natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finansieringen af disse foranstaltninger muliggøres da ved den samtidige stigning i det økonomiske out-put, som følger af gennemførelsen af det indre marked.
The higher aggregate economic output resulting from the completion of the internal market will finance these measures.
Realiseringen af det interne marked forventes at give positive økonomiske virkninger på grund af skærpet konkurrence, større markeder og deraf følgende strukturændringer.
The creation of the internal market is expected to have a positive effect on the economy because of keener competition, the expansion of the markets and the ensuing structural changes.
Det interne markeds fordele vil komme hele den europæiske økonomi til gode; man må dog gå ud fra, at fordelene ikke vil være lige store i de enkelte nationale økonomier, og at der vil være tale om nettofordele, som fremstår på baggrund af både negative og positive effekter.
The benefits will be felt by the Community economy as a whole, though it is to be assumed that each national economy will benefit differently and that the benefits will be the net result of negative and positive elements.
Det bør tilstræbes, at der som informationsgrundlag for sådanne foranstaltninger findes europæiske strukturrapporter.
Community structural reports should be produced as an information base for these measures.
Sådanne rapporter ville samtidig forbedre grundlaget for udarbejdelsen af prognoser for udviklingen på mellemlang sigt.
These reports would also help determine the mediumterm outlook.
Også af denne grund er det nødvendigt at skabe et bedre grundlag for en fremadskuende strukturpolitik.
For this reason, too, it will be necessary to have better information bases for a forward-looking structural policy.
Målet for sådanne bestræbelser burde snarere være at øge markedernes tilpasningsevne og at afbøde den risiko, der er forbundet med markedstilpasningen.
The aim here should not be to gloss over the effects of market adjustments but rather to increase the adaptability of the markets and lessen the risks of market adjustments.
Derudover er nogle medlemmer af den opfattelse, at skabelsen af et europæisk internt marked fører til et mere fremskredent integrationsstadium, som rækker ud over det stadium, som man har nået i dag på grundlag af forskellige traktatmæssig liberaliseringsforanstaltninger.
The problem therefore is how these effects can be apportioned amongst firms, workers and consumers and in regional and sectoral terms so that the internal market becomes a political possibility. For the measures which governments will have to take if the internal market is to be completed cannot be implemented without the agreement of the various economic and social interest groups.
Problemet er derfor, hvorledes disse effekter kan fordeles på virksomheder, arbejdstagere og forbrugere samt i henseende til regioner og sektorer, således at det interne marked bliver en politisk mulighed. Thi uden politisk accept fra de forskellige økonomiske og sociale kredses side, kan de nødvendige offentlige foranstaltninger til realisering af det indre marked ikke gennemføres.
Furthermore, some members were of the view that the creation of an internal European market would initiate a new advanced stage of integration going well beyond the stage reached so far on the basis of the various liberalization measures taken under the Treaties.
Økonomisk set, er arten af strukturomlægningsprocessen samt den hastighed, hvormed den gennemføres, af central betydning.
From an economic angle the form taken by the process of structural change and the speed at which the process is carried out are of key significance.
Det nationaløkonomiske tilpasningspotentiel bestemmes i væsentlig grad af virksomhedernes tilpasningsevne, både i teknologisk og personalemæssig henseende (ledelse og arbejdstagere) samt af den sociale accept af strukturændringerne.
The economy's adaptability is determined by and large by the adaptability of firms from the point of view of technology and personnel (management and workforce) and by the social acceptability of structural changes.
Disse faktorer falder højst forskelligt ud i de enkelte erhvervssektorer.
These factors differ a great deal from one sector of the economy to another.
F.eks. er forholdene i vækstsektorerne radikalt forskellige fra forholdene i krisesektorerne; dette kan skyldes produktionens art, produktions- og produktteknologiens udviklingsstade, afsætningsmulighederne, substitutionsmulighederne, konkurrencesituationen, omkostningsstrukturen og meget andet.
For example, the situation in growth industries is fundamentally different from that in crisis sectors; the reasons for this may be type of production, development and state of production and product technology, sales openings, possibilities of finding substitutes, competitive situation, cost structure, etc.
I en politik, der ledsager gennemførelse af det interne marked, må disse forskelle tages i betragtning.
A policy in support of the completion of internal market must take these differences into consideration.
Dette nye stadium forudsætter, at medlemsstaterne har overvundet chokket fra den første liberaliseringsfase.
This new stage presupposed that the Member States had coped with the shock of the first phase of liberalization.
