natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men det mest foruroligende er, at 80% af de SMV, der oprettes, slår fejl pga. forskellige faktorer, navnlig fordi de forskellige aspekter, der har betydning for konkurrencen, herunder især innovation, udlandshandel og ny organisationsformer, undervurderes.
A more worrying fact is that 80% of new SMEs fail, for a variety of reasons, notably through underestima­ting the competitive environment, notably in the areas of innovation, external trade and new organizational forms.
af institutioner og ressourcer end hidtil.
Institu­tions and resources need to be mobilized far more effectively than has thus far been pos­sible.
I i Spanien findes der nogle statslige organisa­tioner som IMPI (Instituttet for Små og Mellemstore Industrivirksomheder) og EOI (Skolen for Industriel Organisation), der henhører under industriministeriet, og som — navnlig den første — er specialiseret i rådgivningsfunktioner og udsender publi­kationer vedrørende SMV. Også i de auto­nome regioner tages der initiativer til fordel bf
There exist in this country a number of public bodies — such as the Instituto de h Mediana y Pequeña Empresa Industrial (Small and Medium Business Institute) and the Escuela de Organización Industrial (In­dustrial Organization School) — which come under the Ministry of Industry and specialize (notably the first of these) in providing advice and producing publica­tions relating to SMEs.
^■V-eE^ì for SMV gennem Rådgivningskontorerne for Udvikling og Industri.
At the level of the autonomous communities (regional au­thorities) too activities directed towards SMEs are being promoted through the De­velopment and Industry Commissions.
Måske er han­delskamrene mere effektive, hvad angår ud­ dannelse af ledende funktionærer.
In respect of the training of SME managers a more dynamic role is perhaps played by the Chambers of Commerce.
!,! \ pp m ministeriet, nærmere betegnet Generaldi­rektoratet for Kooperativer, og organisatio­ner uden erhvervsmæssigt formål som FUNDESCOOP (Instituttet for Udvikling af Kooperativer og Social Økonomi) tilby­der det ledende personale i kooperativer og medarbejderejede aktieselskaber uddannel­se i administrative spørgsmål.
The need for an overall 'preventive' training plan for SME's makes itself felt both at the sectoral level (there is a clear need for con­certed action by businesses in such sectors as the hotel and catering industry, tran­sport, farming and commerce) and in par­ticular geographical areas.
Der er desuden opstået en række fornyelser med hensyn til virksomhedsdannelser: ko­operativer, medarbejderejede aktieselska­ber osv., der har kunnet udvikle sig takket være en ny lovgivning i forskellige regioner, bl. a. Katalonien, Baskerlandet, Levanten og De Baleariske Øer.
Innovative business structures such as co­operatives and workers' companies (So­ciedades Anónimas Laborales) have been making a vigorous appearance, encouraged by new legislation in such regions as Cata­lonia, the Basque country, Levante and the Balearics.
Fænomenet med den såkaldte »selvbeskæftigelse« gennem inve­stering af arbejdsløshedsunderstøttelse er endnu et element i dette positive og loven­de, men usikre panorama.
The growth of self­employment, making use of unemployment benefit pay­ments, completes a positive and hopeful pa­norama, albeit one which is also uncertain.
Disse nye virk­somhedslederes og deres medarbejderes kvalifikationsniveau er klart utilstrække­ligt. I følge vor undersøgelse om den er­hvervsaktive befolkning har kun 29% af ar­bejdsgiverne en akademisk uddannelse2).
In fact the skill and qualifications levels of this 'new business class' are clearly in­adequate: as the labour force survey shows, only some 29% of employers have any higher­level qualification,2and, even more significantly, only 15.6% of managers of firms in Spain are professionally qualified.
ler en klar målsætning for uddannelsespro­filer og ikke mindst en samlet uddannelses­plan, der også omfatter arbejdstagerne, og som sikrer, at de offentlige og private res­sourcer og initiativer kvantitativt og kvali­tativt er i overensstemmelse med den er­hvervs­ og arbejdsmæssige virkelighed, der er skildret under punkt 1 i denne artikel.
in a 'motivation, project', in which the so lidarity of the north and south of the continent, of its most and least-developed regions, will find expression and through which those who work in SMEs — with their restricted rights and precarious prospects — will see that the European Community is concerned with the quality of their lives and with social cohesion, driving away the spectre of a divided society.
Denne nødvendighed af en præventiv glo­bal uddannelsesplan for SMV gør sig gældende både på sektorniveau — vi har al­lerede set nødvendigheden af en samord­ning mellem virksomhederne inden for sek­torer som hotel­ og restaurationsvirksom­hed, transportsektoren, landbrug og handel — og navnlig på regionalt niveau.
