natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men der findes en markant forskel mellem Tyskland og Japan med hensyn til adgangen til de højere læreanstalter.
Here we have a problem which not only exists in the three countries we are discuss­ing at the moment but is also apparent in the People's Republic of China, for exam­ple (Miinch/Risler, 1986).
I Tyskland findes ingen optagelsesprøver på universiteterne, mens de i Japan spiller en afgørende rolle for de unge japaneres livsbane.
As the results of surveys have shown, far more than 50% of parents in Germany would like to see their children leave school with a final school­leaving certificate, or in other words, with the entrance qualifications to an institution of higher education.
Hvis man vil bestå en optagelsesprøve ved et velrenommeret universitet - og i Japan findes en almindelig kendt og anerkendt rangorden blandt universiteterne, hvad kvalitet og attraktivitet angår - forudsætter dette som regel, at man tillige frekventerer en "manuduktionsskole".
We should not forget that just 35 years ago, barely more than 5% of any one age­group left school with the final school­leaving certificate. In Germany, easier access to general education secondary schools pro­vides greater opportunities to attend an institution of higher education.
Eksamener, deri blandt optagelsesprøven til skoler på sekundærtrinnet, spiller i Japan en særlig rolle.
Japan does not have a system for training apprentices in the narrow sense, and in the US A it plays such a minimal role as far as numbers go that it can be disre­garded here.
Dette såkaldte "eksamenshelvede" (Münch/Eswein, 1992, s. 75 ff.) er alle rede i nogen tid også i selve Japan blevet kritisk diskuteret af uddannelsespolitikere.
What clearly appears else­where, and in fact within the education system itself, is the paltry value placed on vocational training.
I 1990 fandtes der i (det gamle) Tyskland for første gang i landets historie flere studerende (1 585 200) end lærlinge (1 476 900).
In both countries these schools are not as highly regarded as their general education counterparts.
Denne sammenholdelse mellem an tallet af studerende på den ene side og lærlinge på den anden giver imidlertid et misvisende billede af det duale systems (dvs. vekseluddannelsens) fortsat væsentligt større talmæssige betydning.
The proof of an applicant having taken vocational training courses is of no importance to companies recruiting upper secondary school leavers.
Uddannelsen på et universitet varer nemlig i praksis dobbelt så længe som en erhvervs uddannelse inden for det duale system, hvorfor erhvervsuddannelsen i Tyskland efter dette system stadig væk må tillægges en altafgørende betydning i hele spektret af uddannelsesmuligheder.
In other words: The proof of vocational "qualifications" gained at such a school is not valued upon entering employment because of the lack of profes­sionalism of the qualifications.
74,8% af befolkningen i alderen 16 til 18 år var under uddannelse i 1990 (Grund- und Struktur daten, 1991/92, s. 106).
At the same time they reduce the chances of attending an institution of higher education.
Alligevel har ikke så få erhvervsuddannelsespolitikere ladet sig overraske af udviklingen, og de viser sig at være usikre i vurderingen af, at langt over 30% af de unge erhverver et
Espe­cially in Japan, companies prefer school leavers with a solid general education so they can train them within the company to meet theirown standards and requirements.
Når der for de tyske skolers vedkommende er tale om en relativ homogen kvalitet, gælder dette ikke for
From this point of view, Japanese companies feel the considerable investment in human capital is worthwhile.
CEDEFOP eksamenspapir, der giver adgang til en højere læreanstalt.
CEDEFOP system directly after leaving school is the most natural thing in the world for most young Germans (and theirparents).
På den ene side er de fleste uddannelsespolitikere, sammen med arbejdsmarkedspolitikerne, enige om, at innovationsevne og økonomisk styrke i et moderne industri- og servicesamfund beror på et stadig stigende kvalifikationsniveau.
A brief comparison showing the transition from school into the working world in the three countries discussed here could be formu­lated as follows:
På den anden side bliver det dog vanskeligere og vanskeligere at dække det fortsat store behov for faglært arbejdskraft og mellemledere såsom arbejdsledere og teknikere.
■ In Japan about one­third of upper sec­ondary school leavers enrol at a university or a "short university".
De unge og unge voksne i Tyskland (og andre lande) opfører sig for så vidt helt rationalt, når de i tvivlstilfælde og alt efter evne beslutter sig til en universitær uddannelse, ikke mindst, fordi statistikken - i hvert fald i Tyskland - beviser, at dimittender fra højere læreanstalter trues mindre af ledighed end arbejdstagere uden en tilsvarende uddannelse.
