed.
Q Udstyr til elektronisk post, computer­konferencer og adgang til Word Wide Web via Internet.
□ Television sessions, broadcast via sat­ellite from studios in France and Germany, and made interactive by ISDN connections to remote sites for audio­video feedback □ ISDN­based video conferencing, both for lectures in specially equipped centres and for application sharing via desktop conferencing for personal tutoring □ Data communication tools for e­mail, computer conferencing, and access to the World Wide Web via the Internet
Hvad er det hensigtsmæssigt at sætte i forskningens midtpunkt i et transnationalt projekt, hvis formål det er at vise nogle aspekter af fjernundervisning over tele­nettet?
What is an effective research focus within a trans­national project whose purpose is to demonstrate some aspects of telecom­ munications­supported distance educa­tion, or tele­learning?
Det ligger i sagens natur, at pro­jekter, der skal vise fjernundervisningens muligheder, vil benytte udstyr, som er nyt for mange af deltagerne og tillige vil frem­byde mange komplicerede organisatori­ske aspekter som følge af de mange
By its nature, such tele­learning demonstrator projects fre­quently involve technologies new to many of the participants as well as many or­ganizational complexities given the number of partners ­ course providers,
TeleScopia-forskningsdeltager
Research Focuses, Across All Courses
Forskningsområder, samtlige kursus
TeleScopia Course Studied as a Case by the Research Partner
Forretningsengelsk I + II Grundlæggende teknisk en gelsk Teknisk engelsk for telebranchen branchen
English for Business I, English for Business II, Basic Technical English, Technical English for the Telecommunications Industry
- Organisatoriske spørgsmål
Organizational Issues
- Elevsamarbejde
Learner Cooperation
- Problemet med de mange sprog - Instruktionsmetoder og -teknik
(b) Learning Greek as a Foreign Language
"Hvordan kan moderne teknik gøre undervisningen mere fleksibel? (...) hvad kommer det til at koste?" muligheder, end når de anvender traditionelle metoder?
What options do course providers con sider or not consider? Which options will be difficult to offer no matter what technologies are available?
(Collis, Vingerhoets & Moonen, 1995). Hvilke valgmuligheder medtager eller udelader kursusudbyderne i deres overvejelser? Hvilke valgmuligheder er det vanskeligt at tilbyde uanset det til rådighed stående tekniske udstyr? inddragede parter som kursusudbydere og undervisningsinstitutioner i forskellige lande, teleselskaber og undervisningsspecialister.
"How is technology in volved in facilitating the more ßexible delivery of courses? (...) what about costs?" educational institutions in different countries, telecommunications providers, and educational specialists - involved.
Lige fra projektets begyndelse var deltagerne enige om, at TeleScopia-uddannelserne og disses arrangører ikke skulle vurderes som sådanne, med derimod studeres som eksempler, der kunne levere stof til mere bredt anlagte spørgsmål af værdi for dem, der tilrettelægger og gennemfører uddannelser i Europa.
From the beginning of the Project, the partners agreed that the TeleScopia courses and course providers would not be evaluated themselves, but instead be studied as cases that could provide input for broadscale questions that are important to those who design and deliver training across Europe.
Den til projektet valgte forskningsmetodik skulle derfor ikke indebære en bedømmelse, men kendetegnes af "fælles over vejelser" mellem samtlige projektdeltagere (Collins & Vingerhoets, 1995). For at konstatere det indbyrdes forhold mellem brug af mere teknik i undervisningen og større fleksibilitet i denne besluttede TeleScopia-projektets forskningsdeltagere at koncentrere sig om fleksibiliteten.
Thus, the research methodology chosen for the Project was not one of evaluation but instead one of "cooperative reflection" among all those in volved in the Project (Collis & Vingerhoets, 1995). To explore the relationship between more technology and more flexible learning, the TeleScopia Project researchers decided to focus directly on this flexibility issue.
Hvad ligger der reelt i at tilbyde "mere fleksibel undervisning"?
What does it really mean and entail to offer "more flexible courses"?
Hvordan kan moderne teknik gøre undervisningen mere fleksibel?