The European Community's permanent in formation service on assistance and training for SMEs (the SME Task Force), the Comett programme, distance training, the use of both public and private bodies at national and regional level, experiments such as the Madrid School of Pastry-making and the re search into training using information technology being carried out by Fundesco (the Foundation for the Development of the So cial Function of Communications): all these open up hopeful prospects for the future, requiring the active collaboration of government, employers and the unions.
Uden tvivl byder reformen af strukturfondene, der er knyttet til regionale udviklingspro­jekter, som f. eks. ILE, en enestående chan­ce for Katalonien — Olympiaden i 1992 — eller Andalusien — Verdensudstillingen — men også for regioner, der betragtes som støtteberettigede af EF, idet Regionaludvik­lingsfonden, Socialfonden og EUGFL kana­liserer stadig større beløb i form af støtte til
This we see as the way to mobilize economic and social resources in such a way that, follow ing the social dialogue of Val Duchesse, Spain and the rest of Europe can be linked the case of Catalonia (the 1992 Olympics) and Andalusia (the Seville International Exhibition), but also in that of the regions accorded priority status by the European Community in which aid from the Regional Development Fund, the European Social Fund or the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund is being channelled in increasing amounts into vocational training linked to other development plans.
Den stadige information fra EF om støtte og uddannelse i forbindelse med SMV (gen­nem SMV­Task Force), Comett­program­met, fjernundervisning, udnyttelse af den offentlige infrastruktur gennem INEM (Den Nationale arbejdsformidling), MEC (Ministeriet for Undervisning og Viden­skab), de autonome regioner, eller den pri­vate infrastruktur, gennem eksperimenter, som det, der har fundet sted på bager­ og konditorskolen i Madrid, eller det forsk­ningsprojekt vedrørende erhvervsuddannel­se gennem nye teknologier, der gennemfø­res af FUNDESCOOP, åbner nye horison­ter på det beskæftigelsesmæssige område og kræver et aktivt samarbejde mellem rege­
We thus have a great opportunity to create a stable infrastructure for training provision, particularly within particular geographical areas, based on discussions between the two sides of industry and with priority being given to training projects in the context of nationally and locally coordinated action.
Erhvervsfaglig videreuddannelse som instrument for en anticiperende strukturpolitik
Continuing vocational training as an instrument of anticipativi structural policv
Problemet: Videreuddannelsens orientering efter erhvervslivets fremtidige strukturændringer tisk orienteret videreuddannelse til grund.
The problem: gearing continuing vocational training to the future structural change of the economy mands which structural policy makes on continuing training for its three facets — sectors, regions and firms of different sizes — are also described.
Samtidig fremhæves nationale for skelle og fælles træk i den erhvervsfaglige videreuddannelse for så vidt disse er relevante for den anticiperende strukturpolitik, mens konklusionerne for den praktiske strukturpolitik i EF-medlemsstaterne vil blive fremsat i slutningen af nærværende artikel. kel.
The article concludes with a summary of the conclusions for practical structural policy in the European Community countries.
udvikling svinger på langt sigt.
Continuing training as an 'economic commodity' resources fluctuates in the long term, the truer this is.
En fremtidsrelateret udformning af ressourcernes an vendelse (allokering) får på denne baggrund voksende betydning.
Growing importance must therefore be attached to a future-oriented form of resource use (allocation).
En »anticiperende« strukturpolitik, det vil sige en politik, der lægger fremtidige strukturændringer til grund, når den aktuelle erhvervsstruktur udformes, bliver et mere og mere nødvendigt grundlag også i forbindelse med videre uddannelsens opgaver og tiltag.
It is be coming increasingly obvious that an 'anticipative' structural policy, i.e. a structural policy which takes future structural changes as its basis when shaping the present structure of the economy, is also the necessary reference frame for continuing training tasks and measures.
Samtidig træder videreuddannelsens aktive indvirkning på de fremtidige strukturforandringer mere tydeligt frem: de videreuddannelsestiltag, der gennemføres i dag, forbedrer produktionsfaktorernes mobilitet og erhvervsstrukturens fremtidige fleksibilitet.
At the same time, the active influence of continuing training on future structural changes is becoming more apparent: continuing training measures taken now will increase the mobility of the factors of production and the flexibility of the structure of the economy in the future.
