natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et spørgsmål, som gentagne gange blev stillet under forberedelsen af monografierne var: Hvem er vores målgruppe?
A question which came up repeatedly in the preparation of the monographs was: what is our primary user group?
Vi tror, at disse monografier vil være nyttige for mange aktive inden for erhvervsuddannelserne, herunder beslutningstagere, praktikere og forskere, men også for dem, der ønsker at uddanne sig i et andet land og har brug for at kende den ramme, som uddannelsen finder sted i.
Our belief is that these monographs will be useful to a wide range of people active in vocational training, including policy-makers, practitioners, and researchers, but also to those seeking training in another country, and needing to know the framework in which it is provided.
Monografierne er derfor specielt rettet mod behovene hos dem, der deltager eller ønsker at deltage i EF­programmer omfattende partnerskaber, besøg m.m.
They are therefore, in particular, geared towards the needs of those who participate, or wish to participate in any of the Community programmes involving partnerships, visits, etc.
Der er lagt vægt på, at monografierne ikke overstiger 100 sider, og at de kan læses uden at konsultere andre dokumenter.
Hence the emphasis on having monographs which are not more than 100 pages in length, and which do not require reference to other documents.
FORBINDELSER MED ANDRE EF-AKTIVITETER
LINKS WITH OTHER COMMUNITY ACTIVITIES
CEDEFOP har lagt vægt på, at dette arbejde ses i sammenhæng med andre EF­aktiviteter vedrørende information om uddannelses­ og erhvervsuddannelsessystemerne. CEDEFOP har været glad for at deltage i den fælles publikation med EURYDICE om "Structures of the Education and Initial Training Systems in the Member States of the European Community", som foreligger på engelsk, fransk og tysk.
CEDEFOP has been anxious that this work should be seen in the context of other Community activities with relation to information on the education and training systems.
EURYDICE's europæiske enhed og CEDEFOP har også forsøgt at sikre, at forfatterne af monografierne om uddannelsessystemerne og EU RYDICE­enhederne, som leverer information til de nationale dossiersom uddannelsessystemerne, eri kontakt med hinanden.
The European Unit of Eurydice, and CEDEFOP have also tried to ensure that the authors of the monographs on the training systems, and the Eurydice units providing information for the national dossiers on the education systems, should be in contact with each other.
EURYDICE's europæiske enhed og CEDEFOP fortsætter ligeledes deres bestræbelser på at sikre, at produkterne af dette værk blivertilgængeligefor et bredt publikum. CEDEFOP undersøger mulighederne for at fastholde oplysningerne i et fælles automatiseret system.
The European Unit of Eurydice, and CEDEFOP similarly are continuing their efforts to ensure that the products of this work should be available to a wide audience, and with this in mind are investigating possibilities of holding the information on a common automated system.
Mere generelt mener CEDEFOP, som tidligere nævnt, at disse monografier vil være nyttige som støtte til andre af Fællesskabets aktiviteter inden for erhvervsuddannelse, og således som støtte i forbindelse med gennemførelsen af de nye bestemmelser i artikel 126 og 127 i Maastricht­Traktaten.
In a more general way, as indicated above, CEDEFOP considers these monographs should be useful in supporting other activities of the Community in the field of training, and through this, the implementation of the new provisions, contained in Articles 126 and 127 of the Maastricht Treaty.
Offentliggørelsen af monografierne betyder ikke, at dette arbejde er afsluttet.
The publication of these monographs does not mark the end of this activity.
Der vil blive foretaget ajourføring og ny offentliggørelse af monografierne på passende måde, afhængigt af ressourcerne.
Arrangements will be made for their updating and their republication as appropriate and as resources permit.
CEDEFOP modtager meget gerne kommentarer om monografiernes nytte og forbedringsforslag fra alle, der har haft mulighed for at anvende dem.
CEDEFOP would be extremely pleased to have comments on their usefulness and proposals on how they could be improved, from anybody who has occasion to use them.
