natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter den årligevurdering af køreplanens gennemførelse på Det Europæiske Råds forårsmøde kan der såledestages skridt til at afhjælpe manglerne ved at tilføre udgiftsprogrammerne under deludgiftsområderne konkurrenceevne eller samhørighed flere midler og tilskynde til investering ogoffentlig støtte i forbindelse med nøgleprojekter.
Followingthe annual assessment of progress delivery of the roadmap made in the spring Council, it willbe used to address the gaps in the delivery of the roadmap objectives by topping-up expenditure programmes in the competitiveness or cohesion sub-headings, pushing for investmentand public support on key projects.
Der vil være op til 1 mia. EUR til rådighed under udgiftsområdet for konkurrenceevne medhenblik på vækst og beskæftigelse.
Up to EUR 1 billion per year will be available within the ‘Competitiveness for growth andemployment’ heading.
Endvidere foreslås det at anvende »n+ 2-reglen« og brugeforpligtede, men ubrugte, midler fra de to samhørighedsinstrumenter (EFRU og ESF) i enstørrelsesorden på maksimalt 1 mia. EUR pr. år som supplement til Vækstilpasningsfonden.
In addition, it is proposed to make use of committed but unused fundsfrom the two cohesion instruments (ERDF and ESF) in application of the ‘N+2 rule’ up to amaximum of EUR 1 billion per year, to be added to the growth adjustment fund.
Selv om Kommissionen vil udarbejde passende specifikke forslag om egne indtægter i rapporten
Though the Commission will prepare appropriate specific proposals on own resources in the
7), som forelægges for Rådet i sommeren 2004, gøres der alligevel opmærk- om egne indtægter ( som på to aspekter ved det nuværende system for egne indtægter.
) that will be submitted to the Council by summer 2004, attention is drawn to two elements of the current own resources system.
A. De egne indtægters struktur
A. Own resources structure
Det nuværende system for egne indtægter er blevet kritiseret for ikke at være tilstrækkeligt gennemskueligt for EU-borgerne, at have begrænset finansiel autonomi samt at være for kompliceret og uklart.
The present own resources system has been criticised for insufficient transparency for EU citizens,and limited financial autonomy, as well as for its complexity and opacity.
Men det nuværende finansieringssystem fungerer ret godt set ud fra et finansielt synspunkt, ogdet har sikret gnidningsløs finansiering og holdt de administrative udgifter i forbindelse medsystemet på et ret lavt niveau.
However, the current financing system performs relatively well from a financial point of view, asit has ensured a smooth financing and kept the administrative costs of the system quite low.
Manglerne ved det nuværende system kan bl.a. afhjælpes ved at lade skatte- og afgiftsbaseredeindtægter finansiere en større del af EU-budgettet.
One way to overcome the shortcomings of the present system is to strengthen the tax-basedresource in the financing of the EU budget.
Ret store og synlige skatte- og afgiftsindtægter fra EU-borgerne og/eller erhvervsdrivende kunne til dels erstatte BNI-bidragene.
A relatively major and visible tax resource payableby EU citizens and/or economic operators could partly replace GNI contributions.
På den mådeville EU’s system med egne indtægter gå fra at være et finansieringssystem, som hovedsageligter baseret på nationale bidrag, til at være et finansieringssystem, som i højere grad afspejler et EU bestående af medlemsstater og Europas befolkning.
That wouldshift the EU’s own resources system from a financing system predominantly based on nationalcontributions towards a financing system which would better reflect an EU of Member Statesand the people of Europe.
På baggrund af skatte- og afgiftsharmoniseringens omfang i EU kan man på nuværende tidspunkt forestille sig: a) selskabsskat, b) en reel momsindtægt og c) en energiafgift.
In light of the degree of tax harmonisation in the EU, three main candidates could at present beenvisaged: (i) a tax on corporate income; (ii) a genuine VAT resource; (iii) an energy tax.
Borgernesskattebyrde behøver ikke i nogen af disse tilfælde at stige, da EU-skatten kan udlignes ved en tilsvarende sænkning af denne samme skats bidrag til de nationale budgetter eller af andre skatter.
In eachcase, the tax burden for citizens need not increase as the EU tax rate could be offset by an equivalent decrease of the rate accruing to the national budget in the same tax, or of the rates of othertaxes.
Det ville være muligt, eftersom skatte- og afgiftsbaserede indtægter til dels ville erstatte, ogikke øge, de betalinger, som medlemsstaterne på indeværende tidspunkt stiller til rådighed pågrundlag af deres respektive BNI. Eftersom BNI-betalingerne ville falde, ville medlemsstaternekunne reducere andre indtægtskilder med et tilsvarende beløb, uden at det ville bringe budgetstabiliteten i fare.
