natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ligningen »højere kvalifikationsniveau = mindre arbejdsløshed« har mange til hængere.
Many would support the view that 'improving skill levels reduces unemployment'.
Der er udbredt enighed om, at uddannel se er nødvendig, og at uddannelsessystemet må reformeres og udvides.
There is all too ready a consensus as to the vital need for the reform and expansion of education and training.
Hvem kan ikke tilslutte sig en kritik af skolesystemets manglende hensigtsmæssighed, hvad enten det drejer sig om grundskolen eller det videregående undervisningssystem?
Who would not agree that schooling, at both lower and upper level, is inadequate? Who does not believe that it is mainly the lower skilled who are unemployed?
Hvem er uvidende om, at arbejdsløshed især rammer de mindst kvalificerede? cerede?
Who would deny the evidence that a worker who gains more qualifications has a better chance of finding a job?
regler for forbindelserne mellem arbejdsmarkedets parter, hvor enhver debat og enhver kamp uvægerligt førte til indgåelse af en overenskomst.
important and urgent of which is undoubtedly the radical reform of technical education.
Hvem kan indvende noget imod den ind lysende kendsgerning, at en arbejdstager ved yderligere at kvalificere sig øger sin chance for ansættelse?
Any efforts to address these contradictions within the field of adult training would be doomed to failure.
stem, og det vigtigste og mest presserende krav er ubestrideligt en radikal reform af erhvervsuddannelsessystemet.
This consensus among a vast majority of people in society is built on the common ly held (and fragile) view that 'adult train ing' is a separate problem.
De udfoldede bestræbelser på voksenuddannelsesområdet ligner til forveksling forsøget på at fylde Danaidernes kar.
The majority thinking that prevails in the reorganization and expansion of adult-training measures is the aim of discarding political considerations 'in a depoliticized policy debate, the outcome of efforts to neutralize... and since those efforts are geared to achieving a more natural social order, they always use the language of nature'.1
På krisens scenarium kan der på grundlag af de anførte faktorer (teknologiske, monetære, engergimæssige) og de hermed forbundne spørgsmål (konkurrencedygtighed, gældsætning) udstikkes en præcis retning for politikken, som vil indebære såvel en redefinition af forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere som en nedskæring af udgifterne til sociale formål.
In the crisis scenario, in the light of the factors mentioned (technological, monetary, energy) and their corollaries (competitiveness, indebtedness), a detailed agenda can be set for political decisions on a joint redefinition of the balance earnings and the containment of social costs.
En voksenuddannelsespolitik skylder desuden sig selv at henvise de spørgsmål, der henhører under arbejdsmarkedet, til rette vedkommende, til de fiskale økonomiske og monetære politikker, især ved rørende den usikre beskæftigelsessituation og tilrettelæggelsen af overgangen til arbejdslivet som internaliseringsproces af de nye markedslove.
It should also be left to the labour market and to fiscal, economic and monetary policymakers to deal with matters within their own sphere, in particular the in creasingly temporary nature of recruit ment and the tendency to organize the transition from school to work as if it were a process of internalizing the new rules of the market.
Denne enighed bygger på den sunde for nufts (skrøbelige) grundlag, der opfatter »voksenuddannelse« som et lukket, af grænset og autonomt problem.
What is created is a decor, not a context: it has too great an influence on the issue of an adult-training policy which specifically occupies the gap between social and evaluative policies and the labour market.
Det sceneri, der hermed opstilles, er ikke en kontekst; det overdeterminerer spørgsmålet om en voksenuddannelsespolitik, som netop udfylder mellemrum met mellem socialpolitikkernes og de skønsmæssige politikkers område og arbejdsmarkedets. bejdsmarkedets.
The particular position of adult training, placed as it is midway between the educational system — for which this is a period of growth — and the labour market, which has been reshaped by the economic crisis, is the reason for the consensus opinion that the function of train ing is to serve as preventive and/or emergency treatment for the social conflicts that might be precipitated by the contradictions between education and the working world.
Men det er en kendsgerning, at videreud dannelse har vind i sejlene, eftersom alle ser ud til at være enige om at udbygge en sådan, undertiden på bekostning af grundskolen.
One compensation for occupying an uncomfortable midfield position is that one can at least perceive skills in social terms, rather than as an attribute of an in dividual person.
Når en sådan økonomisk og social enstemmighed fremstår, må den kunne åbne et forhandlingsfelt.
