natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I forskningen fokuseres der specielt på de interne krav til kvalifikationer i store produktionsvirksomheder, og hvad der gøres for at opfylde disse krav.
Each TEC will have a target for higher-level skill training at NVQ Level III and equivalent or above.YT will also continue to offer help to
Der er planlagt et betydeligt forskningprogram til støtte for Youth Training (YT) for 1991-1992.
The project aimed to develop a framework for the education standards and NVQs (the Standards Programme).
Dette nye program sigter mod at give alle unge mennesker, der tilmelder sig en ungdomsuddannelse, mulighed for at op nå færdigheder, der mindst svarer til »National Vocational Qualifications«, niveau II.
It aimed to establish what needs to be known to evaluate the standards programme and to identify data which is young people with special training needs.There are no longer any formal age-limits to discretionary entry or limits to duration of training.
uddannelse eller forandringer, der er på vej.
INFORMATION SOURCES employers and their individual em ployees.
Formålet med projektet var at afstikke nogle rammer for uddannelses mæssige standarder og NVQ (stan
This project is a qualitative study of the implementation of new policies and practices in relation to training in present day industry.
Oplyser om standarder under ud formning i brancher, hvor der ikke er noget relevant »Industry Lead Body«.
Useful addresses database; produces regular NCVQ up-to-date booklet entitled 'Progress to Date'.
De største organer med beføjelse til at godkende eksaminer samarbejder med TDLB med henblik på at udforme en række standarder for kvalifika tioner inden for rammerne af NVQ/SVQ.
SCOTVEC is an accrediting body as well as an awarding body. In addition to developing exemplary qualifications at all levels, SCOTVEC is look ing to build on the TDLB standards to develop new awards.
Følger med i de NVQer, der findes; formidler adgang til NCVQ-databa-sen og udgiver regelmæssigt en pjece med ajourførte oplysninger om NCVQ — pjecen hedder »Progress to Date«.
The Training and Development Lead Body plays a significant role in guiding the development of vocational qualifications using the National Standards. The major awarding bodies are liaising with the TDLB to de vise a range of qualifications of the NVQ/SVQ framework.
Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse c ω
European Centre for the Development of Vocational Training
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
* * * OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS » OH? ** OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Statens og Arbejds markedets Parters Rolle; Mekanismer og indflydelsessfærer
The role of the State and the social partners: mecanisms and spheres of influence
Indhold side
Editorial staff:
"Fra markedets jungle til den sociale dialog: Erhvervsuddannelserne og EF" Françoise Theunissen
"From the market jungle to the social dialogue: vocational training and the Community" Françoise Theunissen
UNICE's syn på arbejdsmarkedets parters rolle inden for erhvervsuddannelserne
Content and structure: Fernanda Reis Georges Dupont
Indhold, struktur Fernanda Reis Georges Dupont
Role of the social partners in training from the UNICE point of view Andrew Moore
Efter­ og videreuddannelse af erhvervsbeskæftigede ­ forskelligheder i Europa
Continuing training for the employed: a Europe of diversity Peter Auer
Langsigtet jobforvaltning og erhvervsuddannelse Louis Maltet
Forward management of employment and vocational training Louis Mallei
Sekretær i oversættelsestjenesten Alison Clark
"Local system­building and policy at national and European level" Peer Hull Kristensen
"Lokal systembygning og politik på statsligt og europæisk plan" Peer Hull Kristensen
Layout: Werbeagentur Zühlke Scholz & Partner GmbH. Berlin Some key developments in the role of the vocational training partners in France Jean­François Cernie
Nogle markante udviklingstendenser i aktørernes rolle i erhvervsuddannelsen i Frankrii Jean­François Genne
Technical Production with DTP: Axel Hunstock, Berlin
Layout Zühlke Scholz & Partner GmbH, Berlin Koordinering af flere aktører inden for erhvervs­ og arbejdsmarkedsuddannelse i Emilia Romagna Vittorio Capecchi
Employers, unions and consultative forums in Dutch vocational education Jeroen Onstenk k
Arbejdsmarkedets parter og rådgivningsorganer inden for den nederlandske erhvervsundervisning
Participation of the social partners in education policy. Decision­making relating to training colleges in Portugal Margarida Marques
Arbejdsmarkedets parters medvirken i den uddannelsespolitiske beslutningsproces Margarida Marques
Flexible coordination: the future of the dual system from a labour market policy angle Günther Schmid
Fleksibel koordinering: Det duale systems fremtid, arbejdsmarkedspolitisk set Günther Schmid
The role of government and the two sides of industry in vocational training Ingeborg Weegmann
Er mangelen på kvalificeret arbejdskraft i Storbritannien et spørgsmål om uddannelse eller kvalifikationsudnyttelse? Alice C. Umi: David Marsden
Shortages of qualified labour in Britain: a problem of training or of skill utilisation?