INDHOLD
LIST OF CONTENTS
KAPITEL 1: BAGGRUNDSINFORMATIONER
SECTION 1: BACKGROUND INFORMATION
Befolkning og beskæftigelse Befolkningen Beskæftigelsen Arbejdsløsheden
Population Employment Unemployment
Danmarks økonomi Udviklingen i dansk økonomi Balanceproblemerne Den økonomiske politik
The Danish economy Trends Balance of payments problems Economic policy
KAPITEL 2: ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMET
SECTION 2: THE VOCATIONAL TRAINING SYSTEM
Undervisning og erhvervsuddannelse Folkeskolen og overgangen til erhvervsuddannelserne Skolernes erhvervsvejledning Den samordnede tilmelding Erhvervsuddannelsernes omfang Udviklingen i lære- og praktikpladstallet Det grundlæggende erhvervsuddannelsessystem Ungdomsuddannelser og erhvervsuddannelser Adgangsveje og uddannelsesstruktur Uddannelsernes skoleundervisning Undervisningsplaner og eksamen Erhvervsuddannelsernes praktikdel Fornyelsen af uddannelserne De tekniske erhvervsuddannelser - nogle eksempler Handels- og kontorområdet Lov om tilvejebringelse af lære- og praktikpladser Social- og sundhedsuddannelserne Landmandsuddannelseme De erhvervsgymnasiale uddannelser Adgangen til de videregående uddannelser Uddannelsestilbud til bekæmpelse af ungdomsledigheden Erhvervsintroducerende kurser for unge (EIFU) Produktionsskoler
Admission routes and educational structure School-teaching during training Syllabuses and examinations The on-the-job training element of vocational training Modernization of training Technical vocational training examples Commerce and clerical sector The Act on provision of trainee and on-the-job training places Social, welfare, and health training Agricultural training Vocational training within the upper secondary school system Admission to further education Training on offer to combat youth unemployment Vocational induction courses for young persons (EIFU) Production schools
De erhvervsrettede voksenuddannelser Grund-, efter- og videreuddannelser Specialarbejderuddannelserne Specialarbejderuddannelsernes niveau Efteruddannelserne - Lovgivningen Efteruddannelsen af faglærte Efteruddannelsesloven - Lov 271 Uddannelsestilbud til ledige De erhvervsrettede videreuddannelser Videregående tekniske uddannelser Videregående merkantile uddannelser Videregående teknisk/merkantile uddannelser De kompetencegivende deltidsuddannelser Erhvervslæreruddannelsen Lov om åben uddannelse
Vocationallyoriented adult training Basic, continuing and upgrading training Semi-skilled worker training schemes The level of semi-skilled training Continuing training schemes - legislation Continuing training of skilled workers The continuing training Act - Act 271 The offer of training to the unemployed Vocationallyoriented upgrading training schemes Further technical training Further commercial training Further technical/commercial training Part-time training courses conferring qualifications Training for trainers The Act on open education
Styring og administration Styring og administration af EU- og AMU-uddannelserne Rådgivningsstrukturen Erhvervsskolerne Arbejdsmarkedsuddannelsernes styringssystem Det samlede beslutningssystem
Management and administration Introduction Management and administration of EU and AMU training Advisory structure Vocational schools Management system of the labourmarket training courses The decision-making system
Finansiering af erhvervsuddannelserne De offentlige udgifter Skattefinansiering Finansiering fra kollektive fonde Finansiering af arbejdsmarkedsuddannelserne Tilskud fra EF's Socialfond
Financing of vocational training Public expenditure Funding through taxation Financing from collective funds Financing of labourmarket training (AMU) Grants from the EU Social Fund
KAPITEL 4: TENDENSER, PROBLEMER, PERSPEKTIVER
SECTION 4: TRENDS, PROBLEMS, PERSPECTIVES
Aktuelle problemstillinger
Current problems
Kvalitetsudvikling af de erhvervsrettede uddannelser
Developing the quality of vocationallyoriented education
Bilag 4: Definition af nogle centrale begreber
Annex 3: Bibliography
FORFATTERENS FORORD
AUTHOR'S PREFACE
Denne monografi i CEDEFOP-serien om erhvervsuddannelser i EF's medlemslande er formuleret i efteråret 1991 og blev derefter udsendt til høring hos en række nationale myndigheder og erhvervsuddannelseseksperter.
This monograph in the CEDEFOP series on vocational training in the EU Member States was prepared during the autumn of 1991 and was then submitted to a number of national authorities and vocational training experts.
En revideret version blev diskuteret med CEDEFOP i foråret 1992, hvilket har medført en række ændringer i teksten.
An amended ver­sion was discussed with CEDEFOP during the spring of 1992, and resulted in a number of changes to the text.
Medens disse høringsrunder med efterfølgende omformuleringer fandt sted, er udviklingen i Danmark på erhvervsuddannelsesområdet naturligvis fortsat.
While these submissions with subsequent changes took place, the Danish vocational training system continued to develop.
Monografien er skrevet med udgangspunkt i efteråret 1991, men med nogen opdatering i foråret 1992.
The monograph was written in the spring of 1991, but with some updating during the spring of 1992.
Monografien er baseret på mange kilder.
The monograph has been based on many sources.
