natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4.7.3 For så vidt angår ungdomsuddannelserne gør der sig den paradoksale situation gældende, at det er nødvendigt, at de unge får en uddannelse, der er tilstrækkelig generel til, at de kan tilpasse sig udviklingen i fag og kvalifikationer, og som sam­tidig er tilstrækkeligt specialiseret til, at de kan få ansættelse i erhvervslivet.
The paradoxical demands in the field of young people's qualifications are the need to impart a sufficiently broad education for them to keep up with developments in jobs and qualifications and to be adaptable, while at the same time giving them the specific training they need if they are to find their place within the world of employment.
4.7.4 Indsatsen inden for grunduddannelsessystemet må nødvendigvis ledsages af en endnu større indsats på efter- og videreuddannelsesområdet.
This effort on the part of the initial training system, whose main lines of development we have described, must be accompanied by an even greater effort on the part of the continuing training system.
Frankrigs demogra­fiske struktur, der, i lighed med de fleste andre EF-lande, er kendetegnet ved befolkningens stigende gennemsnitsalder og en lav fødselsrate, hurtig udvikling på det teknologiske område og ændringer i arbejdsindhold og kvalifikationskrav, gør det nødvendigt, at alle har adgang til uddannelse i hele den erhvervsaktive periode.
In its demographic structure, France, in common with that of almost every other EC country, has an ageing population and a low birth rate, linked with rapid developments in technology, job content and qualifications, which means that there must be constant access to training.
Dette er en udfordring til såvel efter- og videreuddannelsessystemet, der må fremme adgangen til erhvervsuddannelse, som til virksomhederne, der må inte­grere uddannelsesaspektet i deres udvikling i endnu højere grad, end det er tilfældet i dag.
In this field the question is one for both the continuing training system, which must develop routes of access to vocational training, and for employers who have to integrate training into their development more than they do today.
Det betyder afskedigelser i økonomiske nedgangstider og atypiske og usikre ansættelser (tidsbegrænsede kontrakter og midlertidige ansættelser) i opgangs­tider.
This means that it resorts to making people redundant in times of difficulty and recruits manpower on an interim basis (under short-term or temporary contracts) during periods of economic revival.
En sådan strategi blokerer for intern fleksibilitet og for indførelse af en lang­sigtet ansættelses- og kvalifikationspolitik.
Such practices are a brake on internal flexibility, especially the introduction of policies on the forward management of employment and skills.
I praksis berører virksomhedernes uddannelsespolitik kun den faste kerne af ansatte, de, der er fuldt integreret i virksomheden.
A policy on a company's training, in particular on training linked with future qualifications, relates only to the stable core of its work-force, the employees who are really an integral part of the enterprise.
At der indføres en særlig type individuel uddannelsesorlov for ansatte med tidsbe­grænsede kontrakter, og at uddannelsen af midlertidigt ansatte overlades til de midlertidigt ansættende virksomheder er udtryk for en eksteriorisering af uddan­nelsen af disse kategorier af ansatte og manglende hensyntagen til dem i virksom­hedsstrategien.
The introduction of specific individual training leave for people who have contracts for a specified term, together with their referral to temporary enterprises for the training of temporary workers, clearly demonstrate how the training of these categories of workers is being externalized and is not being taken into account, in other than quantitative ways, in management strategy.
Kravet om øget konkurrencedygtighed for virksomhederne drejer sig også om iværksættelse af en politik til forvaltning af de menneskelige ressourcer, som omfatter forvaltning af kvalifikationer og uddannelse.
The challenge of growing competitiveness among enterprises is also the challenge of establishing human resource management policies that take into account the management of skills and therefore of training.
Det drejer sig om at gøre uddannelsessystemet mere lighedsorienteret ved at reducere grunduddannelsesbevisernes betydning i den enkeltes karriere.
The need is to make our training system more egalitarian by lessening the importance of the initial training diploma in an individual's career.
Adgang for alle til at deltage i efter- og videreuddannelse vil, ud over at personer, der har forladt uddannelsessystemet i utide, hermed får en ny chance, medføre større søgning på de kortvarige erhvervsrettede linjer.
Growing access to continuing training, apart from offering a second chance to people who have left the educational system too hastily, will also help the short streams of job-related studies to perform their role to the full.
