natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse forløb er kortere end de traditionelle kurser.
These are programmes that are shorter than traditional courses.
VEUD er erhvervsuddannelser med visse særlige kendetegn, der henvender sig til mennesker over 25 år.
VEUD is vocational training for adults over 25, with certain special elements.
Kun 5% af deltagerne er arbejdsløse.
Only 5% of the participants are unemployed.
VEUD tilrettelægges som kombinerede forløb, og er på mange måder svarende til de erhvervsrettede ungdomsuddannelser, idet VEUD deltagere opnår de samme faglige kvalifikationer.
VEUD programmes are organised as sandwich courses, and are comparable to the initial vocational training programmes, since VEUD participants achieve the same vocational qualifications.
VEUD er dog karakteriseret af disse faktorer:
However, VEUD is distinguished by the following factors:
• Deltagerne udbetales deres normale overenskomstmæssige løn.
Participants are paid their normal contractual salary.
• Som en kompensation for de højere lønudgifter udbetales et særligt tilskud på 35 kr. i timen til de institutioner, der tilbyder VEUD.
A special subsidy of DKK 35 per hour is provided for the training institutions that offer VEUD as compensation for the higher wage expenses compared to young apprentices.
• Varigheden af kurserne kan reduceres afhængig af deltagernes erhvervsmæssige erfaring.
The duration of courses may be reduced depending on the participants' prior vocational experience.
• AF støtter disse forløb med 25 kr. i timen.
The public employment agencies support these programmes with DKK 25 per hour.
Arbejdsløse kan komme i jobtræning ved både offentlige og private arbejdsgivere.
Unemployed people may be placed in job training at both private and public employers.
Løn og arbejdsforhold er enten fastsat i en jobkontrakt eller er i overensstemmelse med standarden for den specifikke jobsektor.
Salary and work conditions have to be contractual or in accordance with the usual norms within the particular job sector.
Lønnen for offentlig jobtræning er op til 86,31 kr. i timen (1. april 1997).
The salary in public work training can be up to DKK 86,31 per hour (1. April 1997).
Mindstelønnen i Danmark er omkring 63 kr. i timen.
The minimum wage in Denmark is about DKK 63.
Private arbejdsgivere, der har en ledig i jobtræning, modtager et løntilskud på 47,46 kr. i timen (1. januar 1998).
Private employers, who hire an unemployed person for job training, receive a wage subsidy of DKK 47,46 per hour (1. January 1998).
Offentlige arbejdsgivere modtager et tilskud på op til 86 kr. i timen.
Public employers receive a subsidy up to app. DKK 86 per hour.
Såfremt tilskudsperioden er på over seks måneder, skal private arbejdsgivere enten ansætte den ledige (på sædvanlige betingelser) eller tilbyde vedkommende jobtræning i en periode, der svarer til 1/12 af den samlede jobtræningsperiode.
If the period of subsidy is more than six months, private employers must either hire the unemployed person (under normal terms) or offer the unemployed training for a period of minimum 1/12 of the total job-training period.
Ledige, der ikke er i stand til at deltage i et jobtræningsforløb på almindelige arbejdspladser, har mulighed for at deltage i et særligt jobtræningsforløb, som tilrettelægges for den enkelte.
Unemployed persons, who are not able to participate in job training at ordinary work places, have the option of participating in special job training programmes.
I sådanne tilfælde kaldes lønnen et projekttilskud, og er sædvanligvis lavere end den normale jobtræningsløn.
In this case, the salary is called a project subsidy and is usually lower than for job training.
I modsætning til den normale jobtræning kan tilskuddet til den enkelte arbejdsgiver være højere end de 46 kr. i timen, og tilskudsperioden kan strækkes til over 1 år.
The subsidy for the employer can, as opposed to ordinary job training, be higher than DKK 46 per hour, and the duration of the subsidy may be longer than one year.
Formålet med dette regeringsinitiativ er at styrke de arbejdsløses kvalifikationer, således at de kan varetage et ikke-tilskudsberettiget arbejde, og samtidig øge serviceniveauet inden for den offentlige sektor.
The aim of this government initiative is to strengthen the qualifications of the unemployed to enter a non-subsidised job while increasing the service level in the public sector at various levels.
Disse jobs er 90% statsfinansierede og institutionerne dækker kun 10% af de ekstra lønudgifter.
These jobs are 90% state financed, while the public institution only covers 10% of the extra wage costs.
4.1.2 Den generelle udvikling i de administrative og økonomiske principper
4.1.2 Overall development in administrative and financial principles
Den positive udvikling på arbejdsmarkedet siden 1994 er karakteriseret af en fortsat stigning i beskæftigelse, og en faldende arbejdsløshed.