Dette er tilfældet i nogle lande, hovedsagligt EF's oprindelige medlemsstater, men ikke i alle, og navnlig ikke i de lande, der først har tiltrådt Fællesskabet i de senere år.
This was the case with some countries, mainly the founding States of the Community, but not with all, especially those countries which had joined the Community in recent years.
Dette stadium forudsætter endvidere, at man mere eller mindre har nået samme niveau i udvikling og økonomiske præstationer, hvilket ikke er tilfældet i det nuværende Fællesskab.
This stage also presupposed that the level of development and economic performance was more or less even, which was not the case in the present Community.
Det ville derfor være nødvendigt at anvende de bestemmelser i traktaten, der hjemler særlige overgangsordninger i disse tilfælde, således at medlemsstater, der står over for problemer, på rimelig måde kunne indstille sig på den nye udvikling.
Consequently those Treaty provisions should be applied which laid down special transitional arrangements for such cases; in this way Member States confronted with problems could adjust in an appropriate way to the new developments.
Liberaliseringen af det interne marked måtte som udviklingsproces ikke undergrave eller udhule andre lige så vigtige EF-mål som f.eks. den harmoniske udvikling. Derfor måtte der også tages hensyn til de regionale konsekvenser og træffes relevante reguleringsforanstaltninger.
The process of liberalizing the internal market should not undermine other, equally important Community objectives, such as harmonious development.
De europæiske Fællesskabers økonomiske og sociale Udvalg udarbejder hvert halve år en udtalelse og en beretning om den økonomiske situation i Fællesskabet.
Twice a year the Economic and Social Committee of the European Communities publishes an Opinion and a Report on the economic situation in the Community.
Den ene udtalelse bygger på initiativretten; den anden afgives efter anmodning fra Rådet og er direkte baseret på Kommissionens økonomiske årsberetning.
The first Opinion is an own-initiative Opinion, whereas the second is in response to a request from the Council for the Committee's Opinion on the Commission's Annual Economic Report.
Sideløbende hermed udarbejder Udvalget en kortfattet beretning om den økonomiske situation i den medlemsstat, der på det pågældende tidspunkt fører forsædet i EF's Ministerråd.
In addition to its Opinion the Committee produces a short Report on the economic situation in the Member State holding the Presidency of the Council.
Udgangssituationen med hensyn til de seks målsætninger for den økonomiske politik Fuld beskæftigelse
Full employment Balance of payments equilibrium Optimum economic growth An acceptable distribution of income Stable prices A healthy environment A seventh objective Conclusions
Dollarkursen Olieprisen Verdenshandelen Det udenlandske renteniveau
Uncertainties The dollar exchange rate The oil price World trade International interest rates
Omfordeling af det disponible arbejde Finanspolitikken Valutapolitik
Policy options Incomes policy Work sharing Budgetary policy Monetary policy
Ordføreren er Jan Donders, videnskabelig medarbejder ved Nederlandenes social-økonomiske Råd, megen tak skyldig for hans store bidrag til udarbejdelsen af nærværende beretning.
The Rapporteur is greatly indebted to Mr Jan Donders, who is on the staff of the Netherlands Social and Economic Council, for his considerable help in drafting this Report.
1) fuld beskæftigelse, 2) ligevægt på betalingsbalancen, således at der, under hensyntagen til kravene om udviklingsbistand,
(2) balance of payments equilibrium so that taking into account the requirements of development aid, there are no significant surpluses or deficits;
I begyndelsen af 1950'erne opstillede Det nederlandske social-økonomiske Råd (SER), kort efter sin oprettelse, målsætningerne for den økonomiske politik.
This Report tries to give an outline of the present economic situation in the Netherlands.
Disse målsætninger er siden blevet almindeligt accepteret som retningslinjer for den økonomiske politik af såvel arbejdsmarkedets parter som af det offentlige.
It also examines factors which are important for the economic trend in the near future.
hverken opstår væsentlige overskud eller underskud, 3) en optimal økonomisk vækst,
(3)optimum economic growth;
4) en acceptabel fordeling af nationalindkomsten såvel mellem de forskellige befolkningsgrupper som mellem de forskellige regioner, 5) et stabilt prisniveau, 6) et sundt livsmiljø.
(4) an acceptable distribution of national income, both between the different sections of the population and between regions;
Situationsbilledet tegnes ved at se på, hvordan det ligger med realiseringen af de målsætninger, SER har formuleret for den økonomiske politik.