This would be possible because tax-based resources would partially replace, rather thanadd to, the payments currently made available by Member States on the basis of their respective GNI.
Kommissionen har ikke til hensigt at fremsætte forslag om en ny egen indtægt i den nærmestefremtid.
The Commission does not intend to propose a new own resource for the near future.
Den vil fremlægge sin analyse og sine konklusioner i den rapport om egne indtægter,som den vedtager inden sommeren 2004.
It will present its analysis and conclusions in the own resources report, which it will adopt before summer2004.
Afhængigt af konklusionerne i den rapport vil dermuligvis blive taget skridt til at skabe basis for en ny egen indtægt, som kan erstatte en væsentligdel af de nationale bidrag på mellemlang sigt.
Subject to the conclusions of this report, a process could be launched to create the basisfor a new own resource to replace an important part of national contributions in the mediumterm.
B. Korrektion af budgetuligevægte
B. Correction of budgetary imbalances
Den Europæiske Union er et solidaritetens Fællesskab, hvor dele af budgettet entydigt tjener detformål at udvise solidaritet, mens andre budgetbevillinger svarer til de relevante udgiftsprogrammers specifikke mål.
The European Union is a community of solidarity with parts of the budget serving a clear solidarity goal and the allocation of other parts of the budget responding to the specific goals ofthe relevant spending programmes.
Der vil altid være nettomodtagere og nettobidragsydere i forbindelsemed EU-budgettet, selv om fordelene ved de forskellige politikker kommer hele Unionen tilgode.
There will always be net beneficiaries of and net contributors to the EU budget, although the policy benefits accrue to the EU as a whole.
) Som fastlagt i afgørelsen om egne indtægter.
) As laid down in the own resources decision.
En korrektionsmekanisme bør været gearet til at korrigere alt for store negative nettobalancer ogsigte mod en fair behandling af medlemsstater, som har de samme forudsætninger for at bidrage til EU-budgettet.
A correction mechanism should be geared to correcting excessive negative net balances and aimat a fair treatment of Member States which have a similar capacity to contribute to the EUbudget.
Siden midten af 1980’erne har der været tale om korrektion for en enkeltmedlemsstats vedkommende, og denne korrektion finansieres af alle de øvrige medlemsstater.
Since the mid-1980s a correction has existed for one Member State only, and is financedby all other Member States.
I 2002 blev fire medlemsstaters bidrag til finansieringen af denne kompensation reduceret til 25 % af deres normale andel.
Since 2002, the financing share of four Member States in this compensation has been reduced to 25 % of their normal share.
Kommissionen foreslår at indføre en almindelig korrektionsmekanisme, som både vil korrigere en budgetbyrde, der er for stor i forhold til det relative velfærd (jf.konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau i 1984), og forhindre mekanismen i at blive for omfangsrig.
The Commission proposes to introduce a generalised correction mechanism, which will both correct a budgetary burden which isexcessive in relation to its relative prosperity (as laid down in the conclusions of the 1984Fontainebleau European Council) and prevent the volume of the mechanism from becomingexcessive.
Hvis der ikke gøres noget ved den nuværende situation, vil det øge forskellen til fordel for enenkelt medlemsstat.
Leaving the current situation unchanged would significantly increase a bias in favour of a single Member State.
Det er ikke en løsning blot at afskaffe den nuværende korrektion, for det vilhverken kunne accepteres af alle medlemsstater eller skabe større overensstemmelse mellem nettobalancerne for medlemsstater med nogenlunde samme velstandsniveau.
Merely abolishing the existing correction would neither be perceived as acceptable by all Member States, nor bring closer the net balances of Member States at comparablelevels of prosperity.
En almindelig korrektionsmekanisme til afløsning af den nuværende vil sigte mod at korrigerenettobidrag, som overstiger et vist på forhånd fastlagt loft over passende »finansiel solidaritet«,defineret som en procentdel af bruttonationalindkomsten, på linje med relativt velfærd.Solidaritet skal fortsat være en af EU’s hovedhjørnestene, og derfor bør følgerne af enhver ændret, almindelig mekanisme begrænses, således at man undgår for store og uberettigede skat-te- og afgiftsbyrder, og alle medlemsstaterne bør bidrage til denne mekanisme.