How is technology involved in facilitating the moreflexible delivery of courses?
Hvis kursusudbyderne råder over et meget stort udvalg af under visningsmetoder, vil de så automatisk til byde deres potentielle elever en mere fleksibel undervisning?
If course providers have access to a wide range of delivery technologies, will they consequently offer more flexible courses to their potential clients?
Og hvad med den "pædagogiske fleksibilitet"? Vil et solidt og veldokumenteret teknisk grundlag for et projekt stimulere til eksempler på pædagogisk fornyelse?
In particular, what about "pedagogical flexibility"?
Og sidst men ikke mindst, hvad kommer det til at koste?
And finally, what about costs?
Bliver alle disse forestillinger om fleksibilitet og pædagogisk nytænkning ikke for dyre til, at man uden for et projekts rammer kan omsætte dem i praksis?
Are all these ideas about flexibility and pedagogical innovation going to be too costly to really put them in application outside a project framework?
Ud fra denne centrale fleksibilitetsbetragtning
From this focus on flexibility, a set of three key research questions emerged:
Men overvejelserne skulle samles om no get, og derfor enedes TeleScopia deltagerne om at benytte projektet som anledning til at se nærmere på den velkendte antagelse, at indførelse af mere teknisk udstyr i undervisningen automatisk vil gøre denne mere fleksibel ved at give eleverne flere valgmuligheder med hen syn til hvornår, hvor, hvad og hvordan de tilegner sig stoffet.
But reflection needs a focus. The TeleScopia participants decided to use the opportunity of the Project to study more closely a familiar assumption, that technology can enable training to become more flexible, offering a broader range of choices to learners with regard to when, where, what and how they learn.
Men holder antagelsen stik i praksis?
Does this actually happen in practice?
Hvis kursusudbyderne har mulighed for at benytte moderne teknisk udstyr i undervisningen, betyder det så, at de til gengæld giver eleverne flere valg
If course providers have access to a range of mod ern technologies, will they in turn offer a broader range of choices to their learners than they can offer using their traditional technologies and delivery methods?
ERHVERVSUDDANNELSE NR. 7
VOCATIONAL TAAINING NR. 7
Hvilke faktorer i forbindelse med in struktører, kursusudbydere, elever, elevers arbejdsgivere, teknisk udstyr, instruktionsform, undervisningsmaterialer, udgifter, kultur, sociale og lovgivningsmæssige for hold vil på den mest afgørende måde bremse eller fremme overgangen fast- > ßek-sibel på disse centrale områder?
What factors related to tutors, courseproviding agencies, learners, learners' employers, technologies, instructional design, learning materials, costs, culture, social and legal issues most critically con strain or stimulate the movement from fixed - > flexible on these key dimensions? we think of the course experience in terms of how much time the learner proportion ately spends on each of seven categories of learning activities, we can see a (generalized) profile of the pedagogical changes in the TeleScopia courses in Table 2.
Hvis vi forestiller os kursusforløbet, som det udtrykkes ved den tid, som eleven forholdsvis bruger på hver enkelt af syv kategorier af undervisningsaktivitet, kan vi i tabel 2 se en (generaliseret) profil af TeleScopia-undervisningens pædagogiske forandringer.
"(...) the TeleScopia courses remained "courses". There was no real at tempt to move (...) toward the provision of learning modules appropriate to "just-in-time" workplace learning (...)"
Hvordan kan de forskellige telematiske bidrag, ikke mindst ved billedlige udtryk som "virtuelt klasselokale", "udvidede kontakter" og "gruppesamarbejde i under visningen" på den mest effektive måde bidrage til overgangen fra fast- > fleksibel undervisning?
How can the different contributions of telematics, particularly through the metaphors of "the virtual classroom", "extended contacts", and "the collaborative learning group" most powerfully contribute to the movement from fixed - > flexible learning? Getting data
"(det) ser (...) ikke ud til, at (undervisningen) tilbød eleverne den forventede fleksibilitet... "
Despite the changes that were made, the TeleScopia courses remained "courses".