Af ganske særlig betydning har været det arbejde og de materialer, som SEL's udviklingsopgaver i forbindelse med implementering af erhvervsuddannelsesreformen har skabt.
Especially important has been the work and the material created by SEL's development enterprises in connection with implementation of the vocational training reform.
Endvidere har det vist sig, at Undervisnings- og Forskningsministeriets publikationer "Undervisningsministeriets Nyhedsbrev" og tidsskriftet "Uddannelse" er et righoldigt og solidt kildemateriale, når man skal søge at danne sig et overblik over en periode i de danske erhvervsuddannelsers historie, som har været præget af omfattende reformer på stort set alle områder.
Further, the publications of the Ministry of Education and Research, Undervisningsministeriets Nyhedsbrev^ and the magazine Uddannelse2 have proved to be rich sources for making a sur­vey of a period of the history of the Danish vocational training system, which has been influenced by extensive reforms.
Også Arbejdsmarkedsstyrelsens årsoversigter og statistiske oversigter har været til stor hjælp.
The annual report and statistical surveys of the National Labourmarket Authority have also been of great help.
På grund af de dybtgående ændringer i de erhvervsrettede uddannelser de seneste år har det været vanskeligt at finde oversigtsværker, som kunne lægges til grund for beskrivelsen af det danske system.
Owing to fundamental changes in the vocational training system during recent years it has been difficult to find key surveys on which a description of the Danish system could be based.
Der er således tale om et første forsøg på at give en samlet beskrivelse af erhvervsuddannelserne i Danmark efter reformerne.
Thus, this is a first attempt to give a comprehensive de­scription of the vocational training systems in Denmark after the reforms.
Det har givet en række vanskeligheder, men har også været en interessant, omend tidskrævende opgave.
It has presented some difficulties, but has also been an interesting - though time-con­suming-assignment.
Monografien er blevet markant forbedret af de kommentarer og forslag til ændringer, som fremkom under diskussionen af det første udkast.
The monograph has been much improved by the comments and suggestions re­lating to the first draft.
En række konstruktive forslag er blevet indarbejdet i teksten.
A number of valuable suggestions have been incorporated in the monograph.
Kommentarer er modtaget fra Arbejdsmarkedsstyrelsen, Undervisningsministeriets Erhvervsskoleafdeling, Dansk Arbejdsgiverforening (DA), Landsorganisationen i Danmark (LO), den danske (EURYDICE) enhed for Informationsnettet for Uddannelse inden for Det Europæiske Fællesskab og en række eksperter på erhvervsuddannelsesområdet, som har haft mulighed for at kommentere monografien.
Comments have been received from the National Labour-mar­ket Authority, the Department of Vocational Education and Training of the Ministry of Education and Research, the National Association of Danish Employers, the National Federation of Trade Unions, the Danish Eurydice unit and a number of experts in the field of vocational training, who have had the possibility of comment­ing on the monograph.
Også kolleger i SEL er jeg megen tak skyldig for værdifulde og kritiske kommentarer samt løbende inspiration under hele processen.
I also owe my colleagues at the SEL a great deal of thanks for valuable and critical comments and constant inspiration during the whole process.
Det skal understreges, at ansvaret for den endelige tekst er min egen.
It must be emphasized that the responsibility for the final version is my own.
Der er som nævnt tale om det første forsøg på i ét greb at fange ændringerne i det danske erhvervsuddannelsessystem, og den foreliggende monografi er ikke en autoriseret version fra hverken Arbejds- eller Undervisningsministeriet.
As mentioned, it is a first attempt to capture the changes in the Danish vocational training system and the present monograph is not an authorized version from the Ministry of Labour or the Ministry of Education and Research.
Endelig vil jeg benytte lejligheden til attakke mine gode venner i CEDEFOP for det frugtbare samarbejde, vi har haft undervejs i arbejdet med monografien.
Finally, I want to take the opportunity of thanking my good friends in CEDEFOP for the fruitful cooperation we have had during the work on the monograph.
Amtskommunegrænser
County boundaries
Det danske rigsfællesskab omfatter Danmark, Grønland og Færøerne.
The Danish Kingdom comprises Denmark, Greenland, and The Faeroes.
Det samlede areal for Danmark er 43.000 km2 med en befolkning (1990) på godt 5,1 mio. Grønlands areal er ca. 2.200.000 km2 med en befolkning på 52.000.
Den­mark's total area is 43 000 km2 with a population (in 1990) of just over 5.1 million.
Og Færøernes areal er ca. 1.400 km2med en befolkning på 45.000.