A generalised correction mechanism replacing the existing one would be aimed at correctingnet contributions in excess of a certain pre-defined threshold of adequate ‘financial solidarity’,defined as a percentage of gross national income, in line with relative prosperity. Solidarity mustremain a cornerstone of the EU and therefore the effect of any modified, generalised mechanismshould be limited to avoiding excessive and unjustified fiscal burdens, and all Member Statesshould contribute to this mechanism.
Hvis en sådan mekanisme skal fungere ordentligt, er det nødvendigt at definere en række parametre, herunder de udgifts- og indtægtskategorier, der skal tages i betragtning, det loft, derudløser (delvis) kompensation for nettobudgetuligevægte, den procentdel af den for store negative uligevægt, der skal korrigeres, og de tilknyttede finansieringsregler. Alle medlemsstater børbidrage til denne mekanisme.
A number of parameters need to be defined for such a mechanism to function properly, including categories of expenditure and revenue to be taken into account, the level of the thresholdbeyond which net budgetary imbalances would be (partially) compensated, percentage of theexcessive negative imbalance to be corrected, and the related financing rules.
Kommissionen fremsætter detaljerede forslag herom i forbindelse med den samlede finansiellepakke, som både vedrører indtægter og udgifter.
The Commission will put forward detailed proposals to this effect in the context of the overallfinancial package, which will address both revenue and expenditure issues.
Et af de grundlæggende principper bag reformen af Kommissionen er, at dens hovedadministration fremover vil fokusere på udvikling og overvågning af politikker i henhold til traktaten.Gennemførelsen af disse politikker samt andre udøvende aktiviteter på europæisk plan vil, i relevant omfang, blive uddelegeret til andre organer.
One of the fundamental principles of Commission reform is that the Commission’s core administration will in future focus on the development and monitoring of policies under the Treaty.The execution of these policies, as well as other executive activities at a European level, will,where appropriate, be delegated to other bodies.
De seneste afgørelser om uddelegering har vist, at der er behov forat forbedre sammenhængen i og forenkle kriterierne for en sådan uddelegering.
Recent decisions on delegation have shown that there is a need to improvecoherence and to streamline the criteria for such delegations.
I den forbindelse agter Kommissionen at styrke den overordnede koordinering ved fremtidige afgørelser omuddelegering af en aktivitet (gennem et eller flere midler, som den har til rådighed, jf. meddelelsens afsnit III.B).
To this end, the Commissionintends to reinforce the overall coordination when in future deciding to delegate an activity(through one of the various means which are at its disposal, see Section III.B of the communication).
I det omfang eksisterende aktiviteter udføres af eksterne foretagender, vil Kommissionen følge en trinvis gennemførelse, hvorigennem tidligere afgørelser vil blive bragt ioverensstemmelse med de nye rammer.
Insofar as existing activities carried out by external/delegated entities are concerned, the Commission will follow a staged approach, by which it will bring past decisions into line withthe new framework.
Der findes forskellige midler til dette:
Different means are available.
Fælles forvaltning sammen med medlemsstaterne eller uddelegering til nationale organer.Der kan i den forbindelse trækkes på de allerede høstede erfaringer fra landbrugspolitikkenog samhørighedspolitikken.
Shared management with Member States or delegation to national bodies. Experience inthe agricultural and cohesion policy fields already offer valuable lessons in this respect.
Hvorvidt en sådan tilgang bør følges, bestemmes af to vigtigekriterier, idet der skal være: a) et betydeligt lokalt indhold og b) komplementaritet med regionale og nationale programmer.
Twoimportant criteria for pursuing such an approach are: (a) significant local content; (b) complementarity with regional and national programmes.
Uddelegerede foretagender, herunder: a)Kontorer: I forbindelse med reformen har Kommissionen indført administrative kontorer.Hidtil er kontorerne blevet anvendt til udøvende opgaver, som ikke har direkte tilknytning til et program, og som ikke foregår i en præcist angivet tidsperiode.
(a)Offices: With the reform, the Commission has introduced administrative offices. To date,offices have been used for executive tasks not directly connected to a programme andwithout a specific time-span.
De udmærkersig ved at have lavere driftsomkostninger og større driftsmæssig fleksibilitet, fordi de erunderlagt separate vedtægter og budgetposter.
They present the advantage of lower operating costs andgreater operational flexibility through the availability of a separate establishment planand budget lines.
Kontorerne er under Kommissionensdirekte kontrol.
Offices are under the direct control of the Commission.
b)Agenturer: Denne kategori omfatter for tiden en række organer, som har forskellige funktioner, spændende fra bistand i form af udtalelser og anbefalinger (f.eks. Den Europæiske Fødevareautoritet), over udarbejdelse af inspektionsrapporter (f.eks.
