natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne udvikling skyldes følgende faktorer: ledende personale, der nedsætter sig som selvstændige serviceleverandører, de store virksomheders spredningspraksis, »uægte underleverandørvirksomhed« samt det offentliges støtte til etablering af egen virksomhed.
There have been several reasons for this trend: the fact that middle managers have been setting up on their own account as service providers, the subcontracting practised by large firms, 'covert subcontracting' or the placement of labour contracts outside the workplace, and the aid for new business creation offered by the authorities.
Beskæftigede fordelt på økonomiske sektorer (i %) Mænd/kvinder (Frankrig)
Employed persons by economic sector (%) (Men/Women — France)
Beskæftigede i industri og servicesektor efter N A CE­hovedgrupper
Persons employed in industry and services by broad NACE group
3,6 10,0 kemisk industri 4,5 Metalfremstilling, maskinteknik 12,4
Other manufacturing industries Building and civil
Anden fremstillings­
7.8 engineering
10,4 7,8 virksomhed Bygge­ og anlægsvirksomhed
Services Distributive trades, hotels Transport
Efter to år med økonomisk vækst i 1988 og 1989 og dennes gunstige indvirkning på beskæftigelsen, prægedes 1990 og navnlig 1991 af nedsat økonomisk aktivitet og stigende arbejdsløshed.
After a two-year 'return to growth' in 1988 and 1989, with its beneficial effects on employment, 1990 and above all 1991 were marked by a slowing-down in activity and the re-emergence of a high rate of unemployment.
Antallet af arbejdssøgende var i januar 1992, sæsonudjævnet, 2,860 mio., hvilket svarer til en stigning på 10% i forhold til de 12 foregående måneder.
The number of job-seekers, using figures adjusted to allow for seasonal variations, was 2 860 000 as of 31 July 1991, a 10.54% increase over the previous 12 months.
Målt i forhold til den erhvervsaktive befolkning var arbejds­løshedsprocenten i samme periode 10,2%, medens den i 1990 igen kom ned under 9% (den gennemsnitlige arbejdsløshedsprocent i EF var på 9,9% i 1989 og 9% i 1990).
By comparison with the active population, the rate of unemployment was 10.2% at that date, whereas in 1990 it had fallen back below the 9% line (the unemployment rate in the European Community was 9.9% in 1989 and 9% in 1990).
1.2.9 Ifølge arbejdsministeriet skyldes denne stigning i arbejdsløsheden en nedgang i antallet af ansættelser og nedlæggelse af arbejdspladser, ¡sær i industrien som følge af det økonomiske konjunkturomslag.
According to the Labour Ministry, the recent rise was directly due to slackening recruitment and to lay-offs, especially in industry, as a result of the downturn in the general economic situation.
Beskæftigelsen er i 1992 et højt priori­teret område, og staten har ydet særbevillinger, primært til bekæmpelse af langtidsledigheden.
In 1992, the government made employment its priority and embarked on special expenditure to combat long-term unemployment in particular.
Da det økonomiske opsving imidlertid er udeblevet, vil antallet af arbejdssøgende vanskeligt kunne nedbringes, eftersom antallet af oprettede arbejdspladser stadig er utilstrækkeligt.
Unless there is an economic revival, however, it will be difficult to reduce the number of job-seekers on a lasting basis, since the number of new jobs is still not enough.
Arbejdsløshedsprocent pr. aldersgruppe
Unemployment rate by age group
Arbejdsløshedsprocent for de 15-24-årige Mænd
Unemployment in 15 to 24 age group Men
Uden uddannelsesbevis CAP-BEP*) Studentereksamensniveau
No educational qualification CAP-BEP Baccalauréat level
Arbejdsløshedsprocent efter socialgruppe Overordnede ledere
Unemployment by socio-occupational group
Arbejdsløshedsprocent
Unemployment by sex Men Women
7.2.70 Det fremgår af ovenstående tabel, at arbejdsløsheden er skævt fordelt i forhold til alder, køn og kvalifikationer.