An adult-training policy cannot be shaped on the basis of an introspective or intra-pedagogic debate.
De vigtigste parter heri vil være de offentlige myndigheder, virksomhederne, fagforeningerne, men også de instanser, der arbejder med livslang uddannelse, samt universiteterne.
It is only right to leave it to the education system to resolve a whole set of contradictions, the most
Den ukomfortable placering i et sådant mellemrum har i det mindste den fordel at bringe den, der befinder sig der, til at forstå kvalifikationsprocessen som en social relation og ikke som en egenskab ved et fysisk subjekt.
Thirty years of concerted social action, for which the Belgian model is certainly one of the most impressive, have shown that there is a measure of interplay of relationships between the social partners, and any debate or conflict has inevitably heralded an agreement.
Reorganisering af arbejdet, mobiliteten, lönnen: Hvilken rolle for uddannelsen?
Roles for training: the reshaping of work, mobility and earnings?
dskillige europæiske lande står over for en dybtgående omstrukturering af deres arbejdsmarke
n issue facing many European countries is the radical restructuring of their labour markets,
A virksomheder fra forskellige erhvervsområder med ry for at have udviklet en aktiv videreuddannelsespolitik sammenlignet med de pågældende landes standarder.
A any decision to diversify essentially means that they develop new but fairly similar product lines, rather than in vesting in entirely new markets.
Dette grundlag gør det således ikke muligt at generalisere vedrørende de nye praksisformer, men giver anledning til yderligere eftertanke.
question. We cannot extrapolate generalizations as to the new practices reported on the strength of these case histories; our paper is more of a discussion of the practices observed.
elektronikkens udvikling inden for mekanik, hvilket indebærer en del omvæltninger med hensyn til planlægning, kvalitetstest og montering.
The patterns of job mobility, not only internally within companies but also on the open labour market, have altered profoundly, and continuing train ing is required to perform an ever more active role in coping with these changes.
Ud over disse to muligheder kan der være tale om at differentiere produktionerne med henblik på at vinde indpas på nye markeder; i be tragtning af de forskellige erhvervsgrenes tendens til at centrere produktionen om deres traditionelle virksomhed, fører diversificeringspolitikken imidlertid hovedsagelig til udvikling af produktlinjer, der ligner de traditionelle, frem for at sat se på radikalt nye markeder.
In some countries, policies on manpower retraining outside the company are based on a fairly substantial mobilization of in stitutionalized training; in the same countries and in others, although to vary ing degress, public and private-sector policies on the provision of continuing training at the workplace are helping to deal with internal changes in the com position of skills and jobs.
Ændringer med indvirkning på produktionsteknologierne duktionsteknologierne der, der berører såvel indholdet i arbejdet som mobilitetsstrømmene og de grund læggende arbejdsmarkedsregler.
Before analysing the ways in which continuing training contributes to altering the patterns of work organization at the workplace, we describe the diversity of the technological and organizational changes taking place on-the-job.
I den forstand er såvel de virksomhedsinterne som de -eksterne arbejdsmarkeder gen stand for dybtgående omvæltninger, hvori erhvervsrettet videreuddannelse er selvskreven til at spille en stadig mere aktiv rolle.
We shall then go on to highlight the main differences among countries in their ways of mobilizing retraining in support of internal change.
I visse lande støttes politikkerne vedrørende virksomhedsekstern omskoling af arbejdskraften af en relativt om fattende mobilisering af det institutionaliserede uddannelsessystem; i disse og an dre lande, men i forskellig grad, bidrager de offentlige og de private politikker ved rørende virksomhedsinterne efter- og videreuddannelsesordninger til at administrere en intern omformning af kvalifikationer og arbejdsområder.
Finally, we shall review the reasons for favouring an internal restructuring of skills, rather than the strategy of looking outside the workplace and replacing one category of manpower by another.
Inden de erhvervsfaglige videreuddannelsers forskellige bidrag til de igangværende interne omstruktureringer analyse res, præciseres karakteren og forskellig artetheden af de teknologiske og organisatoriske forandringer i virksomhederne; endelig redegøres der for de vigtigste forskelle mellem landenes mobilisering af omskoling som ledsageforanstaltning til interne omstruktureringer, og til sidst vender vi tilbage til grundene til at privilegere en intern omkvalificeringsproces frem for en virksomhedsekstern strategi gående ud på at erstatte visse kategorier af arbejdsstyrken med andre.