Det vil være så meget desto lettere at lede en del af eleverne og de studerende over i disse linjer, hvis det ikke er ensbetydende med at udelukke muligheden for videregående uddannelse og erhvervsmæssig forfremmelse, hvilket i vid udstrækning er tilfældet i dag.
It will be all the easier to direct some pupils and students towards this type of stream in that they will not forfeit all hopes of future training and career progression, which on the whole is the case today.
4.1.8 Den anden sociale udfordring er ikke af individuel, men af kollektiv karakter og drejer sig om indførelse af en beskæftigelses- og uddannelsespolitik, der kan hindre marginalisering af de unge, der forlader skolesystemet uden kvalifikationer, lønmodtagere, der er afskediget uden ledsageforanstaltninger med henblik på omskoling, langtidsledige samt marginaliserede befolkningsgrupper (analfabeter, indvandrere, vanskeligt stillede grupper m.m.).
The second social challenge is not individual but collective: it is concerned with the establishment of a policy on employment and training that will prevent the exclusion from the working world of those young people who continue to leave the school system without qualifications, employees who are made redundant without any support measures to help them retrain for other work, the long-term unemployed and marginalized groups such as the illiterate, immigrants and people with special difficulties.
En sådan politik kan ikke gennemføres alene via arbejdsretten eller virksomhe­derne, om end virksomhederne spiller en rolle, men derimod via integrering af erhvervsuddannelse i de offentlige politikker, såsom byplanlægning og fysisk plan­lægning samt sundheds- og integrationspolitikken.
The implementation of such a policy is no longer just a matter of the right to work and management practices, even though employers have a role to play in this action, but more of recourse to vocational training under public-sector policies such as policy on cities and regional development, health and integration.
Erhvervsmæssig og social udstødelse kan ikke bekæmpes uden inddragelse af uddannelsesområdet.
The campaign against exclusion from economic and social life must inevitably be conducted by recourse to training.
4.7.9 Såvel af økonomiske som beskæftigelsesmæssige grunde er erhvervsuddannelse af allerstørste betydning.
At every level of the economy and at all levels of employment, vocational training is a prime issue.
Det vigtigste -om ikke det eneste - trumfkort, Europa har at spille ud i den internationale konkurrence, er befolkningens uddannelsesmæs­sige og kulturelle niveau, og opretholdelsen af et højt niveau gennem forbedring af uddannelsernes kvalitet er selve forudsætningen for, at Europa kan forbedre sin konkurrenceevne over for de nye industrilande.
Europe's main advantage, perhaps its only advantage, in international competition lies in its population's educational and cultural standards; the prerequisite for its competitiveness confronted with the new industrial countries is to maintain this level by the quality of the training it provides.
Den europæiske integrations betydning
The effects of Europe
Denne indflydelse kan gøre sig gældende på to måder: gennem Det Europæiske Fællesskabs erhvervsuddannelsespolitik og gennem følgerne af grænsernes afskaffelse i 1993.
The impact of Europe may be exercised in two ways: through training policy conducted at the level of the European Community and through the consequences of opening up frontiers in 1993.
4.7.77 Hvad angår det førstnævnte punkt, må der skelnes mellem to typer EF-aktioner.
On the first point, a distinction should be made between the two types of action conducted by the Community.
For det første aktionerne under strukturfondene, der har til formål at afhjælpe skævhederne mellem de forskellige europæiske regioner. Selv om denne aktion har en væsentlig finansiel indvirkning på det makroøkonomiske plan, har den ikke afgørende indflydelse på udviklingen i det franske erhvervsuddannelsessystem, og dette af mindst to grunde; for det første fordi det drejer sig om en ledsagepolitik til de nationale politikker og dermed om en subsidiær intervention, og for det andet fordi fællesskabsmidlerne efter strukturfondreformen koncentreres om støttebe­rettigede mål 1 -områder, hvilket for Frankrigs vedkommende kun har betydning for de oversøiske territorier og Korsika.
The action of the Structural Funds, whose aim is to help restore the balance among different regions in Europe, may have major financial implications on the macro-economic level, but it does not have a determining influence over developments in the French training system, for at least two reasons: the first is that this is a policy for the support of national policies and it therefore operates in a subsidiary manner; the second lies in the fact that, after the reform of the Structural Funds, Community financing is concentrated on areas eligible for the first objective and that, for France, only the overseas territories and Corsica are part of those regions.
