natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kan man f.eks. tale om indslusning, hvis der overhovedet ikke indtræder nogen stabil situation?
"However, they do raise methodological problems which are far from being resolved,..."
Kan man tale om indslusning i almindelighed og i særdeleshed, hvis forløbene er yderst forskelligartede?
This should lead to a re-examination of some theoretical concepts.
Kan man afgrænse visse indslusningsfaser, hvis indviklede situationer og ustabilitet er reglen for en stor del af de aktive? Endelig bør de unges forskellige former for adgang til beskæftigelse sammenlignes med andre befolk ningsgruppers adgangsmuligheder, så man bedre kan forstå beskæftigelsessystemets kategoriserings- og sorteringsprocesser.
Indeed, ex clusion takes on very diverse forms from case to case, it may be temporary or final, occupational or social.
Det ville være særdeles formålstjenligt at gøre sig nogle overvejelser med henblik på at skabe et teoretisk grundlag for overgangsbegrebet for at sammenholde det med andre begreber inden for er hvervsliv, arbejdssociologi og erhvervsuddannelse.
Finally, we have to consider extending this approach if we wish to fully exploit the efficacy of analysis of processes of access or re-access to salaried employ ment.
Dersom de neoklassisk inspirerede teorier hovedsagelig som følge af deres individualistiske og hyppigt urealistiske postulater ikke virker overbevisende, så kan arbejdet med segmenteringen og lønforholdene udgøre et holdepunkt, forudsat at der opbygges teoretiske mellemled, og at selve kategorierne på ny undersøges. Også andre teoretiske spørgsmål bør undersøges.
First of all we have to move be yond the analysis of individual paths alone (which should combine data on the activity pursued, situation at work, lifestyle, resources) by linking these with the de velopment of practices of mobility and use of the workforce by companies, and the development of the roles of transition bodies.
Det gælder således for mobiliteten, der nu synes at optræde i tre former (som intern mobilitet, struktureret efter virksomhedsbehov eller fag, som ekstern mobilitet, der funktionerer efter markedsprincippet eller styres af de sociale aktører.)
Longitudinal studies often give priority to individual and training variables which leads to an over-estimation of the role of individual behaviour to the detriment of the impact of the labour market.
Det rejser spørgsmålet om relevansen af mod sætningen mellem internt og eksternt marked (Er de eksterne markeder ikke også strukturerede?
We could also supplement the study of employment paths with an analysis of the content of these jobs, their recognition and the way in which companies put them together.
De i indslusningen implicerede parter bør også betragtes nærmere, uanset om det er skolen med dens uddannelses- og orienteringsopgaver, virksomhederne med deres ansættelses-, forfremmelses- og uddannelsespraksis eller enkeltpersoner, som undertiden udvikler regulære strategier.
Furthermore, the colloquium offered an opportunity to confirm the interest in, and the difficulties of longitudinal approaches.
En nøje gennemgang af forbindelserne mellem disse parter vil afsløre de forskelligartede roller, overgangen spiller.
Several concrete questions can be examined in this way, whether it be the precarious nature of employment, unemploy ment, the overall dynamics of the labour market or the forms of access to employ ment.
Det største problem i øjeblikket er utvivlsomt de forskellige måder, mobiliteten foregår på, med en indviklet skiften mellem tiltrækning og afvisning af forskel lige grupper, dualisering og udelukkelse.
As far as young people are con cerned, the studies help to identify the paths of individuals, the significant segmentation, the development of individual strategies: thus, they are absolutely in line with the problems of occupational transition.
Men overgangen har også noget at gøre
Hence, these studies help to construct various typologies which dem
Kvalificering og socialisering udgør et andet centralt problem. Mange indberetninger understreger forskelligartetheden af forbindelserne mellem uddannelse og beskæftigelse.
Today, we are witnessing a restructuring of work and employment relations, links to work and links between work, employ ment and salary.
Selv om det ser ud til, at den grundlæggende skolegang fortsat spiller en væsentlig rolle for erhvervs forløbenes udvikling, virksomhedernes ansættelsespolitik og befolkningsgruppernes fordeling (eller endog indbyrdes kon kurrence), så er denne indflydelse hver ken entydig (andre variabler som f.eks.
