natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Foruden betænkelighederne i faglig henseende har mange virksomheder formuleret forbehold, for så vidt angår motivationen og den principielle holdning til arbejde, fremfor alt var man bange for, at fraværsprocenten ville være forholdsvis større (jf. bl.a. Aster 1988, s. 13).
Besides their doubts about qualifications, many firms had reservations about motivation and basic attitudes towards work and were particu larly apprehensive about an increase in absenteeism (see also Aster 1988, p. 13).
Vedrørende spørgsmålet om adfærd nævntes endvidere problemer i forbindelse med den sociale tilpasning og evnen for kontakt, og man beklagede den urealistiske indstilling til arbejdslivet hos handicappede, der kom fra beskyttede eller revalideringsinstitutioner. Man er også betænkelig i forbindelse med fleksibilitets- og mobilitetsproblematikken, idet aktivitetsradiussen for alle ansattes vedkommende vokser med rivende hast.
As regards behaviour, reference was also made to problems with social adjustment and sociability, and the unrealistic attitude to work of disabled people coming from sheltered workshops or rehabilitation institutions was criticized.
I denne forbindelse er man især ret skeptisk, for så vidt angår nogle gruppers muligheder, bl.a. spastisk lammede, epileptikere eller psykisk handicappede (jf. 3. kapitel), der på grund af deres handicap ikke kan udføre visse opgaver eller er langsommere i det hele taget.
In this context, a particularly sceptical view is taken of the potential of certain groups, e.g. spastics, people who have fits and the emotionally disturbed (see also Chapter 3), who cannot undertake certain activities or are generally slower because of
I et af de undersøgte tilfælde var det kun med største besvær lykkedes at finde frem til et passende arbejdsområde for en spastiker, takket være stor imødekommenhed fra arbejdsgiverens og arbejdskammeraternes side.
79 their disabilities. In one of the cases we investigated it was only with great difficulty and after the employer and colleagues had made major concessions that an appropriate job had been found for a spastic.
Nogle opgaver havde man været nødt til at splitte op, fordi de på grund af handicappet ikke kunne udføres, mens andre opgaver blev føjet til, således at den handicappede fik et rimeligt beskæftigelsesvolumen overdraget.
It was said that certain aspects of the job had had to be transferred elsewhere because the disabled person was not up to them and other tasks had had to be added to achieve an appropriate workload for him.
Vanskeligheder på virksomhedsplan
6.5.2 Difficulties within the firm
Dermed er vi nået frem til barriererne i virksomheden, som i det væsentlige skyldes den tekniske udvikling.
The obstacles within firms are largely due to technical advances.
Antallet af arbejdspladser med få kvalifikationskrav falder, og stadig flere ansøgere med ringe uddannelse, deriblandt mange handicappede, konkurrerer om disse pladser.
The number of jobs with limited skill requirements is dwindling, and more and more poorly trained applicants, including many disabled people, are com peting for them.
I teknisk henseende giver en tilpasning af arbejdspladser færre problemer i dag, men opgavernes voksende kompleksitet stiller større og større krav
Although the modification of jobs poses fewer technical problems, the growing complexity of tasks is making increasing demands at cognitive and behavioural level: on the ability to cope with abstract signals, to cooperate and to communicate and on the speed with which action is taken.
Det må formodes, at der netop her findes principielle barrierer især for evnesvage og psykisk handicappede personer.
This is expected to raise fundamental barriers particu larly for the mentally handicapped and emotionally disturbed.
En anden barriere på virksomhedsniveau er angsten og fordomme hos kolleger og overordnede, der ikke ønsker at blive konfronteret med handicappede, og som frygter komplikationer eller yderligere belastninger.
A further obstacle in firms is the anxiety and prejudice felt by colleagues and superiors who do not want to be confronted with disabled people and fear complications or an increase in their workload.
Desuden næres der frygt for kunders og leverandørers eventuelle negative reaktioner.
There is also some fear of unfavourable reactions from customers and suppliers.
Endelig anføres der forbehold med hensyn til omkostningerne. Man siger, at det ikke er muligt i længden at kompensere for reduceret ydeevne, og at der for mange handicappedes vedkommende fortsat må konstateres mangler i præstationen, også efter at tilskuddene er ophørt.
Finally, reference is also made to the financial implications: less than fully productive employees could not be carried for ever, and yet underachievement was still common among disabled people after subsidization had finished.
Retsgrundlaget for den erhvervsmæssige integrering anses ikke for at være tilstrækkeligt.
The legislation intended to promote vocational integration is considered inadequate.
Men mange virksomheder kender kun lidt til lovgivningen, hvorfor flere informationer er yderst nødvendige.
Many firms are, however, largely unaware of it: more infor mation is urgently needed.