Den økonomiske vækst er forbundet med omfattende forandringer i erhvervslivets struktur, og det gælder både for den kvantitative og den kvalitative vækst. Bruttonationalproduktets vækstrater er nemlig afhængige af de disponible ressourcer og det tekniske fremskridt, mens livskvalitetens forbedringer bestemmes af forholdet mellem arbejde, fritid og oplysning samt de nye produktionsmetoders sociale følgevirkninger inden for erhvervslivets sektorer, re gioner og virksomhedsgrupperinger.
Economic growth, whether quantitative or qualitative, is accompanied by major changes in the structure of the economy since the rates of growth in real gross na tional product depend on available re sources and the rate of technical progress, and improvements in the quality of life are determined by the relationships between work, leisure time and education and by the social consequences of the new production methods in the various sectors, regions and size categories of firms in the economy.
Det er derfor, at presset stiger til at udvikle nye evner til nyskabelse og ressourcernes fleksibilitet, mens en udvidelse af de sociale og økonomiske uligheder samtidig skal for hindres (CEDEFOP: Nye perspektiver ... , 1980, s. 9).
Hence the increasing pressure to develop new skills in the innovative and flexible use of resources while preventing the social and economic inequalities from growing (CEDEFOP: New perspectives . . . , 1980, p. 9).
Det gælder så meget des mere, jo mere uregelmæssigt nyskabelserne gennemføres og jo mere ressourcernes
The less regularly innovations are in troduced and the more the development of
Videreuddannelsen har nær forbindelse til dele af tilværelsen som arbejde, fritid og oplysning og på den anden side til de økonomiske aggregatstørrelser produktion, beskæftigelse og arbejdskraftens kvalifikation.
Continuing training is closely linked both to work, leisure time and education and to the economic aggregates production, employ ment and workers' qualifications.
Når der skal tages højde for de samfundsmæssige og økonomiske dimensioner, kan man betragte videreuddannelsen som et »økonomisk gode« i videste forstand, det vil sige under hensyntagen til de sociale motiver og følger.
So that the social and economic dimensions may be included, it seems advisable to regard con tinuing training as an 'economic commodity'' in the broad sense, i.e. with account taken of its social motives and con sequences.
På denne baggrund viser vi dereuddannelsen sig at være1) et gode, som der er knaphed på, men som kan forøges ved specifikke tjenesteydelser,2) et blandet
Continuing training then proves to be (1) a scarce commodity, but one whose supply can be increased by specific services, (2) a mixed, private-and-public commodity, i.e. a commodity which can be supplied by markets or public institutions or (3) a social commodity in the nature of a merit good, i.e. a commodity whose need for supra-individual goals is determined so cially (e.g. school, upbringing).
Længere docentur- og forskningsophold ved udenlandske universiteter (bl. a. University of California, Campus Berkeley 1967-68, universitet i Nagoya 1983 og 198J).
He has spent several periods teaching and researching at foreign universities (including the University of California, Berkeley in 1967/68 and the University of Na goya in 1983 and 1985).
Arbejdsområder: Erhvervs- og socialpolitik, strukturpolitik, dogmehistorie.
He specializes in economic and social policy, structural policy and the history of dogmatic theology.
Arbejder på Small Business området: Arbejdsmarkedsproblemer, strukturundersøgelser, internationale sammenligninger af små og mellemstore virksomheders udvikling.
His publications on small business have concerned labour market problems, structural studies and international comparisons of the develop ment of small and mediumsized enterprises.
Medlem af nationale og internationale forskningsorganisationer nologi og3) forandringerne i befolkningen.
These interrelationships between structural change and continuing training will be demonstrated in the following by reference to three specific areas of structural policy: (1) the change in the structure of the labour market, (2) the introduction of new technologies and (3) population changes.
Alle tre områder omfatter forandringer i ef terspørgslen efter videreuddannelse samt i tilbudet af uddannelsesprogrammer og aktiviteter inden for videreuddannelsen.
All three areas entail changes in the demand for continuing training and in the supply of teaching programmes and continuing training activities.
Derfor et det nødvendigt, at den erhvervsfaglige vi dereuddannelse til at begynde med fremstilles som et »økonomisk gode«, der — ved forskellige organisationsmekanismers mellemkomst — efterspørges og tilbydes inden for samfundsøkonomien.
It is therefore necessary to begin by depicting continuing training as an 'economic commodity' which — through the medium of various organizational mechanisms — is the object of supply and demand in the economy.