De underskrevne artikler forplig ter kun forfatterne og afspejler ikke nødve ndigvis Centerets synspunkter
The views expressed by contributors do not necessarily reflect those of the European Centre for the Development of Vocational Training
Eftertryk tilladt med kildeangivel se, dog ikke til kommercielle formål
Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided that the source is indicated
& undgå blot at præstere det, der bedes om, hvilket kan føre til. at de korte uddannelser overflyttes til skole- og uddannelses institutionerne. byrdes betydning: undervisningssystemets institutionaliseringsgrad; evnen til at reagere på arbejdsmarkedets udsving; graden af ensartethed på landsplan; de senere års væsentligste nyskabelser; uddannelsernes samfunds- og erhvervsmæssige hierarki; udelukkelsernes omfang: dimittendstrømmenes udvikling; kvantitativt og kvalitativt forhold mellem grundlæggende og efterfølgende erhvervsuddannelse.
'Pea* ^e*^' tional system; its capacity to react to changes in the labour market; the extent to which that system is consistent nation wide; major developments over recent years; the social and vocational hierarchy of the various types of training; the extent to which some groups are excluded; trends in output rates; both the quantitative and the qualitative links between basic and continuing training.
Det tvinger dem til at bestræbe sig på åbenhed over for erhvervsliv og samfund, altså til at være mere modtagelige for den sociale dialog, og foranlediger dem til at søge nye institutionelle og funktionelle konstruktioner.
Schools are having to be more open-minded to their economic and social environment and more receptive to the social dialogue, and this in turn is leading them to devise new institutional and operational structures.
Det kommunikationssystem, der styrer disse konstruktioner, er ikke nødvendigvis oprettet endnu.
The communication system to regulate these structures may not yet be in place.
Arbejdsmarkedstyper: Professionelle eller interne markeders overvejende ind flydelse; mobilitetstyper; forbindelser med undervisningssystemet; vigtigste modaliteter for hensyntagen til uddannelsen ved lønmæssig indplacering; ledighedsformer.
Type(s) of labour market: predominance of job markets or internal markets; types of mobility; links with the educational system; main ways in which training is re
Hvad er det da for nye konstruktioner?
What are these new structures?
Hvordan erde bestående kommunikationssystemeropbygget? Hvordan er kommuni-kationsvilkårene?
What com flected in job classification scales; types of munication infrastructure is already in unemployment. place?
Hvad omfatter denne kommunikation?
What are the methods of communication, and what is the substance being communicated?
Hvordan strukturerer de forskellige erhvervsuddannelsesparters relative roller og pladser sig konkret i denne komplicerede relationskonstellation?
In this complex web of relationships, how do the relative roles and places of the various partners involved in vocational training actually fit together?
Hvilke relationstyper - information, høring, for handling, medindflydelse og andet - kan de opretholde i de konkrete situationer med hensyn til planlægning, udførelse, kontrol og evaluering af uddannelsen?
What types of relationship can they foster - information, consultation, negotiation, co-management, etc. - in practical situations as regards the planning, provision, monitor ing and assessment of training?
I denne sammenhæng er der endelig spørgsmålet om, hvordan og af hvem spæn- . dingerne på markedet styres underde unges overgang fra skole til arbejdslivet (bedre sammenhæng mellem uddannelsesapparatets dimittendstrømme, bedre an vendelse af kvalifikationer etc.)?
How and by whom are market tensions regulated during the transitional phase when young people move from school to work (greater uniformity in the number of people emerging from the training system, better use of skills, etc.)?
Hvilken rolle kan staten og arbejdsmarkedets par ter spille, og hvordan medvirker de?
What role can the State and the social partners play here, and what form could their contribution take?
Arbejdskraften er en nøglefaktor for EF's muligheder for at konkurrere med den øvrige del af verden.
human resources are a key factor in help ing Europe to compete as it faces the challenges of rival economies worldwide, and there is no doubt that a top priority for Europe over the coming years will be to build up a capital of skilled human re sources.