I de fleste lande er der ikke sikret fuld dækning for de tekniske tilpasningsomkostninger, men på den anden side er efterspørgslen fra virksomhederne som nævnt heller ikke overvældende.
In most countries the authorities do not meet the full cost of technical modifications.
Ansøgningsprocedurerne er alt for langvarige og komplicerede.
On the other hand, as we have said, the demand from employers is not exactly overwhelming.
KAPITEL: HANDICAPPEDE
CHAPTER 7: DISABLED PEOPLE
I nærværende kapitel redegøres for resultaterne af vore interviewer med handicappede vedrørende deres erhvervserfaringer.
In this chapter we present the findings of the interviews we conducted with disabled people concerning their experience as employees.
Oversigt over de adspurgte personer og disses arbejdsområder
Disabled people and where they are employed
Nedenstående tabel nr. 21 indeholder en oversigt over den sociodemografiske fordeling.
Table 21 shows some of the sociodemographic features of the interviewees.
Af de 95 adspurgte personer i alderen 20 ­ 59 år var tre fjerdedele mænd, og gennemsnitsalderen lå omkring 33 år.
Three quarters of the 95 people interviewed were men. Ages ranged from
Alder: ­ gennemsnit
Age Average age
For seks af de adspurgte personers vedkommende var den erhvervsmæssige integrering i en åben beskæftigelse mislykkedes, af de øvrige 89 personer arbejdede 34 i små virksomheder, 25 i mellemstore og 30 i store virksomheder.
The vocational integration of six interviewees into open employment had failed. Of the 89 others, 34 were employed in small firms, 25 in medium- sized firms and 30 in large firms.
Selv om mange små virksomheder ikke falder ind under kvotaordningen, er det alligevel her, at de fleste er beskæftigede, hvilket er endnu et indicium for den i 6. kapitel fremsatte formodning om, at mindre virksomheder i deres ansættelsespolitik ikke kun ser på præstationsevnen, og at deres motiver i så henseende er væsentligt forskellige fra de motiver, store virksomheder har.
Although many small firms are not subject to the quota arrangement, they employ more disabled people than the other categories, further evidence in support of our assumption in
Handicappets art og virksomhedens størrelse
Types of disability and size of firms
Som det fremgår, er der store forskelle mellem de enkelte grupper af handicappede.
As the table shows, there are major differences between the various cat egories of disabled people.
Det er kun de fysisk handicappede, der er nogenlunde jævnt fordelte, med en tydelig overvægt på de små virksomheder, hvor til gengæld kun få af de sensorisk handicappede er ansatte, mens de er bedre repræsenterede i de mellemstore og store virksomheder.
The distribution is relatively balanced only in the case of physically disabled people, with small firms clearly pre dominant. However, they employ few people with sensory impairments, who are more often to be found in mediumsized and large firms.
Dette kan hænge sammen med, at kravene i små virksomheder som regel er mere spredte end i de mellemstore og store virksomheder, der har større muligheder for at afgrænse specifikke arbejdsområder, hvor de handicaprelaterede funktionsnedsættelser kun spiller en mindre eller slet ingen rolle.
This could be due to the fact that the requirements to be met are usually more wide ly scattered in small firms than in mediumsized and large firms. The latter are more likely to be able to define specific areas of activity in which the limitations due to a disability have little or no effect.
Det forholdt sig rent faktisk sådan, at de adspurgte sensorisk handicappede som regel havde en arbejdsplads, der passede specielt til det pågældende handicap.
In deed, most of the people with sensory impairments we interviewed had jobs that had been tailored to their specific disability.
Vi skal vende tilbage til dette aspekt.
We will revert to this aspect later.
De udviklingshæmmede og evnesvage er ligesom de psykisk handicappede fremfor alt beskæftigede i små og store virksomheder, derimod praktisk talt ikke i mellemstore virksomheder.
People with learning difficulties, the mentally handicapped and the emotionally disturbed are mostly employed in small and large firms, hardly at all in mediumsized firms.
Af de 13 handicappede i denne gruppe, der er ansatte i store virksomheder, kom seks i arbejde efter virksomhedsrelaterede revalideringsforanstaltninger, herudover fandtes der tilbud om erhvervsassistance.
Of the 13 disabled people in this category working in large firms, six had been employed after rehabilitation measures related to a specific firm; on-the-job care was also provided in these cases.
Mellemstore virksomheder deltager i mindre omfang i programmer af denne art,
Mediumsized firms are less involved in such programmes, which is probably the reason for their poor showing in this category.
97 det er nok derfor, at grupperne er så dårligt repræsenterede.
Page 97
De har større chancer i små virksomheder, hvor det er andre kriterier, der er afgørende for ansættelse end i de større virksomheder, hvilket fremgår af interviewerne på virksomhedsplan (jf. 6. kapitel).