Against this background, the current context, which is characterized globally by a high level of unem-
Det første spørgsmål angår harmoniseringen af politikken og af interventions- og analyseredskaberne.
All this must have decisive repercussions on the forms of occupational integration and, more generally, on the education systems.
Det gælder om på én og samme tid at beskæftige sig med sammenlignelighed, anerkendelse af eksamensbeviser og kvalifikationer, fremme mobiliteten og tilnærmelsen af betingelserne for adgang til beskæftigelse, fremme en fælles opfattelse af problemerne og forsyne beslutningstagerne med sammen lignelige oplysninger.
It would, therefore, be interest ing to examine the way in which schools are involved, via contents and training facilities, in the development of links to work; the role of transition arrangements in the setting up of differentiated links to work; the way in which the link between employment and training is being restructured in a new distribution of roles be tween the schools and companies; the way in which the latter experiment, with new and above all young groups in new forms of human resources management and the new links between work and employment ....
Denne holdning volder problemer som følge af de under forståede hypoteser, som den indebærer.
These are perspectives which fully justify the continuation of cooperation in research on a European level.
Derved melder der sig to spørgs mål, som bekræfter de internationale sammenligningers betydning.
Barcelona Colloquium, to be published in 1994 in CEDEFOP Panorama.
ERHVER5UDDHNNELSE S/94
VOCATIONAL TRAINING Ξ/94
Dette burde føre til, at nogle teoretiske opfattelser tages op til fornyet vurdering.
Education ­ Work, situation in the field of research:
nelsesveje og en decentralisering af ord ningerne.
Germany, the United Kingdom and Italy
Det tredje problem er mere generelt, idet det vedrører den teoretiske forståelse af sammenhængen mellem uddannelse og beskæftigelse.
It led to a colloquium in Paris in March 1994 entitled "Educa­tion and Work, the situation in the field of research in Germany, the United Kingdom and Italy".
Med henblik herpå er det sikkert formålstjenligt at prøve på at for stå de enkelte nationale beskæftigelses-, uddannelses- og indslusningssystemers særpræg ud fra det, der kendetegner arbejdsmarkeder, erhvervsrelationssystemer, skoleinstitutioner og kulturer. Man kan også hengive sig til betragtninger over selve Europas eksistens som økonomisk og socialt område.
Firstly, we should stress the joint nature of this work which produced 18 contributions: an introduction with the institutional and political f acts outlining the fields studied in each of the three countries and five texts with the main directions of research in this field.
For øvrigt var konferencen en anledning til at fastslå de længerevarende metoders positive og negative sider.
1 kets or on youth, via more specifically economic approaches
Flere konkrete spørgsmål kan behandles på denne måde, f.eks. utryghed, arbejdsløshed, arbejdsmarkedets helhedsdynamik eller forskellige former for adgang til be skæftigelse.
To improve reciprocal knowledge within the re­search environment and to encourage scientific communication.
For de unges vedkommende giver disse undersøgelser mulighed for at lokalisere personernes udviklingsforløb, væsentlige segmenteringer og udviklingen af personlige strategier; altså hænger de nøje sammen med hele spørgsmålet om overgang til erhvervsarbejde.
clature, classification (such as the category of age for example), but also in the so­cial categories specific to each country or even the use of concepts such as qualifi­cation, skills, competence, transition, which differ in meaning from area to area.
Men undersøgelserne rejser metodiske problemer, der langt fra alle er løst, idet de har noget at gøre såvel med data materialets art (analyseperiode, valg af indikatorer og definition af situationerne) samt med fortolkningen af resultaterne (forløbenes opbygning).
Thus, the difficulties encountered by re­search staff when undertaking compara­tive analysis stem not only from their lack of knowledge about the "other" reality but also from their belonging to different cul­tural and intellectual traditions.
Tilbage står, at man bør begynde at tænke på metodens videreudvikling, hvis den skal opnå sin fulde evne til analyse af processerne om adgang eller ny adgang for den pågældende lønmodtagergruppe.
However, comparative analysis is by no means in the teething stage. We could even say that it is one of the most fruitful paths of investigation in this field and that a body of knowledge is beginning to emerge.
Først og fremmest bør man gå et skridt videre end til en analyse af de individuelle forløb (der burde kombinere oplysninger om udøvet aktivitet, forhold til ar bejdet, levevis og ressourcer) ved at sammenholde dem med udviklingen af mobiliseringspraksis og virksomhedernes brug af arbejdskraften og med udviklingen af overgangsmekanismernes rolle.