For at opfylde disse tre centrale forskningskrav samarbejdede forskerne snæ vert med kursusudbyderne under hele projektet for at gøre sig bekendt med deres ideer og opfattelser; det foregik ikke blot ved hjælp af spørgeskemaer og lig nende redskaber, men også i form af samtaler og uformelle drøftelser.
To address this set of three key research questions, the researchers worked closely with the course providers throughout the project, obtaining their ideas and opinions not only through questionnaires and other instruments but also through inter views and informal discussions.
I en række tilfælde tog man ved hjælp af spørgeskemaer også TeleScopia-elever med på råd.
Contact was made on a number of occasions with the learners in the TeleScopia courses via questionnaires.
Endvidere benyttedes samtaler og andre former for dataindsamling for at få oplysninger frem fra de lokale instruktører, der deltog i fjernundervisningens gen nemførelse.
In addition, interviews and other forms of data gathering were used to capture the opinions of local tutors involved in the support of the distancedelivered courses.
Elevernes opgavebesvarelser og nedskrift af deres elektroniske diskussionsbidrag blev også gennemgået.
Materials produced by the learners, and transcripts of their electronic discussions were studied.
Alt i alt fik man indsamlet et bredt spektrum af data (nærmere om de undersøgte eksempler i rapporterne af Collis, 1995, og Köhler, 1995).
In sum, a wide range of data was obtained (see the case studies in the reports edited by Collis, 1995, and Köhler, 1995).
Slutrapporten om projektets forskningsdel (Köhler & Collis, 1995) indeholder en fuldstændig gennem gang af materialet. Til trods for de skete ændringer vedblev TeleScopia-undervisningen imidlertid at være "undervisning".
The final report of the research component of the project (Köhler & Collis, 1995), contains the full analysis of the data. "(...) it does not seem that the courses offered their clients instructional flexibility within the courses themselves. "
Der konstateredes ingen reelle forsøg på at komme væk fra kursuset som klart defineret undervisningsenhed for at bevæge sig i retning af tilvejebringelse af undervisningsmoduler, der egnede sig for tilegnelse på arbejdspladsen "just-in-time", således som det mere og mere anbefales som metode til livslang uddannelse (se eksempelvis Bar ker, 1995, der i et særnummer af et uddannelsestidsskrift rettede søgelyset mod systemer til forbedring af ansattes præstationer (såkaldte employee performance support systems - EPSS) som ramme om uddannelse på arbejdspladsen).
Thus while the stimulus of a range of technologies, and of the Project itself, resulted in a number of new instructional features in the TeleScopia courses, it does not seem that the courses offered their clients instructional flexibility within the courses themselves.
TeleScopia-undervisningen var og blev undervisning udformet af kursus arrangører, og som sådan opfattedes den også af eleverne.
How can we summarize the insights that emerged from all this interaction?
UETP-EEE-uddannelsen var den mest nyskabende med hensyn til undervisningsstruktur.
Some of the key conclusions are given here.
Blandt de ændringer, der blev indbygget i undervisningen, havde eleverne kun få valgmuligheder. Hvis der var sket en ændring, forventedes alle del tagerne at følge den.
The following represent ideas relating to the three research questions that converged during the Project, as the many sources of data in the Project were synthesized.
Hvordan kan man sammenfatte de mange indblik, der resulterede af den alsidige indsats?
What dimensions are most important with regard to the fixed - > flexible transition for European training?
Nogle af de vigtigste konklusioner er medtaget i den foreliggende artikel.
First, what happened in the TeleScopia courses once a variety of technologies were made available to the course providers?