Their prospects are better in small firms, since, as our interviews with firms have already shown (see Chapter 6), their employ ment criteria differ from those of larger firms.
Mens de større virksomheder satser mere på procedurer med objektiverede præstationsmålinger, er det den personlige kontakt mellem chefen og medarbejderne, der i de små virksomheder er afgørende ikke alene for ansættelsen, men tillige for arbejdsforholdets soliditet og tolerancen over for eventuelle vedvarende handicaprelaterede problemer.
While the latter rely more on procedures for the objective measurement of performance, personal relations between the manager and the workforce are the determining factor in small firms, and this not only with regard to initial employment: they also help to ensure the permanence of the employment relationship and tolerance of any persistent problems due to disabilities.
Billedet af de forskelligartede arbejdsområder differentieres yderligere, når man ser på, hvilke opgaver der udføres af de adspurgte personer (jf. tabel nr. 23).
This picture of different areas of activity becomes more varied when we consider the jobs the interviewees do (see Table 23).
De fleksible krav, der stilles bl.a. inden for handel og håndværk og delvis også i industrien, kan sensorisk handicappede samt vel også en stor del af de fysisk handicappede næppe klare.
The flexible re quirements to be found, for example, in trade, the crafts and, to some extent, industry can hardly be met by people with sensory impairments or, for that matter, by many of the physically disabled.
Vores tidligere antagelse, at sensorisk handicappede kun har begrænsede muligheder i mindre virksomheder, bekræftes heraf.
This confirms our previous assumption regarding the limited opportunities for the employ ment of people with sensory impairments in smaller firms.
Men i den næste oversigt genspejles også principielle forskelle, for så vidt angår de forskellige gruppers kvalifikationsniveau.
Nonetheless, the following overview also reveals fundamental differences in the level of qualification of the various categories of disabled people.
De fleste adspurgte personer arbejder inden for kontor og administration. Her fremtræder de graverende forskelle mellem fysisk og sensorisk handicappede på den ene side og psykisk handicappede samt evnesvage og udviklingshæmmede på den anden ganske tydeligt.
Most of the interviewees work in offices and administration, where the major differences between physically disabled people and people with sensory impairments on the one hand and the emotionally disturbed, men tally handicapped and people with learning difficulties on the other hand are very clear.
Af de 63 adspurgte fra den første gruppe er 47 beskæftigede inden for kontor og administration, som regel med kvalificerede opgaver, flere blandt de interviewede fra denne gruppe udøver et højt kvalificeret arbejde inden for ny teknologi.
Of the 63 interviewees in the first group, only 47 work in offices and administration, where most do skilled jobs; several were engaged in highly skilled activities to do with the new technol ogies.
Derimod var kun en af de adspurgte personer i denne gruppe beskæftiget med at hjælpe til i køkken, ved rengøring eller på lager, hvor 12 af de 26 adspurgte personer fra den anden gruppe er
Only one interviewee in this group was helping out in the kitchen and store and with the cleaning, the kind of job done by 12 of the 26 interviewees in the second group.
98 beskæftiget.
Page 98
Former for handicap og arbejdsområder
Types of disability and areas of activity
Selvfølgelig skal disse forskelle i arbejdets niveau også ses på baggrund af, at handicappets sværhedsgrad for de fysisk og sensorisk handicappedes vedkommende hverken behøver at begrænse den erhvervsmæssige integrering som sådan eller arbejdets niveau. Det er lige omvendt, når det drejer sig om de udviklingshæmmede og evnesvage og de psykisk handicappede.
PD = physical disability SI = sensory impairment ΜΗ/LD = mental handicap/learning difficulties ED = emotional disturbance in itself either impede vocational integration or affect the level of ac­tivities, whereas precisely the opposite applies in the case of people with learning difficulties, the mentally handicapped and the emotionally disturbed.
Selv om den erhvervsmæssige integrering principielt og under visse forudsætninger absolut er mulig, har handicappets sværhedsgrad alligevel en negativ indflydelse på opgavernes niveau.
Where vocational integration is quite possible in principle and under certain conditions, the severity of the disability in these cases has an adverse effect on the level of activities.
Under forudsætning af tilsvarende kvalifikationer har de fysisk og sensorisk handicappede erhvervsmuligheder både inden for kontor og administration og i industrien, mindre gode muligheder findes i de små virksomheder.
Given appropri­ate training, physically disabled people and people with sensory impair­ments have prospects both in clerical and administrative work and in large-scale industry; their prospects are less favourable in small-scale industry.
Den anden gruppe har kun udsigt til at finde kvalificerede job inden for helt specifikke områder med et vist udvalg af forskellige opgaver som f.eks. havebrug.