At the beginning of the fifties, shortly after it was set up, the Sociaal-Economische Raad (SER - Netherlands Social and Economic Council) formulated objectives for economic policy.
Udviklingen i den nederlandske økonomi afhænger, udover af selve udgangssituationen, af udviklingen i de eksterne data og den økonomiske politik.
These objectives have been generally accepted as economic policy guidelines by both the two sides of industry and the government.
Der ses derfor nærmere på den mulige indflydelse fra disse to kategorier af faktorer:
In addition we will look separately at the borrowing requirement, since in the eighties the reduction of this requirement has in fact become the seventh objective of government policy.
Herudover vil vi også se på udviklingen i underskuddet på de offentlige finanser, eftersom en nedbringelse af dette underskud i løbet af 1980'erne i praksis optræder som en syvende målsætning i regeringens politik.
The future trend in the Dutch economy is dependent not only on the present situation, but also on external factors and the economic policy pursued. The possible influence of these two categories of factors is therefore examined.
Beretningen er disponeret således: I afsnit 2 drøftes den situation, den nederlandske økonomi befinder sig i.
The structure of this Report is as follows: Section 2 discusses the present state of the Dutch economy.
I afsnit 3 og 4 beskæftiger man sig med de eksterne data, respektive med den økonomiske politik.
Sections 3 and 4 are devoted to the external factors and the economic policy pursued.
I sidste afsnit foretages en sammenfatning, ligesom der drages et antal konklusioner.
The final section provides a summary and conclusions.
Nedenstående figur viser udviklingen i ledigheden udtrykt i % i forhold til antallet af erhvervsaktive lønmodtagere i perioden 1959-1985.
The following diagram shows the trend in unemployment as a percentage of the working population (wage and salary earners) in the period 1959-85.
Det fremgår, at ledighedsprocenten i løbet af 1970'erne gradvis steg til et niveau på 6,3% i 1979.
It can be seen that the unemployment rate rose gradually during the seventies, reaching 6.3% in 1979.
I første halvdel af 1980'erne accellererede forværringen i situationen på arbejdsmarkedet.
In the first half of the eighties the labour market situation deteriorated more rapidly.
I 1984 nåede arbejdsløsheden rekordhøjden 17,3% for at falde lidt i 1985 til 16,7%.
In 1984 unemployment reached a record 17.3%, before falling slightly to 16.7% in 1985.
Dette afsnit vil være centreret om, hvorledes det går med at realisere de målsætninger for den økonomiske politik, SER har opstillet.
This section focuses on the present state of affairs and how it compares with the economic policy objectives formulated by the SER.
En god forståelse af denne udgangssituation kræver et vist kendskab til den forudgående udvikling.
Initially (in the fifties) the SER drew up five objectives for economic policy.
Med henblik på en sammenligning af
Later (in the sixties) these were revised to some degree and a sixth objective was added.
Udviklingen i arbejdsløsheden, udtrykt som antal arbejdsledige procent af den erhvervsaktive lønmodtagerbefolkning
The unemployment trend as a percentage of the working population (wage and salary earners)
Hvad de udenlandske faktorer angår, skal der peges på et langsommere væksttempo i den for Nederlandene relevante verdenshandel og på et højt realrenteniveau i udlandet. De interne faktorer kræver derimod en grundigere behandling.
The third cause was the expansion of the public sector, accompanied by an increase in taxes and social security contributions.
Tabel 2 giver et vist indtryk af dette.
Table 2 gives some information on this.
Den stigning, der frem til 1983 var i de offentlige skatter og socialsikringsbidrag, var, via overvæltningsprocessen, med til at klemme virksomhedernes rentabilitet.
The increase in taxes and social security contributions up to 1983 affected business profitability as a result of processes whereby the burden was passed on.
Det er frem for alt denne form for arbejdsløshed, man har at gøre med i Nederlandene i dag.
Table 1 shows the trend in the labour income ratio from 1960 to 1986.2
Som vigtigste indenlandske årsag til manglen på arbejdspladser fremhæves den frem til 1981 gradvis stigende lønkvote'11, der afspejler en reduktion i
Three causes are frequently given for the rise in the labour income ratio before 1981.
Lønkvoten er lig med kvotienten, der fremkommer som summen af lønindkomster og ¡mputerede lønindkomster for selvstændige, divideret med virksomhedernes nettoindkomst i faktorpriser.
Excessive wage increases contribute to structural unemployment in two ways. Firstly, a rapid growth in real labour costs leads to more capital-intensive production and hence labour shedding.