4.7.72 Den anden type fællesskabsaktioner, uddannelsesprogrammerne, har meget større betydning for det franske erhvervsuddannelsessystem, navnlig for udby­derne af uddannelse og virksomhederne.
Regarding the second type of action conducted by the Community, in other words the implementation of European programmes, the effects on the French training system, in particular on the providers of training and employers, are no doubt far more important.
Spredningen i disse programmer mod­svarer spredningen på det franske uddannelsesmarked, og det er derfor ikke overraskende at konstatere, at de franske uddannelsesorganer deltager i 70% af uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder (UPUV) under COMETT-programmet.
The diversity of these programmes does in fact correspond to the diversity of the French training market and it is hardly surprising that the French bodies are represented in 70% of the associations of universities and employers concerned with training under the Comett programme, for example.
En sådan prioritering af deltagelse i europæiske programmer vidner om såvel uddannelses­institutionernes innovationskapacitet som om ønsket om at give uddannelserne en europæisk dimension med henblik på åbningen af grænserne i 1993.
This enthusiasm for Europe testifies both to the capacity for innovation that exists within training agencies and the resolve to gain a foothold at the European level in the run-up to the opening out of frontiers in 1993.
4.7.73 EF-aktionerne på det socialpolitiske område synes derimod ikke at skulle få større indflydelse på det franske efter- og videreuddannelsessystem, der er mere udvik­let end i størstedelen af de andre europæiske lande.
On the other hand the action conducted by the Community in the field of social policy does not seem to be having a radical influence on the system of continuing training, which is more highly developed than in most other European countries.
Vedtagelsen af et direktiv om anerkendelse af arbejdstagernes ret til uddannelsesorlov ville f.eks. ikke tilføje noget til de franske lønmodtageres rettigheder, idet de allerede på forhånd har en sådan ret.
The adoption of a directive on recognition of the right of access to training for workers in the form of training leave would not, for example, add to the legal achievements of French employees, since they already enjoy that right.
4.7.74 Gennemførelsen af det indre marked vil højst sandsynligt få dybtgående konse­kvenser for den franske erhvervsuddannelsesordning på to områder.
The arrival of the single European market will no doubt have two profound influences on the French system. The first will be on enterprises.
Det indre marked og den hermed forbundne øgede konkurrence vil fremskynde udviklingen i erhvervslivet og dermed øge efterspørgslen efter nye kvalifikationer, en efter­spørgsel, der vil kunne tilgodeses enten gennem en intern kvalifikationspolitik eller gennem ansættelse af udefrakommende arbejdskraft.
The single market and the growing competition that it is likely to entail may well accelerate the development of enterprises and therefore the search for new skills, a demand that can be satisfied internally by a policy on the management of skills or externally through recruitment. Apart from the additional skills that vocational
Åbningen af grænserne vil endvidere gøre det nødvendigt at inddrage nye områder i virksomhedernes uddannelsespolitik: orientering i andre EF-landes kultur, fremmedsprogsundervisning, orientering om virksomhedsledelse i de øvrige EF-lande.
training will have to provide, the opening up of frontiers implies that new forms of training must be integrated into management policy: training in the cultures of other countries in the European community, language training, training in the management techniques of other countries, etc.
Uddannelse er et af de redskaber, der sætter lønmodtagerne i stand til at arbejde på europæisk plan.
Training is part of the set of tools that will enable employees to work on a European scale.
Et af de områder, hvor de franske uddannelsesinstitutioner halter bagefter de omlig­gende lande, navnlig de angelsaksiske lande, er anvendelsen af de nye undervis­ningsteknologier. De britiske resultater på dette felt er velkendte, hvorimod multi­medieteknikker ikke har fået den forventede udbredelse i Frankrig.
If there is one field in which French training agencies lag behind their neighbours, particularly English-speaking countries, it is in new educational technologies.
Som nævnt i det foregående kapitel er det franske erhvervsuddannelsesmarked ikke konkurrenceorienteret, men derimod kendetegnet ved stive finansierings­strømme (offentlige udbydere/offentlige efterspørgere, private udbydere/private efterspørgere).