Dernæst foretages en undersøgelse af tilbudet på erhvervsfaglig videreuddannelse som strukturpoli tisk instrument, og i den forbindelse lægges en model til en anticiperende, strukturpoli privat-offentligt gode, det vil sige et gode, der kan stilles til rådighed gennem markedet eller offentlige institutioner, eller3) et of fentligt gode med karakter af noget, man kan gøre sig fortjent til, det vil sige et gode, hvis behov bestemmes af samfundet efter
The supply of con tinuing training as an instrument of structural policy is then considered on the basis of a model of anticipative continuing training geared to structural policy. The de
overførsel af arbejdskraft til de interne eller de fagrelaterede arbejdsmarkeder.
structure of the supply of continuing training is determined by the supplying bodies and the purpose for which it is provided (Figure 2).
omfatter forskellige målgrupper, institutio­ner og ydelser (Winter, H./Tholen, H. H., 1979, s. 23 ff.).
provided for different target groups and purposes and by different supplying bodies (Winter, H./Tholen, Η. H., 1979, pp. 23 ff.)
Disse differentieringer af videreuddannelses­tilbudet forstærkes ved indførelsen af ny tek­nologi samt arbejdsmarkedets og befolk­ningens strukturelle udvikling.
The supply of continuing training becomes more differentiated as new technologies are introduced and the structure of the labour market and the population changes.
Eksterne delarbejdsmarkeder
■ the wide range of continuing training available, but also
For at begrunde videre­uddannelsens omfang og struktur kræves endvidere en teoretisk model, der forklarer efterspørgsel og tilbud inden for videreud­dannelsen ud fra sammenhængen med be­skæftigelse, produktion, fritid og oplys­ning.
Figure 1: Continuing training in the tripartite labour market back to its relationship with employment, production, leisure time and education.
Stik imod de hidtil diskuterede teore­tiske udgangspunkter (Clement, W., 1979, s. 87) er det først og fremmest den begynd­ende arbejdsmarkedssegmentering, der må lægges til grund for videreuddannelsens strukturpolitiske orientering (Schmid, Α., 1984, s. 213 ff.).
Where the structural policy orientation of continuing training is concerned, the ap­proaches to labour market segmentation (Schmid, Α., 1984, pp. 213 ff.) are best qualified in this respect, notwithstanding the theoretical approaches that have so do­minated the debate (Clement, W., 1979, p. 87).
Heraf udledes visse konse­kvenser for strukturpolitikken: På de fagrela­terede arbejdsmarkeder skal arbejdsløshe­den nedbringes ved hjælp af foranstaltnin­ger i henhold til Arbeitsförderungsgesetz (lov om arbejdsformidling, arbejdsløsheds­forsikring, erhvervsvejledning etc. i For­bundsrepublikken Tyskland) henholdsvis ved målrettede tiltag, der forbedrer arbejds­kraftens kvalifikation.
From this certain conclusions are drawn for structural policy: in the craft lab­our markets unemployment is to be reduced with the aid of measures taken under the Employment Promotion Act (Federal Re­public of Germany) or measures specifically designed to improve workers' skills.
På de eksterne delar­bejdsmarkeder skal der anvendes tiltag, der bevirker en kvalitativ forbedring af arbejds­pladserne (lov om mindsteløn, lovgivning mod diskriminering af randgrupper, statslig lønkontrol).
In the external labour markets the measures taken are intended to bring about a qualitative improvement in jobs (minimum wage le­gislation, laws prohibiting discrimination against marginal groups, government wage controls).
De interne delarbejdsmarkeder skal først og fremmest bidrage til en for­øgelse af arbejdspladserne i de store virk­somheder.
The internal labour markets are primarily designed to help increase the number of jobs in large enterprises.
Der er dog en risiko for, at strukturpolitiske tiltag bevirker, at virk­somhederne tyr til medtageeffekter og und­vigelsesstrategier.
The danger here is that structural policy meas­ures will cause enterprises to 'cash­in' and adopt evasive strategies.
På denne baggrund bør der føres resultatkontrol med strukturpoli­tisk orienterede fremmeforanstaltninger for erhvervsfaglig videreuddannelse med jævne mellemrum. (Fig. 1)
A constant check must therefore be kept on the promotion of continuing training geared to structural po­licy objectives to ensure that it is having the desired effect (Figure 1).
Den erhvervsfaglige videreuddannelse frem­mes på delarbejdsmarkederne ved hjælp af forskellige tiltag og med forskellige virknin­ger på ressourcernes anvendelse:
Continuing training in the various segments of the labour market is promoted with dif­ferent measures and with different effects on the use of resources:
■ på de interne delarbejdsmarkeder for­øges arbejdskraftens virksomhedsinterne fleksibilitet
■ in internal labour markets the in­com­pany flexibility of workers increases;
Støtte til erhvervsfaglig efter­og videreuddannelse
■ in craft labour markets mobility within and between occupations is influenced;
■ på de fagrelaterede arbejdsmarkeder på­virkes den faginterne mobilitet og mobilite­ten fagene imellem
■ external labour markets are encouraged to employ workers continuously and to transfer them to internal and craft labour markets.