In some countries, such as in the United Kingdom where the social debate on training and economic efficacy is particularly lively, international com­parisons are very developed.
Under søgelser, der strækker sig over en vis tid, giver tit forrang til personlige og uddan nelsesmæssige variabler, hvilket fører til overvurdering af den individuelle ad-
Of the analyses undertaken so far, some have made an impression, in particular the so­cial analysis developed by LEST (Labora­tory for economics and work sociology.
Barcelona-konferencen blev også en an ledning til at begynde overvejelserne af et andet vigtigt emne, nemlig udelukkelsen, der på en vis måde er det omvendte billede af indslusningen.
This research goes hand in hand with re­search conducted in France a few years ago by a group of research scientists which has been published with the title " L'introuvable relation formation­emploi. Etat dun champ de recherche en France" (1986)2.
Hvilken rolle spiller virksom hedernes ansættelses-, forfremmelses- og uddannelsespraksis?
Since then they have but increased, given the im­portance of the problems of employment and work in most European countries in the course of the last 15 to 20 years and the role assigned to education and train­ing which are seen as instruments likely to offer the desired responses. Further­more.
Hvilken indflydelse har de forskellige instanser, der skal tage imod og vejlede de berørte?
European institutions are behind the increasingly pressing demands to de­velop comparative research in this field, research v.hich encounters all kinds of obstacles ranging from the preconceived ideas contained in the usage of nomen­
"I øjeblikket sker der en omlægning af arbejds- og beskæftigelsesrelationerne, forholdet til arbejdet og sammenhængen mellem arbejde, beskæftigelse og løn. " nering af kvalifikationer og kompetencer; stedse løsere forbindelse mellem udført arbejde og dettes aflønning; problemer med arbejdsdelingen; ændrede relationer mellem skole og virksomhed i forbindelse med vekseluddannelsernes udvikling, voksende vanskeligheder med at skaffe sig et solidt arbejdsforhold for et stadigt stigende antal mennesker, der udelukkes fra beskæftigelse, ...
Having done this we did not endeavour to cover everything but rather to identify the theoretical approaches and the most characteristic subjects in the three countries examined. In fact, what we have done is to draw up a table of the main facts and currents in research which have been outlined by a whole group of re search scientists working in the field.
færdsrolle på bekostning af indflydelsen fra arbejdsmarkedets variabler.
The internal diversity eliminated in the model, therefore, appears as both unavoidable and irreversible.
Man kunne også komplettere undersøgelsen af beskæftigelsesforløbene med en analyse af selve disse beskæftigelsers indhold, af deres anerkendelse og af den måde, hvorpå virksomhederne opbygger dem.
This applies to both the German and the British education systems. It also applies to employment where the differentiations by gender, generation and nationality are specific to each country.
I øjeblikket sker der en omlægning af arbejds- og beskæftigelsesrelationerne, forholdet til arbejdet og sammenhængen mellem arbejde, beskæftigelse og løn.
This research does not claim to offer a comparative analysis of the fields of research. It simply aims to provide the conceptual and methodological tools necessary for comparison.
Den nuværende situation, der generelt kende tegnes af stor arbejdsløshed og kvasigeneralisering af lønmodtagerne, under går flere væsentlige ændringer: Stadig mere utrygge beskæftigelsesformer og ændring af beskæftigelsesstatus; omdefi-
It is a stage which involves describing the contours of a research field in a country; identifying the main and current problems of research which make it up and reflecting on the categories and nomenclature used, an essential stage, in our opinion, in the development of comparative research.
Alt dette kan ikke undgå at få afgørende konsekvenser for de forskellige former for erhvervsmæssig indslusning og mere generelt for undervisningssystemerne.
All these things require a detailed knowledge of scientific milieu, an understanding of historical realities but also of the intellectual traditions which are inherent in each community.
ERHVERSDDDRNNELSE 2/94
VOCATIONAL TRAINING 2/34
Uddannelse og arbejde Status over et forskningsfelt i Tyskland, Storbritannien og Italien.
The same applies to the concept of training which covers very different activities such as the transmission of know-how and skills, guidance for individuals in an increasingly complex institutional environment or even social integration activities.