Greenland's area is about 2 200 000 m2 with a population of 52 000 and the area of the Faeroes is about 1 400 m2 with a population of 45 000.
Her og i de følgende afsnit behandles alene forholdene i Danmark.
This and the follow­ ing sections confine themselves to conditions in Denmark.
Danmark omfatter halvøen Jylland og 3 øgrupper: Sjælland, Lolland og Falster den fynske øgruppe Bornholm.
1.1.2 Denmark comprises the Jutland peninsula and three groups of islands: Zealand, Lolland and Falster; The Funen group of islands; Bornholm.
Danmarks grænser er have mod vest, nord og øst.
The ocean forms Denmark's western, northern and eastern boundaries.
Den eneste landegrænse er ca. 68 km i det sydlige Jylland, grænsen til Forbundsrepublikken Tyskland.
The only frontier is with Germany, about 68 km long in the south of Jutland.
Danmark er et konstitutionelt monarki med repræsentativt demokrati.
1.1.3 Denmark is a constitutional monarchy with a representative democracy.
Grundloven blev vedtaget i 1849, og er sidst blevet ændret i 1953.
The con­stitution dates from 1849, and was last amended in 1953.
Ifølge grundloven er statsmagten tredelt i den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt. Disse 3 former for statsmagt har hver sine funktioner og kontrollerer til dels hinanden.
According to the consti­tution public power is divided into three, the legislative, the executive, and the judicial.
Parlamentet består efter 1953 kun af ét kammer, Folketinget, der har 179 medlemmer, hvoraf 2 er valgt på Færøerne og 2 på Grønland.
Since 1953, parliament has had only one chamber, the Folket­inget which has 179 members, two of whom represent the Faeroes and two Greenland.
Valgene foregår ved forholdstalsmetoden, og regeringen udgår af Folketinget.
Elections are by proportional representation, and the Folketinget elects the government.
I Danmark er der aldrig ét politisk parti, der har opnået flertal og har kunnet danne flertalsregering.
1.1.4 In Denmark, one single political party has never obtained a majority to form a majority government.
Valgsystemet producereren politisk repræsentation i Folketinget, som fremtvinger regeringsdannelser med 2 eller flere partier. Siden 1971 har der udelukkende været mindretalsregeringer i Danmark, som i hvert enkelt tilfælde må forhandle sig til rette med et eller flere ikke-regeringspartier for at skabe flertal for sine forslag.
The election system produces a political representation in the Folketinget, which results in coalition governments.
I perioden efter 1982 har der været skiftende borgerlige mindretalsregeringer.
The period after 1982 has seen changing non-socialist minority governments.
Danmark er opdelt i 3 administrative niveauer. Centraladministrationen, der har sit sæde i København, består af de forskellige ministerier, som dels er opdelt i et eller flere departementer, og dels omfatter en række institutioner (direktorater).
1.1.5 Denmark has three administrative levels.
Landet er opdelt i 14 amtskommuner og 275 primærkommuner, hvoraf næsten halvdelen har mindre end 10.000 indbyggere.
The country is split up into 14 county boroughs and 275 municipalities, half of which have less than 10 000 inhabitants.
Der er således tale om små administrative enheder, set med international målestok.
Thus, on an international scale, these are small adminis­trative units.
Politisk-administrativt er der de senere år gennemført en omfattende modernisering af den offentlige sektor.
1.1.6 Politically and administratively the public sector has undergone major change dur­ing the last few years.
Der er sket en bevidst decentralisering, baseret på målog rammestyringsprincipper, øget markedsstyring og større brugerindflydelse.
There has been a deliberate decentralization based on the principles of management by objectives, increased market control, and stronger consumer influence.
Det danske uddannelsessystem er blevet dybtgående ændret gennem de seneste 10 år. Der er tale om helt nye styringsfilosofier og allokeringsmekanismer, hvor
The Danish educational system has changed substantially during the last 10 years.
1 kodeordene er mål- og rammestyring, decentralisering, markedsstyring, styrket skoleledelse og frit uddannelsesvalg i et sammenhængende og åbent uddannelsessystem.
1 tion, market control, strengthened school management, and free choice of educa­tion in a coherent and open educational system.
I en publikation fra Undervisningsministeriet, "U 91 ", 1990, tales der således om et helt nyt mønster i dansk uddannelsespolitik.
1.1.7 In a Ministry of Education publication, U 91, a completely new pattern in Danish educational policy is discussed.
Omstruktureringen er gennemført stort set overalt på de forskellige uddannelsestrin, men mest radikalt på erhvervsuddannelsesområdet, hvilket skyldes, at dette system direkte er underlagt statslig styring, mens folkeskolen er et kommunalt anliggende, og gymnasierne er underlagt amterne.