The positive development in the labour market since the middle of 1994 has been characterised by a continued rise in employment and a falling unemployment rate.
En aktiv arbejdsmarkedspolitik
An active employment market policy
Arbejdsmarkedsreformen blev implementeret i 1994 på baggrund af Lov om Aktiv Arbejdsmarkedspolitik fra 1993.
The labour market reform was implemented in 1994 on the basis of the Act on Active Employment Market Policy (Lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik, 1993).
Målet var at sikre et effektivt og velfungerende arbejdsmarked via en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
The objective was to ensure an effective and well-functioning labour market through an active labour market policy.
Der fokuseres på de mennesker, som søger uddannelse eller job hos enten offentlige eller private arbejdsgivere.
The focus is directed at persons seeking an education or a job or at either public or private employers.
Reformens centrale punkter skitseres nedenfor.
The central elements of the reform are highlighted below.
Den aktive arbejdsmarkedspolitik omfatter:
The active employment market policy encompassed:
• En intensiveret fokusering på en kompetenceforøgelse inden for arbejdsstyrken, kombineret med fleksibilitet og individualisering.
An increased focus on the continued qualification of the labour force, combined with flexibility and individualisation.
• En vidtrækkende reformering af administrationssystemet.
A wide-ranging reform of the administrative system.
Ansvaret blev uddelegeret til 14 Regionale Arbejdsmarkedsråd (RAR), der består af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, de lokale kommuner og amter.
The responsibility was regionalised to 14 Regional Labour Market Councils, which consist of representatives of the social partners, the local municipalities (kommuner) and the regional counties (amter).
Formålet er, at RAR, i samarbejde med AF, skal planlægge og implementere arbejdsmarkedsinitiativer i regionen.
In cooperation with AF, the aim of the Regional Labour Market Councils is to plan and implement employment market initiatives in the region.
På trods af denne decentralisering indvirker Arbejdsministeriet og Landarbejdsrådet (se nedenfor) stadig på regionens politik via generelle målsætninger
In spite of this decentralisation, the Minister of Labour and the National Cooperation Council (Landsarbejdsrådet, see below) still influence regional policy through general targets for development and efficiency.
RAR afgør dog selvstændigt, hvilke metoder og midler der tages i brug for at opnå de ønskede nationale og regionale mål.
instruments should be utilised in order to reach the desired national and regional objectives.
• Indførelsen af et "behovs-princip" i forbindelse med aktiveringen af ledige, hvilket betyder, at ethvert initiativ vurderes udfra den lediges individuelle behov.
Introduction of a 'needs principle' in connection with activation of the unemployed which means that any action is determined according to the unemployed persons individual needs.
• Aktivering af risikogrupper for langtidsledighed tidligt i ledighedsperioden, kombineret med en aktivering af særligt svage grupper som f.eks. langtidsledige eller arbejdsløse med ringe kvalifikationer.
Activation of groups at risk of long-term unemployment early in their unemployment period, combined with activation of particularly weak groups, i.e. long-term unemployed or unemployed with poor qualifications.
• Udvikling af en " Individuel Handlingsplan" for ledige før tilbud om forskellige aktiveringsordninger.
Development of "Individual Action Plans" for the unemployed prior to offering them specific activation schemes.
• Indførelse af orlovsordninger, der giver mulighed for jobrotation (se kapitel 5).
Introduction of leave schemes, which provide opportunities for job rotation (see Part 5).
• En intensiveret indsats for at øge udbudet af voksen- og efteruddannelse (se kapitel 3).
An increase in the effort to provide adult and continuing training (see Part 3).
Som før nævnt introduceredes i 1996 en særlig ordning for unge under 25, og samtidig intensiverede man indsatsen for at styrke de forskellige undervisningstilbud til ledige i lyset af arbejdsmarkedsreformen.
As mentioned earlier, a special scheme for young people under 25 was introduced in 1996, and at the same time an increased effort was made to strengthen the various programmes for the unemployed in the light of the labour market reform.
Aktiveringsinitiativet havde en mere synlig effekt i 1996 end i 1995 med hensyn til indslusningen af unge ledige på arbejdsmarkedet.
The activation initiative had a more significant effect in 1996 than in 1995 in integrating young unemployed people into the labour market.
Figuren herunder indikerer de overordnede finansieringskilder for kurser til ledige.
The figure below indicates the overall sources of financing for training for the unemployed.