I det følgende præsenteres et forskningsarbejde, udført af Annette J'obert (Travail et Mobilités, CNRS-Université Paris X), Catherine Marry (LASMAS, IRESCO) og undertegnede ogfinansieret af det franske Ministerium for Højere Uddannelser og Forskning.
hensive analyses which incorporate the meaning given by various societies to concepts which appear to be synonyms.
På grundlag af dette arbejde afholdtes et seminar i Paris i marts 1994 med titlen "Uddannelse og arbejde, status over et forskningsfelt i Tyskland, Storbritannien og Italien".
The same applies to the concept of education which in France is often reduced to that of school education given the central position held by the school in that country; this concept has a far larger meaning than in the United Kingdom where the institution school is not as central for all social classes and echelons.
Det skal understreges, at der er tale om et kollektivt arbejde, bestående af 18 bidrag: introduktion med redegørelse for den institutionelle ramme, politikker på det undersøgte område i hvert af de tre nævnte lande samt fem artikler om de vigtigste forskningsretninger pd feltet, fra undersøgelser af uddannelsessystemerne via mere specifikt økonomiske analyser til undersøgelser af arbejdsmarked eller ungdom(l).
That is why we have not translated the expression used in the United Kingdom "participation in education" as schooling preferring to use a wider term than that of studies in order to signify that these can be undertaken at various and differ ent sites.
Formidling af forskning i et forskningsmiljø og stimulering af kommunikation mellem forskere beror de vanskeligheder, forskere står overfor ved komparativ analyse, ikke blot på manglende kendskab til forholdene i det "andet" land, men også på landenes forskellige kulturelle og intellektuelle traditioner. ditioner.
Hence, in the United Kingdom the educational structures and, by extension, training structures are difficult to assign to clearly defined institutional categories. The further education colleges are a clear example of this diversity.
Den her omtalte forskning går i tråd med den, som i nogle år er blevet udført af et forskerkollektiv i Frankrig, og som er publiceret under titlen "Den umulige for bindelse mellem uddannelse og beskæftigelse. Status over forskningen i Frankrig" (1986K2).
We would also point out that a very large area of research which aims to cover the relations between a whole set of changes ranging from technical changes in pro duction, work organization to the definition of qualifications and the transmission of knowledge must perforce draw on pluri-disciplinary approaches.
Denne rapport fik en modtagelse, som vidnede om, at forventningerne til dette felt var store, og de er blevet endnu større, efterhånden som problemerne med beskæftigelse og arbejde er blevet mere og mere påtrængende i de fleste europæiske lande gennem de sidste 15-20 år, samtidig med at uddannelse er blevet tillagt stor betydning som et in strument, der kan give løsninger på problemerne.
Each dis cipline being oriented towards analyzing aspects of reality but none having the capacity to interpret the whole, we advocate a division of labour among disciplines who construct different objects on the basis of closely related empirical data.
Endvidere har de europæiske institutioner i stigende grad opfordret til udvikling af komparativ forskning på dette felt.
This approach makes many interpretations possible: it helps to identify distinct but connected levels within the same reality and enforces a comparison of results.
Man kan endog sige, at den er en af de mest frugtbare forskningsretninger på dette felt, og der tegner sig efterhånden en organiseret mængde af viden. I visse lande, som f.eks.
"...any analysis and any comparative analysis calls for pertinent conceptual tools and for this we need indicators constructed on a sound basis and not those invoked in public debate to justify biased points of view."
Storbritannien, hvor der føres en særdeles le vende debat om uddannelse og økonomisk effektivitet, er man kommet langt med internationale sammenligninger.
The identity of areas designated by the concepts of work and employment no longer seems to be clearly established.
Nogle af de analyser, som er foretaget, har været skelsættende, specielt den samfundsanalyse, som er udviklet af LEST (Laboratiore d'economie et de sociologie du travail, Aix-en-Provence).
This hesitation about the meaning of words and their respective status has led to their association in the title of special ized journals such as "Travail et Emploi" (Work and Employment) in France and "Work, Employment and Society" in the United Kingdom.
Her under streges betydningen af det enkelte lands samfundssystem på makroniveau, så der gives en nøgle til forståelse af et system i dets helhed.