(b)Agencies: Currently a variety of bodies are included in this category, whose functions varyfrom providing assistance in the form of opinion and recommendations (e.g. European Food Safety Authority), through providing inspection reports (e.g. European Maritime Safety Agency), to adopting decisions which are legally binding on third parties (e.g.Office for Harmonisation in the Internal Market).
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur) til vedtagelse af beslutninger, som er retligt bindende for tredjemand (f.eks.
The Commission is generally represented in these agencies together with Member States and, where appropriate, representatives of interested third parties.
Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)).Kommissionen er almindeligvis repræsenteret i disse agenturer i lighed med medlemsstaterne og, eventuelt, repræsentanter for andre interesserede.
The Commission has limited involvement in theseagencies, although it is fully responsible for the result.
Kommissionens deltagelse i agenturerne er begrænset, selv om den har det fulde ansvar for resultaterne.Derimod er forvaltningsorganerne under Kommissionens direkte kontrol, og deres vedtægt fastlagt i Rådets forordninger (8).
Executive agencies are insteadbodies, under the direct control of the Commission, whose statute is provided for by a Council regulation (8).
Alt dette bør revurderes ud fra fire punkter:
All this should be reassessed around four strands.
Udførelsen af opgaver med tilknytning til programmer af forvaltningsmæssig art, som foregår gennem en præcist fastsat tidsperiode, kan uddelegeres til forvaltningsorganer.Kommissionen opretholder kontrollen med gennemførelsesmekanismen.
The running of tasks ensuing from programmes of an executive nature, with a specific duration in time, could be delegated to executive agencies. The Commission will retain controlof the delivery mechanism.
Inden for de eksisterende rammer kan mere autonome agenturer overvejes, når behovetventes at vedrøre ikke-bindende rådgivning, eller når de opgaver, som agenturet tildeles,omfatter tiltag, som ligger uden for Kommissionens direkte ansvarsområde, eller når Kommissionens rolle forekommer marginal.
A more autonomous agency — matching existing models — can be considered when nonbinding advice is expected or when the tasks attributed to the agency involve actions fallingoutside the Commission’s direct responsibility or where the Commission’s role appears marginal.
Det bør overvejes at oprette et kontor, som skal beskæftige sig med nye forvaltningsopgaver af tidsubestemt art eller med forberedende aktiviteter, som kan danne grundlag for Kommissionens beslutninger om den lovgivning, som den har ansvaret for.
An office will be considered for new executive tasks with no specific time-span, or forpreparatory activities on the basis of which the Commission can take regulatory decisionsfor which it is responsible.
Nogle eksisterende agenturer udfører lignende opgaver, hvori Kommissionen kun er involveret i meget begrænset omfang, selv om Kommissionen har det fulde ansvar for resultatet.På dette punkt er der således et presserende behov for en revision.
Some existing agencies carry out similar tasks with only very limited involvement by the Commission, even though the Commission is fully responsible for the result.
FORBEDRE KVALITETEN AF ALMEN OG ERHVERVSFAGLIG UDDANNELSE I EU
IMPROVE THE QUALITY OF EDUCATION AND TRAINING IN THE EUROPEAN UNION
Fremskridtsindikatorer og mål
Main actionsand instruments
Vigtigste initiativer og instrumenter
Progress indicatorsand targets
Øge kvaliteten i almen ogerhvervsfaglig uddannelse i Europa
Increasing quality of education and training provided in Europe
Antal partnerskaber; fremskridt modaftalte benchmarks og indikatorer;gennemførelse af rammer til kvalitetssikring af videregående uddannelseog erhvervsfaglig uddannelse.
EU coordination:European areas ofhigher education and of vocationaltraining: ‘Objectives’ process workinggroups; Bologna and Copenhagenprocesses; worldwide benchmarkingof education and training systems
EU-koordinering:europæisk område for videregående uddannelse ogerhvervsfaglig uddannelse: arbejdsgrupper om fastsættelse af målsætninger og processer;Bologna-processenog Københavnsprocessen; verdensomspændende benchmarking aferhvervsfaglige og almene uddannelsessystemer.
Number of partnerships; progressagainst agreed benchmarks and indicators; implementation of qualityassurance frameworks for higher education and vocational education andtraining
EU-finansiering:støtte til transnationale partnerskaber for institutioner;udvekslinger af god praksis; indsamling og analyse af statistik og indikatorer: et enkelt instrument til almen ogerhvervsfaglig uddannelse (efterfølgerentil Sokrates- og Leonardo-programmer-ne).