Ved beregningen af denne kvote ses der bort fra minedrift, offentlige værker og boligbenyttelse.
Secondly, a lower proportion of profits in national income goes hand in hand with a lower investment ratio, with as a consequence the creation of fewer new jobs.
virksomhedernes indtjening.
Firstly, the pressure on the labour market in the sixties pushed up wages.
Udviklingen i lønkvoten i perioden 1960-1986 fremgår af tabel 1 nedenfor'21.
Mining, public utilities and housing are not taken into account in determining this ratio.
(2) Det skal bemærkes, at tallene i tabellen for 1985 og 1986 bygger på skøn offentliggjort af Centraal Planbureau i september 1985.
Secondly, the system of wage indexation meant that terms of trade losses arising from the two oil crises in the seventies were paid for in part at least from profits.
Der angives almindeligvis tre årsager til den stigning i lønkvoten, der fandt sted frem til 1981.
The 1985 and 1986 figures shown in the tables are from the estimates published by the Centraal Planbureau in September 1985.
Tabel 1 : Virksomhedernes lønkvote (%) ekskl. minedrift, offentlige værker og boligbenyttelse
Table 1 : The labour income ratio of firms (%), excluding mining. public utilities and housing
Tabel 2 : Skatter og afgifter samt sociale sikringsbidrag i procent af nettonationalindkomsten i markedspriser
Table 2 : Burden of taxation and social security contributions as a % of net national income at market prices
Social sikringsbidrag
Social Security Contributions
Tabel 3 : Ikke-skattemæssige indtægter i procent af nettonationalindkomsten i markedspriser
Table 3 : Non-tax revenue as a % of net national income at market prices
Den for høje lønstigningstakt bidrager til strukturarbejdsløsheden på to måder.
Structural unemployment is also linked with the use picking up.
Når profitindkomsternes andel af nationalindkomsten synker, falder investe ringskvoten, hvorved der etableres færre nye arbejdspladser.
For employment, however, higher exports made of natural gas revenue which forms the bulk of non-tax revenue (see table 3).
viljen til at føre en ekspansiv udgiftspolitik var til stede. Desuden var afmatningen i verdensøkonomien ekstra udtalt, fordi pengepolitikken holdt realrenten oppe på et højt niveau.
In the seventies the rapidly rising natural gas revenue was used mainly to increase employment in the (semi-) public sector and to finance an expansion of social security.
Da den offentlige sektors finansieringsbehov var steget langsomt men sikkert, indledte regeringen i første halvdel af 1980'erne en nedskæring af de offentlige udgifter.
In other words it was not used primarily for investment purposes, but above all for consumption.
Skønt denne politik var tvingende nødvendig af hensyn til en sanering af de offentlige finanser, gik dette imidlertid også ud over den samlede efterspørgsel.
Partly as a result of the high labour income ratio in the non-gas sector, too few jobs were created to prevent a rise in structural unemployment.
Endvidere tilskrives strukturarbejdsløsheden anvendelsen af indtægterne fra naturgasproduktionen.
are a boon. Another favourable trend is the fall which has taken place in the labour income ratio since 1981 as a result of wage restraint (cf. table 1).
Disse indtægter udgør broderparten af de ikke-skattemæssige, offentlige indtægter, jf. tabel 3.
The influence of unemployment on age determination can be seen as a cause of the decrease in the labour income ratio.
I 1970'erne blev de hastigt voksende naturgasindtægter frem for alt brugt til at sætte beskæftigelsen i den (halv)offentlige sektor i vejret og til at finansiere en udbygning af det sociale sikringssystem.
Wage moderation has a positive effect on exports and - with some lag - on investment.
De blev med andre ord ikke primært brugt til investeringsformål, men derimod frem for alt til forbrugsformål.
The trend towards increasing capital intensity has also been checked to some degree.
Bl.a. som følge af den høje lønkvote inden for ikke-naturgassektoren blev der på denne måde skabt for få arbejdspladser til at dæmme op for en stigning i strukturarbejdsløsheden.
This does not alter the fact that the labour income ratio is still too high and - partly as a result of this - the investment ratio is too low.
Til og med 1976 kan arbejdsløsheden i det store og hele tilskrives et for ringe antal arbejdspladser.
Up to the end of 1976 unemployment was attributable almost entirely to a shortage of jobs.
Fra 1977 er der derimod tale om faldende kapacitetsudnyttelse.
From 1977, however, the utilization of production capacity showed a downward trend.
En del af arbejdsløsheden blev dermed konjunkturbetinget.