The principle of fluidity has introduced the process logic even into traditionally sequential industries and into those segments of the production line which have not yet been automated. The principle of technical flexibility comes at a more advanced stage of flexible automation, in that the plant normally used for long production series can be used for shorter runs and for a variety of goods in response to fluctuating demand (e.g. by the introduction of more flexible machines, cutting down on the time spent on retooling).
I de foreliggende undersøgelser organiseres disse ændringer ifølge to principper.
Sweeping technological and organizational changes...
Nærværende artikel har til formål at karakterisere de forbindelser, der aktuelt (gen)etableres mellem teknologiske og or ganisatoriske ændringer i virksomheder ne, ændringerne i placering og fordeling af arbejdsstyrken og omskolingsuddannelsens rolle i denne proces, idet vi koncentrerer os om de interne omstruktureringer.
The aim of this article is to describe the links that are currently being (reconstructed between the technological and organizational changes affecting the workplace, new methods of workforce management and the role of retraining in this process, the main focus being on incompany restructuring.
Artiklen er baseret på tredive virksomhedsmonografier, udarbejdet i seks EF-lande (Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Spanien, Frankrig, Storbritannien, Italien) ').
The 30 monographs identified three main categories of technological, com mercial and organizational change as be ing closely interrelated with employ ment, work, mobility and skills.
Omformning af de kommercielle forbindelser
Changes affecting product technologies logies
I de 30 omhandlede monografier har vi identificeret tre hovedkategorier af teknologiske, kommercielle og organisatoriske ændringer, der er stærkt relateret til beskæftigelsen, arbejdet, mobiliteten og kvalifikationerne.
Thirty monographs on individual com panies drawn up in six Member States of the European Community (Belgium, Federal Republic of Germany, France, Italy, Spain and the United Kingdom), have provided the basis for the following considerations.'
Universitetet i Nancy II, Statens Center for Videnskabelig Forskning (CNRS), Paris
GREE, University of Nancy II Centre national de recherche scientifique (CNRS) Paris
Der foreligger to muligheder: en marginal ændring, der lader produktets grund læggende teknologiske struktur uændret, eller en dybtgående ændring af produktets teknologiske struktur, f.eks. med
These three categories of change are combined with a macroeconomic tendency towards the distortion of sectoral structures as a result of several trends: the lower level of industrial employment and a shift of employment to the service in dustries, the changing pattern of
større frihed på de interne og/eller ekster­ne arbejdsmarkeder gennem tilskyndelse til øget frivillig mobilitet og etablering af nye interne mobilitetsmekanismer i form af polyvalens, avancement og videreud­dannelse.
pie, formen's duties are changing; this group is now more involved (in France and in Italy) in production management and the training of work teams.
Disse omlægninger, der især indvirker på arbejdets struktur og indhold, medfører en dybtgående ændring af kvalifikations­kravene.
manufacturing industries to the detri­ment of traditional sectors such as the suppliers of intermediate goods and the trend towards the international concen­tration of capital, combined with'the growth of small and medium­sized businesses.
(som i Storbritannien), er situationen mindre fremskreden og mere kon­fliktfyldt.
■ Finally, a trend is emerging towards a reform of the rules determining wage levels.
udstrakte krav til underleverandørerne (»just in time«­levering, overførsel af kvalitetskontrolkravene og endog af planlægningen).
The first stage is the tendency to individualize wages and incorporate complex output indicators into the rules (indicators of productivity, quality or the achievement of targets).
Det vides endnu ikke, om automatise­ringsprocessen i fremtiden vil medføre en ny tendens til at gøre arbejdet rutinepræ­get; men aktuelt er der tendens til at stille øgede krav til kvalifikationerne og ikke til en generel dekvalificering, Denne højnel­se af kvalifikationsniveauet kan dels væ­re resultatet af et passivt fænomen (afske­digelse eller førtidspensionering af de mindst kvalificerede arbejdere i produk­tionen), men også af øgede krav til nyan­sattes kvalifikationsbeviser.
both a passive factor (redundancy of ear­ly retirement for less skilled shopfloor workers) and higher expectations as to the paper qualifications of new job ap­plicants.
Dette illu­strerer en strategi gående ud på at udskif­te visse kategorier af arbejdskraft med an­dre og en øget segmentering af arbejdskraften som følge af den større se­lektion ved ansættelse.