This table shows three forms of inequality associated with age, sex and qualification.
Ungdomsledigheden startede i midten af 1970'eme og har ikke kunnet nedbringes, idet de forskellige ungdomsbeskæftigelsesplaner og indslusningsforanstaltninger især har haft den virkning at begrænse stigningen.
Firstly, youth unemployment made its appearance in the mid-1970s and has not been stemmed; the overall effect of the various plans to promote young people's employment and measures for their integration into the working world was merely to slow down the growth in joblessness.
Problemet med indslusning af de unge på arbejdsmarkedet er et af de mest presserende for det franske samfund (jf. afsnit 2.2.34).
The integration of young people is one of the most urgent issues facing French society (see 2.2.34).
Det andet markante fænomen er arbejdsløsheden blandt kvinder.
The second striking point relates to female unemployment.
Samtidig med at kvindernes erhvervsfrekvens øges konstant, er arbejdsløsheden blandt kvinder fortsat højere end for mænds vedkommende både i procent og i tal.
Whereas there has been a steady rise in the rate of activity among women, female unemployment is still higher than male unemployment, not just in percentage terms but also in volume.
Kun for de over 50-årige er der flere arbejdssøgende mænd end kvinder.
The over-50s are the only age group in which male job-seekers outnumber women.
I perioden 1990-1991 ramte den nye stigning i arbejdsløsheden i højere grad mænd end kvinder (mellem maj 1990 og maj 1991 var antallet af kvinder under 25 år, der var registreret som arbejdssø­gende, forblevet stabilt, medens der for mændenes vedkommende var tale om en stigning på 9%; og i aldersgruppen 25-49 år steg arbejdsløsheden med 9% for kvinder og 13% for mænd).
Between 1990 and 1991, the further rise in unemployment, however, affected men more than women (for instance, between May 1990 and May 1991, the number of women registered job-seekers under 25 was stable, whereas there was a 9% increase in the number of men in the same age group; in the 25 to 49 age group, there was a 9% increase in female unemployment and 13% in male unemployment).
Den tredje skævhed vedrører socialgrupperne.
The third inequality is in socio-occupational groups.
Arbejdsløshedsprocenten afspejler kvalifikationsefterspørgslen og vanskelig­heden ved at genplacere lavt kvalificerede arbejdssøgende.
The unemployment rates reveal the need for skilled manpower and the difficulty for the low-skilled unemployed in finding new jobs.
Det skal dog bemærkes, at i perioden 1990-1991 steg antallet af arbejdssøgende arbejdere og funktionærer med 10%, medens der for mellemledere og overordnede ledere var tale om en stigning på 20%.
Between 1990 and 1991, however, the number of manual and clerical workers seeking employment rose by 10%, whereas that of foremen and executives rose by 20%.
Nedenstående figur viser omfanget af ungdomsarbejdsløsheden og arbejdsløs­heden blandt mænd på over 25 år.
The following table shows the high rate of youth unemployment and that of unemployment among male workers aged over 25.
Arbejdsløsheden efter køn og alder i 1989 (%á
Rate of employment by sex and age — 1989 (%)
Antallet af langtidsledige er steget fra 60 000 i 1974 til 786 000 i december 1990 og til 920 000 i 1992, svarende til over 30% af samtlige arbejdssøgende.
The number of long-term unemployed has risen from 60 000 in 1974 to 786 000 in December 1990 and 920 000 in 1992, i.e. by over 30% of all job-seekers.
Ifølge Det Økonomiske og Sociale Råds rapport om langtidsledighed har omkring 500 000 søgt arbejde i over to år.
According to a 'Conseil économique et social' report on long-term unemployment, almost 500 000 people have been looking for jobs for over two years.
Derimod er faglærte, ledende personale og teknikere kun svagt repræsenteret i denne gruppe.