■ de eksterne arbejdsmarkeder foranledi­ges til kontinuerlig beskæftigelse samt til
Shaping the supply of continuing training as an instrument of structural policy
Fig. 1: Erhvervsfaglig videreuddannelse på det tredelte arbejdsmarked
As a result of the changes in the structure of the labour market continuing training is
Efteruddannelse
In­service training
Almindelig videreuddannelse
General continuing training
■ videreuddannelsestilbudets brede spek­trum, men samtidig også
■ the fact that relatively little attention is paid in continuing training to persons employed in external labour markets.
Virksomhed: Intern videreuddannelse
Enterprise: In­company con­tinuing training
■ sigtet på de interne og fagrelaterede del­arbejdsmarkeder samt
Further differentiation in the supply of con­tinuing training then occurs:
Erhvervsfaglig nyo­rientering for me­darbejderkernen. Interne delarbejds­markeder.
Occupational re­orientation of the core workforce; internal labour mar­kets
Efteruddannelse med henblik på for­fremmelse og tilpas­ning af medarbejder­kernen. Interne delarbejdsmarkeder
Training geared to the advancement and adjustment of the core workforce; internal labour mar­kets
■ videreuddannelsens forholdsvis ringe hensyntagen til erhvervsaktive personer på eksterne delarbejdsmarkeder.
■ large compames have their own in­service training departments or au­tonomous in­service training institutes;
Dertil kommer yderligere differentieringer i videreuddannelsestilbudet:
■ many small and medium­sized en­terprises are dependent on inter­company or State continuing training activities;
Institut: Ekstern videre­uddannelse
Association/ institute: Inter­company continuing training
Erhvervsfaglig ny­orientering for er­hvervsaktive perso­ner inden for de fagrelaterede del­arbejdsmarkeder
Occupational re­Continuing training orientation for per­geared to associa­sons employable in tions' interests for craft labour markets internal and/or craft labour markets
Videreuddannelse i henhold til organisa­tionsinteresser og med henblik på in­terne og/eller fagre­laterede delarbejds­markeder
Association­ or sector­oriented /oc­cupation­related training: selection for internal labour markets
■ små og mellemstore virksomheder er for en stor del henvist til eksterne eller statslige videreuddannelsesaktiviteter
■ few very small firms participate in con­tinuing training activities;
Stat: Ekstern/statslig videreuddannelse
State: Non­com­pany/State con­tinuing training
Almindelig vider­euddannelse. Ek­sterne delarbejds­markeder
General continuing training; external labour markets
■ meget små virksomheder deltager kun i videreuddannelsesaktiviteterne i begrænset omfang
Preparation for or complement to in­or inter­company continuing training
Forberedelse hen­holdsvis supplering af den interne eller den eksterne videre­uddannelse ved or­ganisation / institut
■ in a sectoral breakdown enterprises and associations in sectors with a marked pro­pensity for innovation (e.g. the engineering, electrical engineering and car industries) and in the service sector (e.g. banking and insurance) are particularly active in con­tinuing training;
Erhvervsfaglig re­aktivering hen­holdsvis revalide­ring for erhvervsak­tive personer fra de fagrelaterede delar­bejdsmarkeder
Occupational reac­tivation or rehabi­litation for persons employable in craft labour markets
■ opdelt efter brancher viser virksomheder og organisationer inden for industrigrene med udprægede innovationstendenser (for eksempel maskinindustrien, elektronik­industrien, bilindustrien) samt i servicesek­toren (for eksempel banker og forsik­ringsselskaber) sig at være særlige videre­uddannelsesaktive samtidig mulighed for at formulere antici­perende strukturpolitiske krav til den er­hvervsfaglige videreuddannelse.
■ continuing training activities fluctuate procyclically, i.e. spending on continuing training falls during a recession and rises during a boom (in absolute terms and in proportion to total wages and salaries or turnover); managers of small and medium­sized en­terprises;
(1) Den erhvervsfaglige videreuddannelse skal tage mere sigte på erhvervsaktive per­soner på (nuværende og fremtidige) arbejds­pladser uden for virksomhedsinterne del­arbejdsmarkeder.
(1) greater concentration on the continuing training of persons in (present and future) jobs outside internal labour markets;