Det følgende afsnit giver en mere detaljeret redegørelse for de direkte og indirekte finansieringskilder.
The following section provides a more detailed account of the direct and indirect sources of financing.
Figur 4.1 : Kilder til finansiering af uddannelse til ledige, 1996 (i mio. kr., ECU i noterne)
Figure 4.1: Sources of financing for training for the unemployed 1996 (million DKK, ECUs in notes)
Den Europæiske Social Fond
Municipalities
4 regionale arbejdsmarkedsråd
14 Regional Labour Market Councils
Den samlede finansiering fra de 14 RAR; i alt 5.607 mio. kr. (743,6)
Total financing from the 14 RAR amounting to DKK 5,607 million (743.6).
Mål 3 finansiering af ESF; i alt 480 mio. kr. (63,7).
Objective 3 funding of the ESF, totalling DKK 480 million (63.7).
Disse ressourcer bruges dog både på efteruddannelse og uddannelse af ledige.
However, these resources are used on both CVT and training for the unemployed.
Desværre er tallene for den relative fordeling ikke tilgængelige.
Unfortunately, figures on the relative distribution are not available.
Ej heller tal, der viser, hvor meget der anvendes specifikt på erhvervsuddannelse, som følge deraf er beløbet udeladt.
Nor are figures available that show how much is spent specifically on vocational training. As a consequence, the amount has been left out of the figure.
Kommunerne bidrog med 728 mio. kr. (96,5) til aktiveringstilbudene til eldige, der ikke er forsikrede.
The municipalities contributed DKK 728 million (96.5) to the activation offers for unemployed who are not insured.
Staten godtgør 50% af kommunernes udgifter på aktiveringstilbud til ledige, der ikke er forsikrede, i alt 364 mio. kr.
The state reimburses 50% of the municipalities expenses to activation offers for unemployed who are not insured amounting to DKK 364 million (48.3) in 1996.
4.2 Finansiering af uddannelser til ledige
4.2 Financing of training for the unemployed
4.2.1 Direkte finansieringskilder
4.2.1 Direct sources of financing
Finansieringen for uddannelse til ledige foregår kun på direkte præmisser.
Funding for training for unemployed is only provided in a direct manner.
Der er ingen væsentlige indirekte finansieringskilder.
There are no significant indirect sources in relation to this training area.
Den offentlige sektor - staten
The public sector - central level
Via finansloven er der blevet etableret nogle stabile økonomiske rammer for AF-systemet i 1994-97.
A stable consensual financial framework has been established for the employment service (AF) system for 1994-97 through the Bill of Finance.
Dette har fundet sted gennem en aftale mellem Arbejdsministeriet og Finansministeriet.
This came about through an agreement between the Ministry of Labour and the Ministry of Finance.
I 1994-1997 er der tilføjet en række ekstraordinære, specielt øremærkede midler til investering i informationsteknologi.
For 1994-1997 a number of additional earmarked funds for investment in information technology have been added.
Endvidere er der fra 1996 fremskaffet yderlige midler i forbindelse med de ekstra udgifter forårsaget af loven om aktiv arbejdsmarkedspolitik.
From 1996, supplementary funding has also been provided for the extra expenses incurred by a change in the "Act on an Active Employment Market Policy".
Denne supplerende finansiering gives direkte til administrationen af de 14 regionale AF-kontorer.
This latter supplementary is given directly to the administration of the 14 regional AF offices.
I overensstemmelse med loven om aktiv arbejdsmarkedspolitik er der indført et punkt i Finansloven, og det distribueres dels til den centrale arbejdsmarkedsfond, dels til de 14 RAR.
In accordance with the law on an active employment market policy, a financial item is set up in the Bill of Finance, and is distributed partly to a central labour market fund and partly to the 14 Regional Labour Market Councils.
I 1996 blev 5.918 mio. kr. af det samlede regionale aktiveringstilskud brugt.
In 1996, DKK 5,918 million of the total regional activation subsidy was used.
Derudover blev visse midler i 1996 brugt på langtids puljejob.
In addition, certain funds were directed to long-term job pooling in 1996.
Udgifterne til denne ordning var på 287 mio. kr. Det betyder, at den samlede udgift til den aktive arbejdsmarkedspolitik
The expenditure for this scheme was DKK 287 million in 1996. This means that a total of DKK 6,205 million was used for the active employment market policy
i 1996 var på 6.205 mio. kr. Af denne sum skal fratrækkes udgifter til etableringsydelse, der gives til ledige, som ønsker at etablere deres egen virksomhed.
in 1996. From this sum expenses for entrepreneur allowance (etableringsydelse) should be subtracted, which is given to unemployed persons who wish to establish their own enterprise.