Again, according to the report by the Conseil économique et social, the frequency of long-term unemployment is twice as high for the over-50s than it is for job-seekers as a whole (this tendency is reversed in the case of the under-25s).
er tendens til, at den aldersgrænse, over hvilken arbejdstagere anses for at have ringe chancer for genplacering, bliver stadig lavere, og at der allerede før 50-årsal-deren opstår vanskeligheder af denne type.
of long-term unemployment would make the problem insoluble. The report also shows that the age from which employees are regarded as having little chance of finding new jobs is tending to fall, with this type of difficulty making its appearance even before the age of 50.
Blandt de i rapporten fremsatte forslag til løsning af langtidsledigheden, som f.eks. differentiering af kvinders beskæftigelsesmuligheder, er derfor også et forslag om tilskyndelsesforanstalt­ninger til fordel for ansættelse af personer over 45 år.
The report makes various proposals, including the diversification of female employment, and recommends the adoption of incentives for the recruitment of people over 45.
Muligheden for at nedbringe langtidsledigheden ligger såvel i økono­misk vækst som i samfundets evne og vilje til at gøre en indsats for at hindre, at vanskeligt stillede grupper udstødes.
Bringing down long-term unemployment will depend not only on economic growth but also on the ability of society to refuse to exclude groups of people in difficulties.
Der er iværksat en handlingsplan til bekæm­pelse af langtidsledighed, ifølge hvilken ANPE (den offentlige arbejdsformidling) indkalder 900 000 arbejdssøgende, der har været ledige i mere end et år, til samtale i løbet af 1992.
After a plan of action against long-term unemployment, 900 000 people, who have been jobless for more than a year, are to be convened by ANPE in the spring and autumn of 1992.
Hver enkelt vil få opstillet en løsningsmodel i form af forslag om arbejde, uddannelse eller almennyttig virksomhed.
Each individual will be offered a solution in the form of a job, training or activity of value to the community.
Udenlandske arbejdstagere
Foreign manpower
31. december 1988 var 703 000 udlændinge ansat i virksomheder med 10 ansatte og derover mod 788 000 i 1985 og 1 074 000 i 1979.
As of 31 December 1988, 703 000 foreign nationals were employed in establishments with a workforce of 10 and over, compared with 788 000 in 1985 and 1 074 000 in 1979.
-Stigningen i antallet af kvinder blandt udenlandske arbejdstagere fortsætter.
The proportion of women in the foreign national workforce is continuing to rise.
Medens procentdelen af beskæftigede kvinder blandt udenlandske arbejds­tagere var stabil i perioden 1985-1988 (20%), steg andelen af kvinder blandt udenlandske arbejdssøgende fra 27% til 35%.
Although the percentage of employed women compared with the total foreign workforce was stable between 1985 and 1988 (at 20%), the percentage of women among foreign national job-seekers rose from 27 to 35%.
-Portugiserne udgør stadig den største gruppe udenlandske arbejdstagere i Frankrig - før algerierne.
The Portuguese are still the largest group of foreign nationals working in France, followed by the Algerians.
- Størstedelen af de udenlandske arbejdstagere er beskæftiget i industrien og i bygge- og anlægssektoren.
Foreign manpower is still concentrated on the whole in manufacturing industry and building and public works.
Den stærke koncentration i disse to sektorer ses imidlertid hovedsagelig i den ældre generation af indvandrere, medens de yngre gør sig meget mere gældende i servicefagene (navnlig bilreparation og -handel og serviceydelser til private).
This high concentration in the two sectors, however, is essentially due to long-term immigrants, whereas there is a higher proportion of younger manpower in the services sectors (car repairs and the car trade and the provision of services to individuals in particular).
- De beskæftigedes kvalifikationsniveau er relativt stabilt, men udviser store forskelle afhængigt af nationalitet.
The skill levels of those in employment are relatively stable, although they differ considerably depending on nationality.
Statsborgere fra EU-lande, bortset fra itali­enere, spaniere og portugisere, beklæder for flertallets vedkommende over­ordnede stillinger og i mindre grad stillinger som teknikere og mellemledere og kun en lille procentdel er arbejdere, altså en fordeling, der er præcis den omvendte af alle andre nationaliteters.