The company bears the sole responsi­bility for this training, which is tuned to the company's specific needs. Learning on the job and in a group as well as job rotation within the group and with the group are given high priority.
Dette er for så vidt bemærkelsesværdigt, som det at gå på College eller højere læreanstalt - anderledes end i Forbundsrepublikken Tyskland - forud sætter betaling af et gebyr, der i gennem snit ikke er så stort som i Japan, men i det enkelte tilfælde meget vel kan være en belastning for både studerende og disses forældre.
Only later do some of them make their way into systematic training, either at a two­year college, in the form of an apprenticeship training, which plays a numerically insignificant role in the USA or within the framework of train­ing or continuing training at a company.
På den anden side er det sådan, at ca. hver anden amerikansk studerende har et arbejde - bl.a. og især af økonomiske grunde.
for the time being to have solid vocational qualifications. This has a thoroughly nega­tive impact on the qualification level of a good part of the American population.
De amerikanske højere læreanstalters alt i alt mere åbne system - forstået som åbne adgangsmuligheder - udviser samtidig ekstremt "åbne afgangsmuligheder", idet næsten hver anden studerende forlader anstalten uden afgangseksamen.
In this "floundering period", characterized by low qualification requirements because it is mostly unskilled work they do, young Americans not only learn nothing or very little during this time, but they also forget what they have learned at high school.
I modsætning til Tyskland betragtes og vurderes et afbrudt studium imidlertid i USA ikke som "socialt uheldigt", fordi man til enhver tid atter kan "sluses ind" i systemet, især Community Colleges systemet.
This is not very conducive in terms of education or motivation to later re­entry into systematic learning, be it in appren­ticeship training (seldom) or at one of the numerous two­year colleges (Munch, 1989, p.
For Tysklands vedkommende anslås gennem snitsprocenten for afbrudte studier - med store svingninger mellem fagene - til 25%.
68 ff), which are strongly committed to training as well as continuing training.
Bortset fra disse forskelle gælder for både Tyskland og USA, men også Japan, at mere uddannelse, specielt en universitær uddannelse, betaler sig både for den en kelte og samfundet.
■ In Germany more than 25% of any one age group enrols at university or a special­ized college of higher education; some ΙΟ­Ι 2%join the workforce immediately, while the greater percentage of young people generally commences training under the dual system directly after leaving school.
Det skal så vise sig, om japanerne har overstået deres "uddan-
Various forms of occupa­tional mobility
Man kan sige, at USA blandt de tre berørte industrinationer har været det land, der ligesom førte an i uddannelsesekspansionen.
Different rules apply in the USA. First of all, attention must be drawn to the prevail­ing principle of "hire and fire" in the USA which is both an expression of and a con­dition for the very common practice of moving between companies.
Men også i USA er antallet af studerende på Colleges og universiteter nelsesekspansion", der startede noget se nere end den amerikanske.
In other words, whether voluntarily or involuntar­ily, American employees change compa­nies and thus their jobs extremely often.
Mens antallet af studerende ved Colleges og universiteter på højt niveau (over 30% af en årgang) stagnerer, får de såkaldte Special Training Schools (Münch/Eswein, 1992, s. 88 ff), som er fagskoler, stadig større betydning.
This behaviour is practised as a matter of course by many young Americans who leave high school and land on what is known as the "secondary labour market" (Munch, 1989, p. 10 f.).
I 1990 fandtes 3 252 institutioner med ca. 747 000 elever. Disse Special Training Schools ser ud til at udvikle sig til et alternativ til universitetsstudiet, både som følge af virksomhedernes ændrede rekrutteringsmetoder og de nye holdninger og forventninger hos unge japanere, der ikke længere med den største selvfølgelighed som hidtil er indstillet på at gå igennem "eksamenshelvedets" skærsild for at kunne studere ved en berømt højere læreanstalt.
The term is used to describe the large number of employ­ment relationships (predominantly in small and medium­sized enterprises) which are characterized by minimal job requirement profiles, low wages, instability, and a lack of career opportunities in particular.
Forudbestemmelsen i uddannelsessystemet af de faglige og sociale muligheder ved hjælp af stærkt selektive eksamener og det efter uddannelsesforløb opdelte samfund i Japan er med andre ord for tiden, om end meget langsomt, ved at ændre sig.
The majority of young people who leave high school, but also those young people who leave college after one or two years, earn their living on this secondary labour mar­ket.