EU expenditure:Support fortransnational partnerships of institutions; exchanges of good practice;collection and analysis of statistics andindicators: single instrument for education and training (successor to Socrates/Leonardo programmes)
Forbedre adgangen tilalmen og erhvervsfagliguddannelse i alle livets faser
Improving access to education and training at all stagesof life
EU-lovgivning:afgørelsen om Europass; opfølgning på henstillingenom mobilitet.
EU legislation:Europass decision;follow-up to mobility recommendation
Antal unge og voksne i mobilitet;omfanget af indførelse af meritoverførelsessystemer inden for almen ogerhvervsfaglig uddannelse; omfangetaf indførelse af gennemsigtighedsinstrumenter (tillæg til eksamensbeviset, Europass osv.).
EU expenditure:Single instrumentfor education and training (successorto Socrates/Leonardo programmes)
EU-finansiering:et enkelt instrument for almen og erhvervsfagliguddannelse (efterfølgeren til Sokratesog Leonardo-programmerne).
Number of young people and adultsin mobility; rate of adoption of credittransfer systems in education andvocational education and training;rate of adoption of transparencyinstruments (diploma supplement,Europass, etc.)
Mål:10 % af skoleeleverne og lærerne skal deltage i europæiske mobili-tets- og samarbejdsaktiviteter i perioden 2007-2013; 3 mio. universitetsstuderende skal deltage i praktikophold inden 2010; senest fra 2013 skal150 000 deltage i erhvervsfagligepraktikophold og 50 000 voksne deltage i undervisningsaktiviteter i udlandet pr. år.
Targets:10 % of school pupils andteachers in mobility and Europeancooperation activities, 2007–13; 3million university student placementsby 2010; 150000 vocational trainingplacements and 50000 adults inlearning and teaching abroad perannum by 2013
EU-lovgivning:direktiv om adgangfor studerende/forskere fra tredjelande.
EU legislation: Directive on accessfor students/researchers from thirdcountries
Give resten af verden mulighed for at deltage i almen ogerhvervsfaglig uddannelse i EU
Numbers of third country students,training and scholars coming to Europe
EU-finansiering:Erasmus Mundus;efterfølgeren til Tempus-programmet.
EU expenditure:Erasmus Mundus;successor to Tempus programme
Mål:Der skal ydes mobilitetsstøtte tilmindst 11 000 studerende og undervisere fra og til tredjelande i perioden2004-2008.
Targets:Over 11000 grants formobility of students and scholars fromand to third countries 2004–08
Fremtiden skaber vi i fællesskab — Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU (2007-2013)
Building our common future — Policy challenges and budgetary means of the enlarged European Union, 2007–13
Vejen til en forfatning
The route to the Constitution
Europæisk Fællesakt
Single European Act
29/10/2004 Rom: Undertegnelse af forfatningen
29/10/2004 Rome: Signing of the Constitution
Den 25. marts 1957undertegnede seks lande (Tyskland, Belgien, Frankrig,Italien, Luxembourg og Nederlandene) i Romtraktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab(”Rom-traktaten”).
On 25 March 1957in Rome, 6 countries (Belgium, France, Germany, Italy, Luxembourg and the Netherlands), signed the Treaty establishing the European Economic Community (EEC Treaty).
Denne traktat blev seneresuppleret afforskellige andre europæiske traktater (Maastricht-traktaten, Amsterdam-traktaten osv.).
This has since beenfollowed upby other European treaties (the Maastricht Treaty, the Amsterdam Treaty, etc.).
I 2001besluttede de daværende 15 EU-landes stats- og regeringschefer i Laken i Belgien at indkalde et europæisk konvent, der fik til opgave atudarbejde en ændring af de eksisterende traktater.
It was in 2001at Laeken, in Belgium, that the Heads of State or Government ofthe then 15 Member States of the European Union decided to convene a“European Convention” with the task of drawing up a text amending the existing European Treaties.
Det Europæiske Konventpåbegyndte sit arbejde under ledelse af Valéry Giscard d'Estaing den 28. februar 2002. Konventet havde 105 medlemmer.Disse medlemmer repræsenterede medlemslandenes og kandidatlandenesregeringer, disse landes nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Kommissionen.
The European Convention, chaired by Mr Valéry Giscard d’Estaing, beganwork on 28 February 2002.
Der deltog desuden 13 observatører i konventets arbejde. De repræsenterede Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, arbejdsmarkedets parter i Europa og Den Europæiske Ombudsmand.
The proceedings of the Convention were also overseen by 13 observers, representing the Committee of the Regions, the Economic and Social Committee, the European social partners and the European Ombudsman.