EC nationals, apart from Italians, Spanish and Portuguese, for example, are on the whole managerial staff, technicians or, to a lesser degree, foremen; they constitute only a small proportion of blue-collar workers. In other words the breakdown is exactly the opposite of that of all other nationalities.
Udenlandske arbejdstagere (i %)
Foreign manpower (%
Kilde: Arbejdsministeriet.
Total for all nationalities Source: Ministry of Employment.
Fordeling af udenlandske lønmodtagere efter kvalifikationer og køn
Breakdown of foreigners in employment by skill level and sex (%)
Arbejdere
Managerial
Overordnede
Manual workers
Mænd Kvinder I alt
Men Women Total
Kilde: Arbejdsministeriet.
Source: Ministry of Employment.
Frankrigs økonomi
The economy General statistics
1.3.1 Slutningen af 1980'erne var præget af en række gode resultater for den franske økonomi: en høj vækstrate (+3,7% i 1988 og 1989), vedvarende stigning i industri­produktionen (+5,4% i 1988 og +4,7% i 1989), stigning i erhvervsinvesteringerne (+12% i 1988, +8,2% i 1989), oprettelse af arbejdspladser (+260 000 i 1988, +300 000 i 1989) og en årlig inflationsrate på mellem 3 og 3,5%, hvilket er en af de laveste rater i industrilandene. I 1990 var vækstraten imidlertid kun på 2,6%.
The late 1980s saw a series of good results for the French economy: a high growth rate (+3.7% in 1988 and 1989), sustained industrial output (+5.4% in 1988 and + 4.7% in 1989), growth in industrial investment (+ 12% in 1988, + 8.2% in 1989), new job creation (+260 000 in 1988, +300 000 in 1989) and inflation kept down to 3/3.5% per year, one of the lowest rates in industrialized nations.
Denne aftagende tendens kan registreres i størstedelen af OECD-landene med undtagelse af Tyskland og Japan.
The pattern changed in 1990, when growth fell back to 2.6%, a fall observed in most OECD countries except for Germany and Japan.
Tendensen forstærkedes yderligere af Golf­krigen og resulterede i et nyt fald i vækstraten i 1991.
It was prolonged by the Gulf War, which led to a further drop in the growth rate in 1991.
Et - omend svagt - opsving forventes i andet halvår af 1992.
A recovery, although only slight, is expected in the second half of 1992.
Privates forbrug var i 1990 hoveddrivkraften for væksten.
Domestic consumption was the main motive force for growth in 1990.
Den gennemsnitlige økonomiske vækst i BNP (i %)
GDP growth rate
Købekraft af disponibel indkomst (i %) (Frankrig)
Purchasing power of disposable income (France)
1982 1983 1984 1985 1986 Kilde: Økonomi- og Finansministeriet.
Source: Ministry of the Economy and Finance.
ERHVERVSUDDANNELSES SYSTEMET
THE VOCATIONAL TRAINING SYSTEM
De faglige uddannelsers historiske udvikling
The historical background
Erhvervsuddannelsens langsomme gennembrud
The laborious emergence of vocational training in France
Den franske revolution i 1789 videreførte monarkiets bestræbelser og oprettede i 1794 Ecole polytechnique (polyteknisk læreanstalt) og dernæst Conservatoire national des arts et métiers - CNAM - (konservatoriet for kunst og håndværk).
The French Revolution of 1789 extended the work initiated by the monarchy by creating the École polytechnique in 1794 and then the Conservatoire national des arts et métiers (CNAM).
Erhvervsud­dannelse vedrørte således først og fremmest ingeniører og teknikere.
Training, in other words, was primarily for engineers and technicians.
Således resulterede den revolutionære periode til trods for de ædle intentioner, som Condorcet udviklede for Nationalfor­samlingen, i afskaffelsen af en uddannelsesvej, der var tilgængelig for alle.