This illustrates a strategy used to shift from one category of manpower to another, as well as growing workforce segmentation, based on more selective employment practices.
Med en sådan strategi kan det ikke undgås, at arbejdets øgede kvalitet som følge af det højere kvalifikationsniveau medfører en mere udpræget todeling af arbejdsmarkedet.
If a strategy of this kind is employed, the higher quality of labour at the workplace as a result of higher skill requirements will inevitably add to the dualism on the labour market.
En sådan omstrukturering af holdarbejdet er navnlig langt fremme i italienske, tyske og franske virk­somheder.
All these technological, commercial and organizational changes imply four types of change in the organization of labour.
Men højere kvalifikationer kan også er­hverves i virksomheden, navnlig gennem videreuddannelse.
Job skills can, however, also be improved internally, in particular through recourse to continuing training.
Tre typer kvalitative ændringer er da relevante for kravene til arbejdstagernes kompetence:
Three types of qualitative change will then affect the skills demanded of the work force:
■ Samtidig hermed sker der en udvikling i den hierarkiske arbejdsgang, f.eks. gen­nem glidninger i arbejdsformændenes funktioner, idet disse nu (i Frankrig og Italien) er mere involveret i ledelsen af produktionen, organiseringen af arbejds­holdene og disses uddannelse.
(i) a growth in technical knowledge, reconstituting the basic skills of employees (calling for familiarity with electronics, information technology and statistics), as well as higher educational standards and the acquisition of skills in new areas to meet the need for multi­skilling;
Disse tre kategorier af ændringer kombi­neres med en makroøkonomisk tendens til at forvride de sektorielle strukturer.
A breakdown — differing in degree in in­dividual countries and sectors — can be observed in the 'one job­one task­one per­son' concept.
Dette skyldes flere forhold: lavere be­skæftigelse i industrien og en tendens til at gøre arbejdet servicebetonet; en om­fordeling inden for industrien på bekost­ning af de traditionelle industrier, især på bekostning af leverandørerne af mellem­produkter; endelig en dobbelt tendens til international koncentration af kapitalen og udvikling af små og mellemstore virk­somheder.
This is due to the develop­ment of various forms of multi­skilling and job enrichment through the incor­poration of responsibility for routine maintenance and quality control into the job. The result is a profound change in the division of labour and inter­group relationships.
Disse forhold er med til at ska­be overskydende arbejdskraft, men har også direkte indvirkning på de samlede regler for placering og anvendelse af ar­bejdskraften.
But where (as in the United Kingdom) there are demarcations be­tween trades, the situation is less ad­vanced and more conflict­prone.
... med indvirkning på arbejdets til­rettelæggelse og kvalifikationerne
A significant growth in ac­tivity in this period of economic upturn has not sufficed to counteract the trend towards a cut in the number of jobs, especially as the result of the trend may be greater recourse to particular forms of employment (temporary, part­time, etc.).
■ Endelig ses der en tendens til, at løn­fastsættelsen sker i overensstemmelse med nye normer, der indeholder tenden­ser til både at gøre lønnen individuel og indføre komplekse resultatindikatorer (indikatorer for produktivitet, kvalitet el­ler opfyldelse af de planlagte målsæt­ninger).
(ii) improved communication skills link­ed, with changes in the labour organiza­tion, the rethinking of certain forms of job compartmentalization, the strength­ening of links between working groups and the imposition of economic con­straints upon them;
■ udvikling af kommunikative færdig­heder i forbindelse med ændringerne i ar­bejdets tilrettelæggelse, nedbrydning af tidligere grænser mellem arbejdsområ­der, styrkelse af forbindelserne og de øko­nomiske bånd mellem arbejdsgrupperne
(iii) an extension of the organizational skills demanded, both by greater autonomy at work and by more stringent production management rules ('just in time' procedures, the optimization of operating times, etc.).
■ udvidelse af de organisatoriske færdig­heder, der nødvendiggøres af den øgede autonomi i arbejdet og af de strammere regler for produktionsledelse (»just in time«­produktion, optimering af den tid, det tager at udføre de forskellige opera­tioner...).
All this points the way to a need for a higher basic standard of knowledge as well as changes in the demand for the various forms of knowledge, expertise and behaviour.