Disse udgifter hører ikke ind under udgifterne til uddannelsesforløb og er ikke en del af emnet for denne rapport.
These expenses are not directed at educational programmes, and are beyond the aim of this portrait.
Det betyder, at den samlede offentlige udgift til AF-systemets uddannelsesmæssige aktivering af forsikrede ledige var på 5.607 mio. i 1996.
That means that the total public sum used for the AF system of educational activation of the insured unemployed is DKK 5,607 million in 1996.
Dette beløb inkluderer ikke udgifter til uddannelsesmæssig orlov, da denne ordning vil blive behandlet i kapitel 5 (kombinerede erhvervsuddannelsesprogrammer).
This figure does not include expenses for educational leave, because the scheme will be dealt with in Part 5 (combined vocational training).
Til beløbet herover skal tilføjes lokale og regionale netto lønudgifter til puljejobs og jobtræning.
In addition to the sum above local and regional net wage expenses for job pooling and job training should be added.
Tabel 4.2: Offentlig finansiering af AF's aktiveringssystem, 1985-1997 (mio. kr., ECU i parentes)
Table 4.2: Public funding for the AF system of activation 1985-1997 (million DKK, ECUs in brackets)
Uddannelsestilskud1
Educational subsidies1
Køb af uddannelse etc.
Purchase of training, etc.
(233,0) generelt)
(Labour Market Funds in general)
Puljejob
Job pooling
I alt (excl. iværksætterydelse)
Total (excluding entrepreneur allowance)
Løntilskud gives til arbejdsgivere, hvorimod uddannelsestilskud er en uddannelsesstøtte, der vies til eleven
Wage subsidies is given to employers whereas educational subsidies is an educational grant given to the student.
Iværksætterydelsen er ikke relateret til uddannelse, og ligger derfor uden for rammerne for dette portræt.
The Entrepreneur Allowance is not related to education or training, and is therefore beyond the objective of this
Note: 1994 - 1996-tallene er egentlige nettoudgifter, hvorimod 1997-tallet står i budgettet inklusive overførsel af overskydende midler fra 1996.
Note: The 1994-1996 figures are actual net expenses, while the 1997 figure is stated in the Budget, including transfer of surplus funds from 1996.
Denne udvikling inden for det offentliges udgifter til uddannelse af ledige kan synes at være noget af et paradoks.
This development in public spending on training for the unemployed could seem to be somewhat of a paradox.
Samtidig med at arbejdsløsheden er faldet drastisk på grund af det positive økonomiske klima i de senere år (illustreret i kap.
While unemployment has decreased significantly due to the positive economic climate in recent years (as illustrated in Part 1), public funding for training of
1), er de offentlige udgifter til uddannelse af ledige steget betydeligt.
the unemployed has risen dramatically.
Der er dog mange årsager til denne udvikling:
However, one can point to a number of explanations for this development:
• Større udgifter pr. person. Idet flere og flere ledige finder arbejde kan den resterende gruppe typisk karakteriseres som langtids- og relativt svage ledige.
Higher training costs per person.
grupper ikke været målet for indsatsen på området for offentlig aktivering.
Until recently, these groups were not directly targeted within the public activation effort.
De behøver dog en meget længere og meget mere intensiveret indsats med hensyn til aktivering og uddannelse.
However, they usually require longer and more intensive effort in terms of activation and training.
Det øger betydeligt omkostningerne pr. person, og bidrager til et generelt højere udgiftsniveau for uddannelse til ledige.
This raises the training cost per person significantly, and contributes to a higher overall level of funding for training the unemployed.
En stigning i uddannelsesudgifter medfører automatisk et fald i arbejdsløsheden - statistisk set.
Increased training costs automatically lead to a drop in unemployment -statistically speaking.
Som nævnt i kapitel 1 er ledige i uddannelse ikke en del af statistikken over ledige.
As mentioned in part 1, unemployed persons undertaking training are not counted statistically as unemployed.
Derfor medfører en stigning i uddannelsesudgifter, der forårsages af et øget antal ledige i uddannelse, en kunstig reducering af antallet af ledige.
Therefore, increased training costs, which are caused by an increase in the number of unemployed persons undertaking training, creates an artificial reduction in unemployment.
• Et højere udgiftsniveau for administration.
A higher level of administrative costs.
Den intensiverede indsats på aktiveringsområdet medfører et højere niveau for faste udgifter grundet det nye og højere uddannelsesniveau for området.
The increased emphasis on activation involves a higher level of fixed costs due to the new and more intensive level of training for the unemployed.