Furthermore, as we have pointed out in the previous chapter, the market for vocational training in France has not really been competitive, but it has been marked by rigid flows of funds (public-sector providers supplying their training to public-sector clients, private-sector providers selling their training to the private sector, for example).
Den øgede konkurrence og nødvendigheden af at forholde sig til et europæisk marked vil resultere i omstruktureringer og sammenlægninger på erhvervsuddannelsesmarkedet, hvilket de offentlige myndigheder i øvrigt er tilhængere af.
The arrival of true competition and the need to act on a European scale will necessarily raise the problem of restructuring this market and lead to regrouping — something, moreover, which finds favour among the French authorities.
4.2 Fremtidige udfordringer
4.2 What solutions for tomorrow?
Aftalen af 3. juli 1991 er en klar markering af, at arbejdsmarkedets parter ønsker at forestå forvaltningen af efter- og videreuddannelsessystemet, men også at få indflydelse på den samlede erhvervsuddannelsespolitik, som det fremgår af første del af aftalen, der omhandler teknologisk undervisning.
The signature of the Agreement of 3 July 1991 clearly marked the resolve of the social partners to manage the vocational training system, but also to take part in vocational training policy as a whole, as testified by the first part of the agreement which is on preliminary technological training.
Dette ønske finder tilslut­ning hos de offentlige myndigheder.
This resolve is approved by the authorities.
Man kan endog se et ønske om i endnu højere grad at inddrage de forskellige parter i arbejdsministerens planer om at indgå målkontrakter mellem staten, regionalrådene, arbejdsmarkedets parter og bran­cherne på regionalt plan.
There is even an implicit will to press ahead with individual partners in the announcement by the Minister for Labour of contracts for objectives negotiated between the State, the regional councils, the social partners and branches of the economy at regional level.
Staten ser ikke så meget ud til at ønske selv at forestå forvaltningen som at skabe betingelser for en effektiv gennemførelse af uddannel­sesforanstaltningerne, bl.a. gennem forbedring af administrationskonstruktionen og af evalueringen af uddannelsesarrangementet.
It seems that the State wants not so much to administer the training system itself, which would call for the involvement of everyone, as to create conditions for the effective implementation of training, for example by developing techniques of 'administrative engineering' and measures for evaluating the system.
Vekseluddannelse som erhvervsuddannelsesprincip
Alternance as a principle of training
Virksomhedens uddannende funktion er forskellig i de tre ovennævnte situationer, men den vigtigste betingelse for at videreudvikle vekseluddannelsessystemet er, at virksomhederne er parate til at påtage sig en uddannerrolle.
The role of the training enterprise will differ depending on which definition is chosen. One of the conditions for the development of alternance is that employers should be prepared to play this new role.
Man skal huske på, at lærlingeuddannelse i Frankrig hovedsagelig findes i håndværkssektoren, og at de store virksomheder, navnlig i industrien, er meget lidt involveret i ungdomsud­dannelserne (afsnit 2.2.88).
It should be borne in mind that in France apprenticeship occurs mainly in craft trades; large enterprises, especially in industry, are very little involved in the training of young people (see 2.2.88).
En række ledsageforanstaltninger, såsom oplæring af læremestre og tutorer og planlægning af service- og uddannelsesstrukturer, skal nødvendigvis iværksættes, før vekseluddannelserne kan generaliseres.
A number of support measures, such as the training of apprentice masters and tutors responsible for taking on youngsters, or thinking as to the arrangements for taking in and training young people, must therefore be conducted before alternance training is established on a wide scale.
Anerkendelsen af virksomhederne som uddannelsessted vil højst sandsynligt indvirke på tilrettelæggelsen af arbejdet, der er et overordnet tema i Arbejdsmini­steriets aktion i 1992.
More generally, the recognition of an enterprise as the place of training could be a way of influencing the organization of work, a major theme for the action of the Ministry of Labour in 1992.
Trods de store udgifter til uddannelse (afsnit 3.2.2) er finansieringsbehovene langt fra opfyldt.
Despite the large volume of expenditure on education and training (see 3.2.2), the financing needs of training are far from satisfied.