I de kommende år bliver det derfor sandsynligvis en af de store opgaver for EF's medlemsstater at sørge for. at arbejdskraften erhverver de fornødne kvalifikationer.
But acquiring skills is a long and complex process: it is very much a "social enterprise" in which many interdependent factors (formal and informal) come into play.
Skabelse af kva lifikationer er imidlertid en langvarig og indviklet proces, ja intet mindre end en samfundsopgave med mange indbyrdes sammenhængende formaliserede eller ikke-formaliserede bestanddele.
At the centre of this enterprise - to which several parties contribute at differ ent points - is basic and continuing vocational training.
Grund læggende og efterfølgende erhvervsuddan nelse er uomgængelige i denne proces, som i tidens løb inddrager flere og flere forskellige parter.
Admittedly investment in education has for several decades been a priority in the Member States, but in future it will be investment in training which will increase dramatically and at an unprecedented rate.
Almenuddannelsen har i flere årtier stået i første række i EF's medlemsstater, men fremover vil erhvervs uddannelsernes betydning tage til i hidtil uset omfang og tempo.
All this will call for new thinking and new attitudes to training, in particular its relationship to education.
Det vil kræve, at man ændrer sin opfattelse af erhvervsuddannelserne og ikke mindst af disses for bindelse med skoleundervisningen.
The problem is to decide what type of vocational training will be required, but a de bate is also needed on what vocational training can and cannot do.
Det gælder om at finde ud af, hvilken type erhvervsuddannelse, der bliver tale om.
Alternance training is one of the main ways of attempting to combine theory and practice.
Men man bør også overveje, hvad man kan opnå med erhvervsuddannelse, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
And, once again, what role does the State play and what social dia logue exists in this process?
Inden for den grundlæggende uddannelse og i de fortrinsvis skoleprægede systemer er det staten, der tilbyder og finansierer størsteparten, selv om måden, hvorpå staten medvirker, kan variere. Men virksomhederne, der skal udnytte kvalifikationerne, sætter i stigende grad spørgsmålstegn ved denne uddannelsesform, der beskyldes for ikke at give de kvalifikationer, som er hvervslivet mener at have brug for.
To understand the role, place and structure of vocational training systems, they have to be reconsidered in terms of their effect on society, and here the attitudes of the various parties involved - the State and the authorities, individuals and their representatives, economic operators and their representatives, and the training world it self - are crucial.
Vekseluddannelse er et af de vigtigste systemer, der forsøger på at kombinere teori og praksis.
In each country, vocational training systems operate according to their own specific rules and practices.
Men medfører ændringerne af den institutionelle ramme og finansieringens deling mellem staten og virksomhe derne ikke samtidig en ændring af uddannelsestilbuddet?
If a change is made in one area, it may involve changing an entire system whose degree of internal and external interdependence at both national and Community level is not yet fully understood.
Parterne er staten, det offentlige, arbejdstagerne og disses repræsentanter, erhvervslivet og dettes repræsentanter og endelig uddannelsesvæsenet. nelsesvæsenet.
In the field of initial training and in predominantly school-based systems, the State is the main training provider and the source of its funding, although it may intervene in different ways.
Medlemsstaternes erhvervsuddannelses systemer fungerer i henhold til egne regler og egen sammenhæng, og piller man ved blot én enkelt af bestanddelene, risikerer man, at det medfører ændringer af et helt system, hvis in- og eksterne vekselvirkninger man endnu ikke kender nok til hverken nationalt eller på EF-plan.
But this type of training is being increasingly questioned by those who make use of the skills (primarily em ployers); they criticize the State for not supplying the skills that it is felt the economy needs.
I realiteten melder spørgsmålet sig anderledes.
In fact the question should be put differently.
I den nuværende brydnings- og uvishedstid kan virkelig "professionalisme" kun erhverves på arbejdspladsen.
In the current climate of change and uncertainty, true "professionalism" can be acquired only in the workplace.
Denne professionalisme forudsætter, at der under den grundlæggende uddannelse er erhvervet en tilstrækkelig bred kunnen og viden til at muliggøre overflytning fra en beskæftigelse til en anden.
This professionalism presupposes that knowledge and practical expertise have been acquired during basic train ing and are broad enough for the person to transfer from one activity to another.
Men den forud sætter også holdninger, der kun kan er hverves under den socialiseringsproces, der foregår på arbejdspladsen med eller uden støtte af efter- eller videreuddannelse. nelse.