Den større åbenhed i universitetssystemet i USA bevirker, at kampen om den sociale og faglige position mere foregåri selve beskæftigelsessystemet.
This type of employ ment, which might last several years and sometimes be inter­rupted by periods of unemployment, is often ­ very vividly ­ called a "floundering period".
Ved de tyske højere læreanstalter findes ingen optagelsesprøver - når man har taget studentereksamen, kan man studere.
The relatively relaxed attitude of Americans in regard to frequent job changes, employment and unemployment is an important reason why 16­22 year­olds on the dividing line between school and employment do not think it necessary
På bag grund af den tydelige forøgelse af antallet af studenter i Tyskland i de seneste tre årtier træffes afgørelsen om de sociale og faglige muligheder og dermed positionerne i samfund og arbejdsliv også her i beskæftigelsessystemet.
In assessing different situational condi­tions and patterns of behaviour in various countries ­ such as in Germany, Japan and the USA ­ it is necessary, of course, to take into consideration differences in mentality that have come about through cultural and historical traditions.
Men det er stadig væk sådan, at de der ingen universitær uddannelse har, helt klart også har færre chancer.
For instance in Japan, learning is largely regarded as a service to the community, while a job mentality is typical for the USA.
Erhvervsuddannelsens diskriminering - et verdensomspændende problem
Only against this background does it become obvious that training in the dual
Erhvervsuddannelse 2/1992
Vocational training 2/1992 is
CEDEFOP overgang fra skolen til en virksomhed, der bl.a. tager sig af uddannelsen, så at sige det "normale".
CEDEFOP training a long-term relationship with the company and the occupation automatically follows.
Uddannelse og personale­udvikling (Münch/Eswein, 1992, s. 124 ff.) er højt prioriterede i japanske virksom­heder.
This has been confirmed in recent studies (Schöngen/Westhoff, 1992).
En ikke ubetydelig del af de nyan­satte medarbejdere vil senere høre til den faste stamme, hvilket svarer til livslang beskæftigelse, og samtidig er japanske virk­somheder ­ i modsætning til amerikanske ­ mindre interesserede i en overskuds­maksimering på kort sigt, men ser mere på en langsigtet vedligeholdelse af bestan­den.
in vocational training policy and research should be criticised. In all three countries, and the same applies of course to the EC countries, most of the workforce (more than 90%) is employed in small and me dium-sized businesses.
På denne baggrund lønner det sig for japanske virksomheder at investere kraf­tigt i den menneskelige arbejdskraft.
Disadvantaged groups in the education and employ ment systems
Dette har imidlertid helt igennem ne­gative følger for kvalifikationsniveauet i en ikke ubetydelig del af den amerikan­ske befolkning.
However, Germany is also not free from prejudice and discrimination against certain groups in society, above all guest workers and their children.
For i denne "floundering period" med de meget ringe kvalitative krav ­ idet det jo som regel drejer sig om hjælpearbejder­ lærer disse unge amerika­nere ikke kun ingenting eller kun meget lidt, men de glemmer også det, som dejo trods alt har lært i High School.
Education and training are decisive factors in determining social and occupational opportunities; He who has learnt little or nothing at all is more likely to be condemned to unemployment and has the least chance of find ing work again.
Det uddan­nelsesmæssige og motivationelle grund­lag for en senere systematisk indlæring, det være sig som et led i en lærlingeuddan­nelse (sjældent) eller på et af de talrige toårs Colleges (Münch, 1989, s. 68 ff.), der er stærkt engagerede i både uddannelse og efter­ og videreuddannelse, er med andre ord ikke særlig solidt.
This close connection between education and training on the one hand and employment opportunities on the other is valid for all countries. Educa tion and vocational training policies are at the same time social and labour market policies as well.
I Tyskland har erhvervet og som følge heraf erhvervs­uddannelsen lige siden Martin Luther, der gav erhvervet/"kaldet" en religiøs kompo­nent og betydning, spillet en stor rolle, til trods for mangfoldige omdannelser og afsvækkelser i tidens løb.
Three years after they had completed their training, 39% of all employed skilled workers in the metalworking sector had left the occupation they had learned and were employed in another occupation.
Kun på denne baggrund kan det forklares, at det i Tysk­land af de allerfleste unge (og disses foræl­dre) betragtes som en selvfølge, at man påbegynder en uddannelse i det duale sy­stem umiddelbart efter endt skolegang.
The situation with electricians was not much different either; 34% had changed their occupation.