Despite the generous ideas developed by Condorcet before the National Assembly, the revolutionary period in fact eliminated a channel of training that had previously been accessible to all.
Man kan nævne Guizot-loven, der i 1833 fastsatte, at alle kommuner skal oprette en skole, Duruy's bestræbelser fra og med 1864 på at videreudvikle voksenuddannelserne og endelig den 3.
One instance was the Guizot Law which, in 1833, stated that every commune should build its own school. Another was the efforts of Duruy from 1864 onwards to develop adult training.
Repu­bliks tiltag med oprettelse af tekniske skoler i 1880, gratis primærundervisning i 1881 og indførelse af obligatorisk skolegang i 1882 (ved slutningen af det 19. århundrede var der tvungen skolegang indtil 13-årsalderen).
Finally, there were the achievements of the Third Republic, with the creation of technical schools in 1880, the introduction of free primary education for all in 1881 and compulsory schooling in 1882 (at the end of the 19th century, education was compulsory up to the age of 13).
I medfør af denne lov indførtes der gratis og obligatoriske faglige kurser for lærlinge, der var i mesterlære.
This law set up free, compulsory vocational courses for apprentices being trained by employers.
Disse kurser, der finansieredes af kommunerne, fik i 1925 tilskud fra den af arbejdsgiverne indbetalte lærlingeuddannelsesafgift.
These courses were funded by the communes and, from 1925 onwards, received the proceeds from an apprenticeship levy imposed on employers.
- højere tekniske skoler på højt niveau
• at the higher level, 'écoles supérieures techniques' (higher technical schools);
- de i medfør af loven af 1880 oprettede uddannelsesinstitutioner på mellem­niveau
• • at the intermediate level, establishments set up as a result of the 1880 law; at the lower level of skills, apprenticeship centres.
Det skal bemærkes, at efter afskaffelsen af laugene afvikles de erhvervsfaglige uddannelser så godt som udelukkende inden for rammerne af et offentligt og alment system.
One point of note is that in France, once the corporations had disappeared, the only place where training could in fact be established was in the public and general educational system.
Ganske vist udøver religiøse samfund, fagforeninger og virksom­heder også erhvervsuddannelsesvirksomhed, men ikke i nært så stort omfang som f.eks. i de angelsaksiske lande.
Teaching by Church bodies, the unions and employers has always existed of course, but it was never on the broad scale achieved in English-speaking countries.
Erhvervsuddannelsessystemets historiske udvikling (Frankrig)
Evolution of the vocational training system
» Lov om folkeoplysning
»Law on popular education
I—· Oprettelse af højere tekniske sektioner (STS)
­· Establishment of the National Employment Fund Establishment of higher technical sections (BTS)
­· i—· Oprettelse af teknologiske universitetsinstitutter (IUT)
-Φ Establishment of university institutes of technology (IUT)
Oprettelse af voksenuddannelsescentre (FPA)
Establishment of adult vocational training centres
Lov om aflønnings­ordninger i forbindelse med deltagelse i uddannelses­foranstaltninger
Post­school vocational training system
Lov om forbedring af den enkeltes muligheder på arbejdsmarkedet (promotion φ_ sociale)
Law on remuneration arrangements for vocational training actions
Aftale om de grundlæggende principper for erhvervsfaglig uddannelse
Law on the vocational training system
Lov om fagforeningsuddannelse
Agreement on the basis for vocational training
SCHWARZ­rapporten om indslusning af unge Decentralisering af grunduddannelsessystemet og erhvervsuddannelserne Reform af erhvervsuddannelsessystemet (lov af 24. februar) Første uddannelsesplaner for langtidsledige Indførelse af erhvervsgymnasier < Lov om uddannelsesvejledning: 80% af de unge på niveau IV i år 2000 Iværksættelse af ordningen vedrørende den enkeltes ret til en kvalificerende uddannelse (crédit­formation) Page 32
Schwarz report on the integration of young people Decentralization of education and vocational training Reform of vocational training (Law of 24 February) Launching of training plans for the long­term unemployed Establishment of vocational baccalaureate Guidance law, setting target of 80% of young people reaching level IV by year 2000 Establishment of training entitlement ro
Det nuværende systems oprindelse
The birth of the present-day system
Genopbygningen af landet krævede en stor indsats med hensyn til uddannelse af arbejdskraft i den arbejdsdygtige alder.