But it also presupposes that patterns of behaviour have been assimilated, something that can happen only through a process of socialization in a working situation, whether or not this process is backed by continuing training.
For at fatte logikken i systemernes virke måde må man mindst sætte to typer spørgs mål i indbyrdes relation:
In order to grasp the operational logic of these systems, at least two types of question have to be asked:
Undervisningsmodellen: Almenundervisningen og erhvervsuddannelsens ind
School-centred systems of initial training, therefore, are having to adjust to a context in which knowledge can be acquired from many different sources.
De hovedsagelig skoleorienterede er hvervsfaglige grunduddannelsessystemer må derfor nu tilpasse sig de forskellige kilder, derproducerer viden, men alligevel holde fast ved deres typiske opgaver og
The educational model: respective weight of general and vocational training; the degree of institutionalization of the educa
Endelig spiller også virksomheden, som har stor andel i finansieringen af efter- og videreuddannelsen, en fremtrædende rolle ved bestemmelsen af uddannelses indholdene og det publikum, der får ad gang til uddannelsen.
Employers are a major source of funding for continuing training, and they have a pivotal role in defining the proper content of training and the groups that have access to training.
Erhvcrvsuddannelse 1/1992
Vocational training 1/1992
CEDEFOP interne dialog til de forskellige parters dialog i de eksterne instanser?
CEDEFOP section), also bears witness to this com mitment.
mål om erhvervsuddannelse (jf. arbejds gruppens udtalelser, der omtales i denne udgaves bibliografiske del).
This situation is becoming entrenched, prompting a number of questions.
ked, der stiller krav om stadigt højere kvalifikationer.
How important is incompany negotiation on the management of human resources?
I de fleste medlemsstater tilbyder og finansierer staten uddannelses foranstaltninger for at formindske ledigheden. heden.
How should we tackle the question of funding training schemes which go beyond the employer's immediate requirements and may therefore encourage internal and external mobility?
Denne udgave af "Erhvervsuddannelse" skal belyse de respektive parters holdning til erhvervsuddannelsen i medlemsstaterne. Det er ikke så meget hensigten at beskrive parternes rolle i landene som at analysere deres rolle ud fra nogle grundlæggende spørgsmål.
Do employers have a so cial responsibility towards people with the least chance on the job market?
Dette skal ses på baggrund af de store linjer i statens økonomiske og sociale po litik.
Finally, if high unemployment is a fact of life, how should initial training systems be adapted?
Men det skal præciseres, på hvilket grundlag og hvilke vilkår dialogen kan gennemføres.
What opportunities will the various parties involved have to influence this realignment?
Erhvervsuddannelse er et emne, der interessereralle parter, omend ud fra vidt forskellige synspunkter: Den er et centralt element i arbejdskraftens kvalifikationsproces, hvis presserende karakter under streges af arbejdsmarkedets nye udformning.
Vocational training is a subject that mobilizes all the partners involved, albeit in different ways. It is a key element in the provision of skilled human resources, the urgency of which is heightened by the changing patterns on the labour market.
Processen kan kun få mening som led i en harmonisk opbygning af forbindelserne mellem staten, virksomhederne og arbejdstagerne og disses repræsentanter samt ved i højere grad at tage hensyn til lokale, regionale, nationale og europæiske aspekter.
This process has no meaning unless it is set within a coherent structure of relation ships between the State, the working world, the individuals themselves and their representatives, and unless greater account is taken of the local, regional, national and European dimensions.
Men vigtige spørgsmål skal besvares: Hvem repræsenterer hvem i denne opbygning?
Important questions have to be clarified: who represents whom in this structure?
Hvem er dialogens egentlige forhandlingsparter, idel staten og arbejds markedets parter som bekendt udgøres af forskellige repræsentationsinstanser og -niveauer?
Who are the actual inter locutors in the dialogue, since the State and the social partners are entities made up of different bodies and levels of representation?
Gennemgår de bestående repræsentationsformer en udvikling?
Are the existing forms of representation changing?
Denne situation, der er ved at blive strukturel, rejser nogle spørgsmål: Hvad bety der virksomhedsinterne forhandlinger for arbejdskraftens forvaltning?
This edition of the Bulletin seeks to clarify the attitudes of the various parties to vocational training in the Member States.