I betragtning af, at staten afholder omkring 70% af de samlede udgifter, og at de seneste års uddannelsesindsats har medført så store udgifter, at der nødvendigvis nu må lægges loft over dem (som eksempel kan nævnes, at et ekstraordinært program til bekæmpelse af langtidsledigheden i 1992 finansieres af salg af aktier fra statsejede virksomheder), må der findes supplerende finansie­ringsmidler, ikke hos det offentlige, men i den private sektor.
Bearing in mind that the State funds almost 70% of the total expenditure and that efforts over the past few years have raised that expenditure to such a high level, it seems inevitable that it will have to bottom out (as an example, an exceptional programme to combat long-term unemployment will be funded out of the sale of assets in nationalized enterprises in 1992).
De private virksom­heders og husholdningernes andel af uddannelsesudgifterne er rent faktisk lavere i Frankrig end i USA, Japan og Tyskland.
Additional funding must therefore be sought not out of the public purse but out of private spending.
Staten har endvi­dere bebudet, at den vil imødekomme erhvervslivets anmodning om at få udgifter til uddannelse behandlet som immaterielle investeringer.
A point of note is that the proportion contributed towards educational expenditure by employers and parents is lower in France than in the United States, Japan and Germany.
Et sådant skattefradrag for personlige uddannelsesudgifter er indført i Tyskland og er under overvejelse i Det Forenede Kongerige.
The State has also announced that it would take into account the demands of employers to have their expenditure on training treated as intangible investments.
I Frankrig har de offentlige myndig­heder altid været tilbageholdende med at stadfæste dette princip for ikke at til­skynde virksomhederne til at lægge uddannelsesudgifterne over på de ansatte.
This principle, hotly debated during negotiations, paves the way for taking greater account of training in contracts of employment and the negotiation of incentive mechanisms within the enterprise for those going on training (certain in-company agreements, for example, have replaced length-of-service bonuses by qualification bonuses).
Men der kan findes andre finansieringsordninger til fremme af lønmodtagernes deltagelse i finansieringen, som f.eks. rentefrie lån, lån med rentelettelse eller lån med forskudt tilbagebetaling efter samme mønster som lån til studerende.
But other financial mechanisms may be devised to promote individual initiative and participation: zero-interest or low-interest loans, loans with deferred repayment along the lines of student loans, etc.
På denne baggrund vil uddannelsesfondene eventuelt påtage sig en sådan finansieringsopgave (hidtil har de kun godtgjort uddannelses­udgifter).
Such a shortcoming might persuade the training insurance funds to claim this role of funder of investment (up to now all they have done is to refund training costs).
Omstrukturering af uddannelsesmarkedet
Market structure
Som tidligere nævnt er uddannelsesmarkedet kendetegnet ved et stort antal forskelligartede uddannelsesorganer, hvilket medfører en atomisering af udbuddet og en begrænset økonomi for størstedelens vedkommende.
As we have pointed out, the training market is characterized by the number and diversity of training agencies. The effect of this characteristic has been a fragmentation of supply and a smaller financial base for most agencies.
Som ligeledes anført har 17% af uddannelsesorganerne en omsætning på over 1 mio. FF, og kun 4% har en omsætning på over 5 mio. FF.
It will be recalled that 17% of all training agencies have a turnover of more than FF 1 million, and that only 4% have a turnover of over FF 5 million (i. e. about 700 agencies, representing on their own 54% of the market).
Et mindstemål af finansierings- og undervis­ningskapacitet er nødvendig for at kunne foretage de nødvendige teknologiske og menneskelige investeringer i forskning og udvikling, uddannelsesplanlægning, eksport af kvalifikationer og produkter, tilpasning af udbuddet til målgrupper og erhvervssektorer mv.
A minimum threshold of financial and training capability is required to make the technological and human investment that is vital to the conduct of research and development, training engineering, the exporting of skills and products, the adaptation of the provision of training to different target groups or economic sectors, etc.
De offentlige myndigheder, der afholder største­delen af uddannelsesudgifterne, er rede til at påtage sig deres del af opgaverne med en sådan omstrukturering, men understreger, at virksomhederne, arbejds­markedets parter og uddannelsesfagfolk også må gøre en indsats.
The principal funders of training, the authorities, intend to play their part in this restructuring, although they are aware that an effort must also be made by the employers and the social partners and by the professionals themselves.
Andre perspektiver
Other prospects