Når man med få ord skal sammenligne overgangen fra skole til arbejdslivet i lan­dene, der beskrives her, kan det formuleres som følger: fremgår af rundspørger, ønsker f.eks. i Tyskland langt over 50% af forældrene, at deres børn må tage studentereksamen og dermed få adgang til en højere læreanstalt.
We have seen that mobility between companies is especially high in the USA; in Germany, as illustrated above, it is by no means slight either.
I denne forbindelse skal dererindres om, at det for kun 35 år siden næppe var mere end 5% af en årgang, der forlod skolen med en studentereksamen.
Meanwhile there ap pears to be a gradual change in this direction in Japan as well (Miinch/Eswein, 1992, p. 167 f.).
I Tyskland har åbnin­gen af de videregående almendannende skoler og derigennem den øgede chance for at frekventere en højere læreanstalt endnu ikke afstedkommet nogen eksisten­tiel trussel mod det duale system, dvs. kernen i uddannelsen af faglært arbejds­kraft, men dog forårsaget en vis erosion.
The exclusive recruitment of school leavers and university graduates and their lifelong employment entailing high mobility within the company (job rotation in groups) has never been reality in Japan, contrary to information and generalizations that one always comes across.
Hverken i USA eller Japan findes et uddannelsesområde, der kan sammenlig­nes med det tyske system til kvalificering af faglært arbejdskraft.
It is estimated that only about one-third of employees can be counted among permanent core staff. This applies only to largescale companies, however.
Mens der i Japan ikke findes nogen egentlig lærlingeuddan­nelse, er antallet af lærlinge i USA forsvin­dende, hvorfor denne form for uddannelse kan lades ude af betragtning i nærværende redegørelse.
In other words, even in Japan, the labour market outside the company is by no means as lifeless as is often assumed. In this connection, one sided focusing on largescale companies
Til gengæld viser den om­stændighed, at erhvervsfaglig uddannelse vurderes som mindre værdifuldt, sig klart og tydeligt et andet sted, nemlig i selve uddannelsessystemet.
Notwithstanding the very different start ing positions and basic conditions, there are a great number of similarities when it comes to discrimination against certain groups of people and employees in the education and employment systems.
Begge landene har éttilfælles og adskiller sig derved samtidig fra Tyskland, idet der på skolernes sekundærtrin tilbydes erhvervsuddan­nelseskurser henholdsvis findes skoler på sekundærtrinnet, der udtrykkeligt beteg­nes som erhvervsfaglige gymnasier.
This applies to women for instance in Germany and the USA and even more so in Japan by reason of the special historical and traditional position women have in the family and society.
Disse gymnasier er i begge lande helt klart min­dre velansete end de "almendannende" gymnasier, og foren virksomhed, der skal afgøre, om man skal ansætte en dimittend fra et gymnasium, har det ingen betyd­ning, om vedkommende har deltaget i erhvervsuddannelseskurser eller ej.
This is also true to a high degree for ethnic minorities in the USA, where racial discrimination is closely linked with diminished opportunities in education, training and employment.
Med andre ord: Selv om det godtgøres, at den pågældende i skolen har tilegnet sig en erhvervsrettet "kvalifikation", honoreres dette ikke ved overgangen til beskæfti­gelsessystemet ­ bl.a. på grund af kvalifi­kationens manglende professionalisme ­og chancen for at komme ind på en højere læreanstalt mindskes samtidig.
What is not so well-known is that Japan also discriminates against minorities in soci ety, occupation and employment.
Specielt japanske virksomheder foretrækker dimit­tender med en god almendannelse for at kvalificere disse i virksomheden efter egne målsætninger og behov.
The Burakomins are one such group; it would be impossible for example for a Burakomin to find employment in a reputable largescale company (Miinch/Eswein, 1992, p.
Størstedelen af de unge, der forlader High School, men også af de unge, der efter et eller to år vender College ryggen, tjener i første omgang til livets ophold på Secondary Labor Market. Denne flerårige periode med skiftende beskæftigelsesforhold og også ledighed indimellem betegnes bl.a. ­ meget anskue­ligt ­ som "floundering period".
(Vocational Training in the People's Republic of China Structures, Problems and Recommendations). Luxembourg 1986.
I Japan er den direkte
Berlin 1992.
■ I USA skifter ca. 35­40% af dimitten­derne fra High School til et College, mens de fleste øvrige unge i første omgang går ind i en flerårig og i kvalitativ henseende lidet givtig "floundering period".