Some research scientists are trying to convince us that the shift in interest from work to employment is a necessity, not just because the latter is causing a problem but because it "structures work and thus contributes to the definition of social status, of stratification according to social and gender classes".
Dette er en force, men samtidig en begrænsning, når man vil sammenligne på mellem- eller mikroniveau. I dette tilfælde kommer man ikke uden om den mangfoldighed i det enkelte land. som modellen abstraherer fra.
To this, others reply that work in the wider sense of the term taking in domestic work, social welfare work, remains the central experience around which social links are developed. Whatever the case, in reality
Det gælder det tyske uddannelsessystem, ligesom det gælder det britiske.
We will demonstrate the scale of difficulty by drawing on the example of unemployment amongst young people.
ERHVERVSUDDANNELSE e/94
VOCATIONAL TRAINING 2/94
* * * ger, udarbejdet af et forskerhold, som ar bejder på dette felt.
Comparisons of levels of unemployment among young people in France and Germany remains eminently problematic.
"Den omtalte forskning har ingen ambitioner om at lave en komparativ analyse af forskningsfelter, men har blot sat sig det mål at give nogle begrebsmæssige og metodologiske redskaber til at sætte dem i et komparativt perspektiv. "
"...it is not so much the level of youth unemploy ment always mentioned in international comparisons and rather their level of activity which sets France3 aside from countries in Northern Europe and Germany in particular... "
Vi vil ikke diskutere anvendelsen af feltbegrebet på et forskningsområde med uklare og flydende grænser, for det er indlysende, at dette felt ikke er lige så veldefineret og organiseret omkring en stabil genstand med velafgrænsede undertemaer som for eksempel uddannelsessociologien.
It has been given this name because it is based on the principle of alternance between companies and schools.
Det hænger sammen med feltets særlige ka rakter, nemlig forbindelserne mellem to samfundsmæssige aktivitetsområder, ud dannelse og arbejde.
Hence, the level of unemploy ment amongst the 15 to 24 year olds was 4.5% in Germany in 1990 as against 19% in France (and for all people in employ ment 5% and 9% for the same period).
Den omtalte forskning har ingen ambitioner om at lave en komparativ analyse af forskningsfelter, men har blot sat sig det mål at give nogle begrebsmæssige og metodologiske redskaber til at sætte dem i et komparativt perspektiv.
But the significance of this observation is still very problematical.
Den udgør en etape, som består i at skitsere et forskningsfelt i et land, identificere de overordnede problematikker og forskningsretninger på det pågældende felt samt gøre sig nogle overvejelser over de kategorier og den terminologi, der bruges, idet vi mener, denne etape er nødvendig for udvikling af den komparative forskning.
Firstly, because the relevance of this breakdown on the basis of age groups is controversial: what was justified before, i.e. a break at the age of 15, is no longer justified today because most young people of this age continue their education in one form or another.
Den komparative forskning kræver gensidigt kendskab til hvert en kelt samfunds videnskabelige miljøer og forståelse af dets historiske realiteter, men også af dets intellektuelle traditioner.
It is therefore a matter of determining whether it would not be better to measure the level of unemploy ment amongst young people at an older age, at the age at which most of them enter the labour market.
Vi bliver også nødt til at begrunde de to begreber, vi har valgt til titel for dette seminar: uddannelse-arbejde frem for uddannelse-beskæftigelse, der som oftest anvendes i samfundsdebatten.
When we adopt an approach of this kind we can see that the gaps are dwindling although they are still visible: the category of 20 to 29 year olds accounts for 44% of all unemployed people in France and onethird of that group in Germany.
Uddan nelse gives under forskellige former, og selv om skolen fortsat indtager en frem trædende plads i samfundet, eftersom næsten alle unge i Frankrig går i skole til 18-års alderen, rejses der i stigende grad tvivl om dens overførsel af viden og værdier.
Furthermore, these yardsticks of discrimination of young people on the labour market are only of value if we bear in mind the inequality in size of age classes in each of the countries compared.
I dag rejses der i de fleste europæiske samfund krav om vekseluddannelse, og det har generelt medført en vis glidning i uddannelsesbegrebet hen imod en mere praksisorienteret uddannelse, omend formerne varierer fra land til land.
In Germany the size of the cohorts has almost fallen by half since in 1990 there were more than one million people aged 23 or 24 and 650,000 aged 16 to 17.