En betydelig aktivi­tetsstigning i den aktuelle økonomiske opsvingsperiode er ikke tilstrækkelig til at bremse den herskende tendens til perso­naleindskrænkning, der undertiden giver sig udslag i større anvendelse af særlige ansættelsesformer (midlertidigt arbejde, deltidsarbejde...).
■ Work groups are being restructured, acquiring a good deal of autonomy and assuming responsibility for the collective performance of all tasks throughout a given production segment as well as for the internal organization of their own work.
De i undersøgelsen om­handlede firmaer søger således at opnå
This restructuring of team work is particularly advanced in Italian, German and French companies.
Man kan konstatere et brud, mere eller mindre fremskredent afhængigt af lande og sektorer, på relationen »et arbejde­en arbejdsopgave­en person« i og med udviklingen af forskellige former for po­lyvalens og tendensen til at lade vedlige­holdelse og kvalitetskontrol indgå i defi­nitionen af arbejdsopgaven.
Faced with all these new patterns of pro­duction, organization, work and employ­ment, the companies in question in every country are encountering a number of difficulties in the management of skills.
Dette giver sig udtryk i en dybtgående ændring i ar­bejdsdelingen og i forbindelserne mellem arbejdsholdene.
But it also emerges clearly that the at­tempt to correct imbalances in skills and training by looking outside the company is proving to be an inadequate solution.
Men der, hvor en sådan arbejdsdeling er baseret på en faglig logik
Continuing training within the workplace today is assuming new and multiple functions, although the degree of recourse to in­house training may vary from one company and country to another.
Alt dette resulterer i krav om højere grundviden, men også i krav om evne til at kombinere forskellige former for vi­den, kunnen og adfærd.
We do not yet know whether the process of automation will, in the future, generate a new trend towards making work more routine, but as things now stand the prevailing tendency is gradual­ly to raise the level of skills required, rather than a general downgrading. This raising of standards may be the result of
Disse situationer er særlig hyppige i engelske virksomheder. Generelt er dette knyttet sammen med en svagere tendens til at revidere taylorsy­stemets hovedprincipper.
■ a growing investment in training (ex­penditure often exceeds 2% of the wage
I forhold til alle disse omstruktureringer inden for produktion, tilrettelæggelse, ar­bejdsområder og arbejdsopgaver støder virksomhederne i samtlige seks medlems­stater på en del vanskeligheder i forbin­delse med administrationen af kvalifika­tionerne.
The second idea, according to which training tends to be regarded more in an­ticipation of change, training policy is planned even before changes in labour organization are introduced.
Men det fremgår klart, at den eksterne løsning på problemerne vedrø­rende uligevægt på kvalifikations­ og ud­dannelsesområdet viser sig utilstrække­lig, og at den erhvervsfaglige videreud­dannelse i virksomheden i dag varetager nye og mangeartede opgaver, dog af va­riabelt omfang afgængigt af firmaer og lande.
Change is presented as an improvement, offering a greater degree of freedom, without a bill and the average expectation of train­
En sammensat mobilisering af erhvervsuddannelse fra virksomhedernes side som led i omstruktureringen
In­house training may be mobilized by the company to improve three factors.
Man ser derimod en ny logik for uddan­nelsesmobilisering i store, teknologisk set avancerede virksomheder, hovedsagelig i Spanien, Frankrig og Italien.
ing is as high as 15 hours or more per year specifically preset end objective.
Disse uddannelsespolitikkers vigtigste karakte­ristika er følgende:
The in­ ternal dynamics of training operations per employee);
■ øget investering i uddannelse (ofte lig­ger udgifterne til uddannelse 2% over lønmassen, og gennemsnitligt er der afsat 15 timer eller mere pr. år pr. arbejdstager til uddannelse)
■ formal planning covering a period of several years; are expected to make a further contribu­tion to decisions on the content of tasks and labour organization in the light of the skill standards actually attained by employees and via selection among those employees.
Ændring af arbejdets indhold
Mobility management and regulations
■ formaliserede planer med flerårigt per­spektiv
■ less selective access to training, with unskilled workers no longer being systematically excluded from the type of course providing general retraining or basic information;
I den anden type planlægning, hvor ud­dannelse kan betragtes om havende et mere foregribende sigte, fastlægges ud­dannelsespolitikken, før ændringerne i arbejdstilrettelæggelsen indføres.
■ more sophisticated training schemes, combining general education, theory, training on the job, courses on inter­group and intra­group communication, management training, etc.