With the demands of reconstruction, a great effort had to be made to train manpower of working age.
Centre for korttidsuddannelser (FPA, der senere udviklede sig til erhvervsuddannelsescentre for voksne) imødekom dette behov.
The establishment of 'centres de formation professionnelle accélérée' (FPA — accelerated vocational training centres — later to become 'centres de formation professionnelle pour adultes' — adult vocational training centres) was a response to this need.
Staten afholdt udgifterne til disse centre, der havde til formål at kvalificere voksne gennem praktisk arbejdser­faring (generelt af 6 måneders varighed).
The State took over the funding of these centres, whose aim was to teach skills to adults in short courses (usually six months).
Administrationen af centrene overdroges i 1949 den tværfaglige forening for uddannelse af arbejdstagere (ANIFRMO), der senere blev til AFPA (landsforeningen for erhvervsuddannelse af voksne) (afsnit 3.1.15).
In 1949, the running of the centres was entrusted to the 'Association nationale interprofessionnelle pour la formation rationnelle de la main-d'œuvre' (ANIFRMO — national interindustry association for rational manpower training), later to become AFPA (see 3.1.15).
Da virksomhederne ikke kunne få dette behov opfyldt via grunduddannelsessy­stemet, vendte de sig mod de eksisterende voksenuddannelsesinstitutioner.
Not finding what they needed in initial training, they turned to the existing adult training institutions.
De offentlige myndigheders første svar på virksomhedernes behov - og lønmodta­gernes ønsker - var daværende premierminister Michel Debré's omfattende plan for forbedring af den enkeltes muligheder på arbejdsmarkedet (promotion sociale), der tog sigte på at give enhver, der måtte ønske det, mulighed for at deltage i faglig uddannelse.
The first response from the authorities to employers' needs, and also to employees' aspirations, came under the Gaullist social programme. It was brought about by Michel Debré, the then Prime Minister, in the form of a major 'promotion sociale' (social advancement) campaign designed to provide training facilities for everybody wishing to take vocational training.
Tre love stadfæstede dette projekt: loven af 1959 om forbedring af den enkeltes muligheder på arbejdsmarkedet, loven fra december 1959 om fagforeningsuddannelse og loven fra december 1961 om folkeoplysning.
Three laws were introduced to implement this plan: the Law of 1959 on social advancement, the Law of December 1959 on training provided by the unions, and the Law of December 1961 on adult education.
- Staten yder støtte til driften af offentlige og private uddannelsescentre, som har indgået en overenskomst med de offentlige myndigheder.
• the State could give aid towards the running of all training centres, public or private, that entered into a 'convention' (agreement) (see Annex 3) with the authorities.
Hermed indføres »overenskomstsystemet«*), der er mere effektivt end en generel tilskudsordning og enklere at gennemføre end statens direkte overtagelse af ansvaret.
This set up the technique of subsidizing under a convention, which was more effective than simple subsidies and simpler to implement than for the State to run the training itself;
-Enhver, der deltager i erhvervsuddannelse, og ikke alene kursister på korttidsuddannelsescentrene, kan få løn i uddannelsesperioden.
• all those people taking training — no longer just trainees at FPA centres — were entitled to remuneration.
Staten træffer på grundlag af princippet om godkendelse af en given uddannelse, afgørelse om, hvorvidt deltagelse giver ret til løn.
This was the technique of 'agrément' or validation, whereby the State could determine whether the training would qualify a person for remuneration;
-Koordinering af politikken til forbedring af den enkeltes muligheder på arbejdsmarkedet.
• there was the need to coordinate a policy on social advancement.