A proportion of the unemployment was then cyclical.
Hermed er der opstået fare for, at der ¡gangsættes en dobbelt udvikling: forbrugsgodesektoren, der er afhængig af hjemmemarkedet, trues med at sakke agterud i forhold til den ekspanderende eksportsektor. For beskæftigelsen betegner den højere eksport imidlertid en gunstig udvikling.
The dual development mentioned above is expected to become less serious in 1986 as the difference in growth between consumption and exports narrows.
Endvidere sker der nogen dæmpning i den tidligere tendens til øget kapital intensitet. Dette ændrer imidlertid intet ved den kendsgerning, at lønkvoten stadig er for høj og - hvilket delvis er en følge heraf - investeringskvoten for lav.
The fall in social security contributions in particular will boost private consumption.
Den ovenfor beskrevne dobbelte udvikling vil forventeligt aftage for alvor i 1986, hvor spændet mellem eksportog forbrugsvæksten bliver mindre. Den gunstigere udvikling i det private forbrug bliver bl.a. mulig på grund af faldende sociale sikringsbidrag.
Table 4 compares the employment trend in the Netherlands with the trend in the United States, West Germany, the OECD and the EEC.4This table shows that in the 1980s unemployment has been a more serious problem in the Netherlands than in the other countries, whereas in the 1960s the Netherlands had the lowest rate of unemployment.
Som en af årsagerne til den lavere kapacitetsudnyttelsesgrad kan nævnes faldende eksportvækst i anden halvdel af 1970'erne.
One reason for the lower degree of utilization of production capacity was the disappointing growth in exports in the second half of the seventies.
Dette hænger sammen med, at Nederlandenes konkurrencemæssige stilling som følge af de højere lønomkostninger forringedes i 1976 og 1977, ligesom den nederlandske eksportsektor ikke i tilstrækkelig grad formåede at tilpasse udbuddet til efterspørgslen på verdensmarkederne.
This was linked to a deterioration in the Netherlands' competitive position in 1976 and 1977 due to higher labour costs and the inability of the Dutch export sector to gear supply adequately to demand on the world market.
Som forklaring på det sidstnævnte fænomen peges der på den lave investeringskvote.
The reason given for the latter state of affairs is the low investment ratio.
Denne kvote betragtes da som indikator for de muligheder, erhvervslivet skaber for ved hjælp af ny (moderne) produktionskapacitet at udnytte afsætningsmulighederne på de udenlandske markeder131.
This ratio is thus regarded as an indicator of the potential which business creates to exploit sales opportunities on foreign markets by means of new (modern) production capacity.3
Tabel 4 : Arbejdsløshedsprocenten, udtrykt som antal ledige i % af det samlede arbejdskraftudbud i udvalgte lande (-grupper)
Table 4 : Unemployment as a % of the total labour supply in some (groups of) countries
I tabel 4 sammenlignes udviklingen i arbejdsløsheden i Nederlandene med udviklingen i USA, Vesttyskland, OECD-området og EF141.
To keep the balance of payments in equilibrium the surplus on current account must be large enough to finance the export of capital in the form of development aid.
Af tabellen fremgår det, at
Table 6 shows that growth rates for total employment in the Netherlands in the 1970s and 1980s have been roughly half those achieved in the 1960s.
Tabel 6 : Udviklingen i den samlede beskæftigelse i udvalgte lande (-grupper), (gennemsnitlig) procentvis ændring pr. år
Table 5 : Annual average percentage change in the total supply of labour
Forbundsrepublikken Tyskland
Netherlands United States West Germany
Af tabel 4 kan det ikke udledes, at stigningen i beskæftigelsen i Nederlandene i 1980'erne fremtræder ugunstigt sammenlignet med situationen i udlandet.
The trend in the current account balance since 1977 (table 7) shows that the fall in Dutch exports' share of world trade from 1978 to 1980 was reflected in current account deficits.
Med hensyn til udviklingen i de to sidste variabler i de lande og landegrupper, der sammenlignes med i tabel 4, kan der udledes nogle oplysninger af tabel 5 og 6.
Thereafter there was a rapid recovery producing a surplus of 5% of net national income at market prices in 1985.
Målsætningen om ligevægt på betalingsbalancen kommer til udtryk ved, at der stræbes efter et sådant mål af overskud på betalingsbalancens løbende poster, at dette kan finansiere den kapitaleksport, der finder sted i form af udviklingsbistand.
This large surplus was due only in part to the recovery of lost ground by Dutch exports on foreign markets.