ERHVERVSUDDRNNELSE NR. 7
VOCATIONAL TRAINING NR. 7
Ændringer i kursusprofilerne for TeleScopia på grundlag af en vurdering af den tid, eleverne har brugt på syv forskellige undervisningsaktiviteter; ændringernes tekniske baggrund
Changes in course profiles, TeleScopia Courses, based on an estimation of learner time spent on each of seven instructional activities, and the technologies involved in the changes
Undervisningsaktivitet; ændring ens omfang i relation til teknik ken
Change;
Ingen ændring (Ingen instruktør forelæggelse)
(Not only face-to-face but also two-
Ingen ændring (Ingen instruktør forelæggelse)
(No instructor presentation)
Ingen ændring (Ingen instruktør forelæggelse)
(No instructor presentation) entation of lesson instructor presen­material via a lec­tation) ture or lesson way video via ISDN)
Ændring: (Ikke kun person lig kontakt, men også ved tovejs video over ISDN)
Change: Con­
Eventuel ændring; e-mail meddelelser gennem WWW-kontaktsted
Change: Con­tinual, via e-mail learner/instructor contact (beyond during application sharing (via ISDN tinual, via e-mail and telephone via e-mail mes­sages through
Ændring; blev centrum i tovejs videolektioner (tv med returkanal)
Group discus­sions among learners video (interactive television) ses­sions by some learners, during face-to-via computer face group ses­conferencing sions with local tutors?
Eventuel ændring; måske indtrådt un der direkte gruppekontakter med lokale instruktører tører
via the news­group func­tionalities in the WWW site, and also, less exten­sively, during the twoway video-sessions
Ændinger; over sættelse af tekster og videokassetter
Changes; Transla­tion of text mate­
Nogen ændring; synes at være integreret med elev øvelser (se nedenfor) for)
Changes; Transla­tion of text mate­
Ingen ændring; forberedte tekster, videokassetter med gennemgang af lektionerne disponible. nible.
Some change; Seems to be inte­grated with or interacting able via the als, video tapes of lesson presenta­ rials and videotapes rials; use of broadcast pro­ learner exercises (see below) with learning ma­terials tions available for further study gramming (also available on videotape)
Ændringer; tekst materiale disponibelt via WWW, herunder materiale, som ikke er udvalgt af instruktøren, men disponibelt via an dre eksterne WWW-kontakter
WWW, including materials not de­termined by the instructor but available through other, external WWW sites
Ingen ændring; op Omfattende æn gaver i trykt form dring; mange op gaver gennemføres med computer programmer
Some change, ex­
Omfattende ændring; opgaver ud leveres og afleveres under computer konferencer
No change exercises deliv­ered and feed­ cises in printed materials on exercises or essays ercises delivered via fax many exercises carried out within a software envi­ronment back given via computer conferencing en­vironment
Gruppearbejde (pá projekt eller opgave)
Group work (on project or task)
Ændring, omfattende, udviklet via tovejs video lektioner
Change; Exten­sive, developed via the twoway video events
Ændring; omfattende gruppearbejde under forberedelse til tovejs videolektioner
Change; Extensive None group work in preparation for the twoway video events ρ ρ
Eksaminering eller bedømmelse (ud over færdiggørelse af opgaver)
Examinations or assessment event (other than completion of as­ signments)
ERHVERVSUDDANNELSE NR.7
VOCATIONAL TRAINING NR. 7
Kursusaspekter inden for hvilke det er særligt ønske­ligt at give eleven valgmuligheder
Table 3 important to a future realization of more­flexible training, and the choice of op­tions which would offer the most mean­ingful possibilities to the learner (Table 3).
Så selv om den nye teknik og projektet som sådant indebar en række undervis­ningsmæssige nyskabelser i TeleScopia­ uddannelsen, ser det ikke ud til, at den tilbød eleverne den forventede fleksibili­tet i undervisningen.
Dimensions of course participation in which offering the learner a choice of options would be particularly desirable
FREMTIDIG, ØNSKET SITUATION (MERE FLEKSIBEL):
FUTURE, DESIRED SITUATION (MORE FLEXIBLE): Recommended Options to Offer the Learner
NUVÆRENDE SITUATION (FAST):
CURRENT SITUATION (FIXED): Course provider decides in advance how the dimension will be offered in the course
Tilbyde et valg: a) Ønsker eleven at deltage i en gruppe?
Offer a choice: (a) Does the learner prefer being part of a group, participating together in the course?
Eller b) foretrækker han individuel undervining uden for­nemmelsen af at have "klassekammerater"
Or (b) Does he prefer working individually, without a sense of having "classmates"?