Hvordan skal man finansiere uddannelsesaktioner, der går ud over virksomhedernes umiddelbare behov og dermed kan fremme den in- og eksterne mobilitet?
The aim is not so much to describe their role in individual countries, but rather to analyze this role by asking a number of basic questions.
Har virksomhederne et samfundsmæssigt ansvar for dem, der har de færreste chancer på arbejdsmarkedet? Hvilken rolle spiller uddannelsen for ledighedens mindskelse, og hvilke mulig heder har staten reelt for at regulere arbejdsmarkedet?
The starting point is that vocational training cannot be fully effective unless all the partners involved foster a permanent relationship with each other which is consistent with the roles they have to play, the places where they operate and every component of the social structure, all within the framework of broad economic and social policy laid down by the State.
Hvis den meget høje le dighed fortsætter, hvordan skal systemerne forgrundlæggende erhvervsuddannelse da reagere?
But here again we have to clarify what is to be the basis of this dialogue and how it is to be established.
Endelig vil vi gerne påpege den voksende betydning, som Fællesskabet får på det økonomiske og sociale område samt betydningen af dialogen på fællesskabsplan mellem de forskellige parter for definitionen af uddannelsespolitikken.
The efforts made in recent years to promote a dialogue are clear evidence of the partners' desire to be part of this structure. At Community level, the setting up of a Social Dialogue Group, principally to ad dress questions of vocational training (see this Group's opinions in the Bibliography
Endelig de sidste spørgsmål: Hvilke midler har staten til fremme af udviklingen af efter- og videreuddannelsen?
What instruments are available to the State to promote the development of continuing training?
Hvordan tilrettelægges virksomhedernes dialog om erhvervsuddannelsen, og hvad er formålet dermed?
How is the dialogue on vocational training to be organized within the workplace, and what is the purpose of this dialogue?
Hvordan knyttes virksomhedens
How does the workplace dia logue link in with the dialogue among the various partners in outside bodies?
De igennem nogle år indledte dialogbestræbelser viser tydeligt parternes motivering til at deltage i denne opbygning. Et andet bevis på deres engagement er ned sættelsen på fællesskabsplan af en arbejds gruppe, der beskæftiger sig med den so ciale dialog og hovedsagelig drøfter spørgs
To conclude, we should like to stress the growing importance of the Community in the economic and social field and the role of a dialogue between the partners at Com munity level in the definition of training policy.
Redaktionen
The editorial staff
Erhvervsuddanncl.se 1/1992
Vocational training 1/1992
­ Udvikling og udfordringer ­ af parterne, dels siger: "Dialogen mellem arbejdsmarkedets parterpå fællesskabsplan kan, hvis parterne finder det ønskeligt, føre til overenskomstmæssige forbindel­ser, herunder aftaler."
- its evolution and the challenges - a stride forward in the development of this dialogue.
Denne aftale udgør i to henseender et kva­litativt fremskridt.
participation on the part of social and economic operators which the Community has sought to cultivate and promote right from the start.
Et karakteristisk træk adskiller den fra andre former for indflydelse som Kom­missionens høringer af arbejdsmarkedets parter om sine egne foranstaltninger eller tresidede forvaltningsstrukturer som CEDEFOP (Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse) og Det Europæiske Institut til Forbedring af Livs­og Arbejdsvilkårene, Dublin: Arbejdsmar­kedets parter skal selv spille hovedrollen og ikke EF­institutionen, der højst virker som mellemled eller mægler.
The Treaty formally recognizes the role of the social partners in two articles (2 and 3 of the Agreement). These cover the con sultation of these partners by Community authorities and the dialogue among these partners, which may lead to contractual relations, including agreements".
Tilforskelfra arbejdsmarkedets parters andre former for medindflydelse ken­detegnes EF's sociale dialog af den primære initiativ­ og forhandlings­rolle, der tillægges arbejdsmarkedets parter.
More specifically, the Agreement represents a qualitative improvement in two respects.
For første gang har arbejdsmarkedets par­ter direkte og gennemskueligt deltaget i den fælles beslutningsproces ved i fælles­skab at fremsætte et forslag, der praktisk talt indgår i De Elleves aftale.
Considerable impetus has been imparted to this dialogue by the agreement reached by the Eleven at Maastricht, in that for the first time there is direct, transparent recognition for the initiative of the partners, and also that in the formulation of the principle of "horizontal" subsidiarity (recognition of their po tential role in laws and regulations at Community level).