Så mens ledigheden falder, er de faste administrative udgifter til aktiveringssystemet steget.
So while unemployment might fall, fixed administrative costs for the activation system remain at a higher level than previously.
• De stigende udgifter er også forbundet med strengere regler for aktivering af ledige.
The increasing expenses are also connected to increased activation of the unemployed.
Staten har således været villig til at acceptere højere udgifter for til gengæld at skubbe ledige ud i aktiveringsordninger og uddannelsestilbud.
Thus the state has been willing to accept higher costs in order to push the unemployed into activation schemes and educational training schemes.
Set som en helhed bidrager disse tre faktorer væsentligt til forklaringen af det, der ellers kunne ligne et paradoks.
Taken as a whole, these four factors contribute to explaining what otherwise seems to be a paradox.
Den offentlige sektor - kommunerne
The public sector - local level
Kommunerne er ansvarlige for aktiveringen af ledige, der ikke er forsikrede og derfor ikke en del af AF-systemet.
The municipalities are responsible for the activation of unemployed persons who are not insured against unemployment and who are thus not part of the AF system.
Ud af kommunernes driftsomkostninger på omkring 9.618 kr. pr. aktiveret ledig, refunderes 50% af Socialministeriet.
The municipality operational costs up to a margin of DKK 9.618 per activated unemployed are reimbursed by 50% from the Ministry of Social Affairs.
Yderligere udgifter, kommunerne måtte have, godtgøres ikke, og finansieres således kun af kommunerne selv.
Municipality expenses exceeding this margin are not reimbursed.
Udover disse driftsomkostninger modtager hver aktiveret person forskellige supplerende tilskud.
In addition to operational expenditures, each activated person receives various forms of supplementary payments.
Disse falder dog uden for denne rapports rammer, og er derfor ikke med.
As this is not part of the scope of this report it is excluded.
I 1996 brugte kommunerne 728 mio. kr. (96.5 ECU) på aktivering af ledige uden forsikring, af hvilket beløb 50% blev refunderet af staten.
In 1996, the municipalities spent DKK 728 million (96.5) on the activation of the unemployed, who were not insured, of which 50% was reimbursed by the state.
Dette beløb inkluderer dog ikke de af kommunernes udgifter, der overskrider marginen for statens refundering.
However this figure does not include the municipality financing that exceeds the margin of state re imbursement.
Det er ikke muligt at se, hvor meget kommunerne har brugt udover denne margin.
There is no figure available that shows how much is spent by the municipalities above this margin.
Private virksomheder udbetaler normalt differencen mellem statstilskuddet og den højeste dagpengesats til de ledige i jobtræning.
Private companies normally pay the unemployed, that are engaged in job training, the difference between the state subsidy and the maximum daily subsistence rate.
Det er dog ikke obligatorisk.
However, this is not mandatory.
Inden for puljejob ordningen udgør dette beløb kun 10% af den højeste dagpengesats.
In the job-pooling scheme this amount constitutes only 10% of the maximum daily subsistence rate, there are no accounts of the companies' expenditure on
De private virksomheders bidrag modsvarer elevlønnen, det vil sige, at det er en betaling for udført arbejde og ikke for uddannelse.
The private companies' contribution can be considered in the same way as apprenticeship wages, i.e. it is payment for a service and not for training.
Den Europæiske Socialfond (ESF) er een af de tre strukturelle fonde inden for EU.
The European Social Fund (ESF) is one of the three structural funds of the European Union (EU).
Det overordnede mål er at sikre en større social sammenhæng og velstand i EU.
The overall objective of this fund is to ensure greater social cohesion and prosperity within the Union.
Den sociale fond støtter udviklingen af menneskelige ressourcer med det formål at undgå ledighed for mennesker i risikogrupperne og for de som allerede er ledige. I Danmark er fondens
The Social Fund supports the development of human resources as a means to increase the prospects of employment for both the unemployed and for persons in risk of unemployment.
aktiviteter en del af den aktive arbejdsmarkedspolitik.
In Denmark the activities of the fund form part of the active labour market policy.
Fondens indgriben i landet adskiller sig fra det nationale arbejdsmarkedssystem ved at både finansiering og administration er separat fra resten af systemet for arbejdsmarkedspolitik.
ESF interventions in Denmark can be distinguished from the national labour market system since both the financing and the administration are separate from the rest of the system.
Inden for de forskellige uddannelser kan ESF finansiere op til 50% af udgifterne.
Within the various programmes, the ESF may finance up to 50% of the expenses for training and education.