Initial vocational training in France: competition, hierarchy and history the forecasting of training needs.
Først senere finder en del af dem vejen til en systematisk uddannelse, det være sig på et toårs College, i en af de talmæssigt ubety­delige lærlingeuddannelser eller som et led i en virksomhedsintern uddannelse el­ler efter­ og videreuddannelse.
This ref­erence grid is currently used to classify training schemes and diplomas by relating them to jobs using a principle of horizontal correspondence.
Det er man klar over ikke alene i Tyskland, Japan og USA, men også i EF­landene.
Streams divide the educational system into three routes.
Problemerne i forbindelse med diskrimineringen og den vedvarende ubalance mellem udbud af ar­bejdspladser og efterspørgslen efter samme kan i øvrigt ikke løses alene ved hjælp af erhvervsuddannelsespolitikken. Der kræ­ves tillige en medvirken især fra sam­funds­ og erhvervspolitisk hold.
These are: ■ the general stream preparing students forentry into long­cycle higher education; ■ the technological stream from which students move directly into jobs or enter short­cycle higher education of a voca­tional type;
En fast rekruttering af skoledimittender og dimit­tender fra de højere læreanstalter og disses livsvarige beskæftigelse i forbindelse med omfattende virksomhedsintern mobilitet (job rotation i grupper) har ganske vist endnu aldrig været praktiseret i Japan ­modsat hyppigt proklamerede informatio­ner og generaliseringer.
This apparent harmony masks tensions dating back to the past and arising from changing expectations and demands on the part of decision­makers, consumers and users of this system.
Det anslås, at ca. en tredjedel af medarbejderne kan regnes til stammen i arbejdsstyrken, men det gæl­der kun for de store virksomheder.
Simple adaptation L· not enough to solve these problems.
Med andre ord: Ej heller i Japan er det virksomhedseksterne arbejdsmarked så "livløst" som det som regel påstås.
The identity and function of the vari­ous streams of training need to be redefined so that they are in keeping with the operation of the labour mar­ket and the ways in whichprofessional identities are constructed.
I denne forbindelse bør den ensidige fokusering på de store virksomheder inden for erhvervs­uddannelsespolitik og videnskab kritise­res. I alle tre lande, og det gælder i øvrigt også for EF­landene, er langt de fleste lønmodtagere (over 90%) beskæftiget i små og mellemstore virksomheder.
■ the vocational stream which prepares students for diplomas ­ CAP (vocational aptitude certificate), BEP (vocational stud­ies certificate) and vocational baccalauréats (Bac. pro.) ­ aimed essentially at direct entry into working life at various qualifi­cation levels*.
■ I Tyskland skifter over 25% af en år­gang over til de almendannende eller fa­glige højere læreanstalter. Ca.
An overview of the organization of the training system in France is attached as an Annex.
Diskriminering i uddannelses­ og beskæftigelsessystemet
This appar­ent order masks ambiguities which de­stroy any correspondence and create a number of sources of confusion in the operation of the educational system and its relations with its surrounding environment.
Når en høj erhvervsmæssig mobilitet i form af skiftende erhverv og arbejdspladser er et karakteristisk kendetegn for det ame­rikanske arbejdssamfund, er dette i en an­den konstellation ganske givet også i Tysk­land et velkendt fænomen.
Although its success is still in the balance, it has already led increased numbers of technological baccalauréat holders to continue their education, fur­ther worsening the already disturbed im­age of the various streams.
Det faktum, at størstedelen af de unge tyskere bliver ud­dannet til faglært arbejdskraft og allerede i uddannelsestiden ­ som regel på tre eller tre og et halvt år ­ er kontraktligt bundet til en virksomhed, betyder ingenlunde, at der efter afsluttet erhvervsuddannelse auto­matisk sker en langfristet tilknytning til virksomheden ellerfaget, hvilket bekræftes af nyere undersøgelser (Schöngen/ Westhoff, 1992).
While 70% of those leaving the final year of secondary education in the general stream continue their studies as against 26% in the techno­logical stream, in terms of numbers 59 000 young people from the general stream end their education at level IV in comparison with 67 000 from the technological stream with the result that the former are in rather favourable competition with the latter for jobs3.
Men heller ikke Tyskland er fri for forfor­deling og diskriminering af visse sociale grupper, fremfor alt gæstearbejderne og disses børn.
Barriers and overlaps and the effects of competition and divergence which are not evident at first glance are therefore evident from historical and statistical data.