The restructuring has been carried out every­where, at the various stages of education, but most radically within the vocational training sector, as this system is directly under governmental control, whereas the primary and lower secondary school are a municipal matter and the upper second­ary schools come under the county councils.
Der er således 3 administrative niveauer i Danmark, som er aktive i uddannelsespolitikken - de 275 primærkommuner, de 14 amter samt staten.
There are thus three administrative levels in Denmark which are active in training policy, the 275 municipalities, the 14 counties, and the government.
Af historiske årsager er styringen af erhvervsuddannelserne for unge (16-19-årige) underlagt Undervisningsministeriet, og de tilsvarende uddannelser for voksne (over 18 år) er underlagt Arbejdsministeriet.
1.1.8 For historical reasons the vocational training of young people (16 to 19 years of age) is controlled by the Ministry of Education, while adult training (above the age of 18) is the administrative responsibility of the Ministry of Labour.
Det indebærer en række mindre forskelle og nuancer - centralt for begge systemer er den aktive medvirken fra arbejdsmarkedets parter.
This implies some minor differences - significant for both systems is the active interplay of the social partners.
I Danmark udbydes de grundlæggende erhvervsuddannelser i et landsdækkende og ensartet system med opnåelse af kompetencer, som uden undtagelse er gyldige over hele landet, og som alle er anerkendt af arbejdsmarkedets parter.
In Denmark, basic vocational training is offered within a nationwide, uniform sys­tem leading to qualifications which are valid throughout the country, all of them recognized by the social partners.
Erhvervsuddannelserne styres som nævnt af Undervisningsministeriet.
As mentioned, vocational training is controlled by the Ministry of Education and Research.
Tilsvarende vilkår findes inden for arbejdsmarkedsuddannelserne for voksne (personer over 18 år - ufaglærte, faglærte og arbejdsledere), der administrativt er underlagt Arbejdsministeriet.
Corresponding conditions prevail within the labour market training schemes for adults (persons above the age of 18 - unskilled, semi-skilled, and skilled), which are administratively under the Ministry of Labour.
Opgavefordelingen mellem Arbejds- og Undervisningsministerierne er dog ikke særlig skarp.
The division of responsibilities between the Ministry of Labour and the Ministry of Education is, however, not very sharply defined.
Som et kuriosum kan nævnes, at Arbejdsministeriet styrer og betaler efteruddannelsen af de faglærte, derfinder sted på de skoler, som afviklerde grundlæggende erhvervsuddannelser for unge, og som hører under Undervisningsministeriet.
As a curiosity, one can point out that the Ministry of Labour regulates and finances the further training of skilled workers, which takes place in schools, which provide basic vocational training, which is the responsibility of the Ministry of Education.
Med de senere års uddannelsesreformer er spillereglerne mellem ministerierne og skolerne/centrene blevet kraftigt ændret.
1.1.9 Recent vocational training reforms have completely changed the relationships be­tween the Ministries and the schools/centres.
Den 30. marts 1989 vedtog Folketinget lov om erhvervsuddannelser og lov om erhvervsskoler, som sammen danner grundlag for en omfattende reform af erhvervsuddannelserne (EU-reformen) i Danmark.
On 30 March 1989, Parliament passed the Vocational Training Act and the Act on vocational schools, which to­gether form the basis for a comprehensive reform of vocational training in Den­mark.
De forskellige lag i beslutningssystemet har fået nye vilkår og opgaver.
The various levels in the decision-making system have acquired new condi­tions and tasks.
Med EU-reformen er Undervisningsministeriets styringsredskaber blevet markant ændret fra regelstyring til et princip baseret på mål- og rammestyring.
The educational reform has completely changed the management instruments of the Ministry of Education from detailed management by rules into management by objectives.
De nye vilkår betyder, at de 120 erhvervsskoler, fordelt på ca. 60 handelsskoler og et tilsvarende antal tekniske skoler, nu får lov til i øget grad at styre sig selv på mere brugerorienterede vilkår.
The new conditions imply that 120 vocational schools, 60 of them commercial schools and an equal number of technical schools, are now allowed a greater degree of autonomy on a more user-oriented basis.
1.1.10 Også inden for arbejdsmarkedsuddannelserne er der sket en dynamisering og delvis omlægning til uddannelsesstyring gennem mål­ og rammestyring, hvor et stort projekt i øjeblikket er i gang.
1.1.10 In training courses for the labour-market, there has been increased emphasis and a partial change over to training management in the form of management by objectives and a large project is currently in progress.