The chances of the other group finding more skilled jobs are restricted to quite specific sectors with a limited range of different activities, e.g. market gardening.
Lettere arbejde i industrien kan der navnlig være tale om, når eventuelt nedsat præstation for det første ikke påvirker produktionsprocessen som helhed i negativ retning og for det andet kan kompenseres for gennem statstilskud (jf. 3. kapitel).
Lighter work in industry can be con­sidered primarily where any lack of performance, firstly, does not affect the production process as a whole and, secondly, can be offset by appro­priate government contributions (see Chapter 3).
Kvalifikation og erhvervsmæssig integrering
7.2 Training and vocational integration
I det følgende skal spørgsmålet diskuteres, hvilken betydning kvalifikationerne har for den erhvervsmæssige integrering.
In the following we consider the question already broached of the importance of training for vocational integration.
Handicappede i erhverv efter kvalifikationer
The training of disabled employees
Handicappede i erhverv:
Disabled employees
I alt
Men n
Mænd n n
Women n
Det fremgår af interviewerne med de arbejdsløse handicappede, at næsten halvdelen blandt disse ingen kompetencegivende uddannelse har (jf. tabel nr. 25).
The interviews with unemployed disabled people revealed that almost half had no training certificate (see Table 25) and a further 20% had had only one year of training, which means that over two thirds of the disabled unemployed had inadequate or poor vocational qualifications.
20% har kun en etårig uddannelse, dvs. at over to tredjedele af de arbejdsløse handicappede kun er i besiddelse af utilstrækkelige eller ringe erhvervskvalifikationer.
A fifth were unemployed even though they were well trained.
En femtedel er arbejdsløse trods en god uddannelse.
If we compare em ployed and unemployed disabled people, we find that unemployment is far higher among the poorly qualified than among the better qualified.
Når man ser på forholdet mellem de handicappede i erhverv og de arbejdsløse handicappede, viser det sig, at
While the ratio of unemployed to employed in the first group is 68:60, i.e.
100 arbejdsløsheden er væsentligt større blandt de mindre kvalificerede end dem med bedre kvalifikationer.
Page 100
Mens forholdet mellem arbejdsløse og handicappede i erhverv i førstnævnte gruppe er 68:60, dvs. at der er flest arbejdsløse, forholder det sig lige omvendt for sidstnævnte gruppes vedkommende, her er forholdet 20:28, dvs. at de handicappede i erhverv udgør flertallet.
86 more are unemployed, precisely the opposite is the case in the second group, where the ratio is 20:28, with the employed in the majority.
Jo bedre kvalifikationerne er, jo større er chancerne for den erhvervsmæssige integrering.
The better the qualification, the better the prospects of vocational integra tion.
På baggrund af interviewerne skal der på ny gøres opmærksom på de grundlæggende kvalifikationers betydning, idet mange erhvervsforløb genspejlede det faktum, at jo mere kvalificeret uddannelsen er, des større er også den erhvervsrelaterede fleksibilitet, og des større er chancen for at klare sig inden for andre erhvervsområder.
Against the background of our own interviews, reference must again be made to the importance of basic training, since many careers show that the higher the level of training, the greater the occupational flexibility and the better the prospects of taking advantage of it in other areas of employment.
Arbejdsløse handicappede efter kvalifikationer
The training of unemployed disabled people
Arbejdsløse handicappede:
Unemployed disabled people
Mænd n
Women n
Ingen kompetencegivende uddannelse etårig erhv.udd.(CEP) realeksamen (BEPC) toårig erhv.udd.(BEP) treårig " (CAP) studentereksamen universitetsudd. (DES)
No certificate One year of training (CEP) Primary training (BEPC) Two years' training (BEP) Three years' training (CAP) University entrance certificate College diploma (DES)
De handicappedes manglende kvalifikationer, som allerede er nævnt af de adspurgte virksomheder som vigtigste hindring for flere ansættelser (jf. 6. kapitel), fremgår endvidere af næste tabel nr. 26, hvor handicappedes forskellige former for beskæftigelsesforhold sammenlignes med de ansattes forhold i øvrigt.
The poor training of disabled people, identified by the firms we inter viewed as the main obstacle to the employment of more disabled people (see Chapter 6), is also evident from Table 26, which compares the em ployment relationships of disabled employees and of the rest of the work force.
Andelen af handicappede falder, jo højere man kommer op i virksomhedshierarkiet.
The higher the hierarchal level in the firm, the fewer disabled employees there are.
101 overrepræsenterede på arbejderniveau, hvor gruppen af evnesvage og psykisk handicappede sikkert udgør en ikke uvæsentlig andel.
Page 101
Erhvervsaktive i alt og handicappede erhvervsaktive efter beskæftigelsesforhold
Employment relationships of all employees and of disabled employees
Handicappede n % n
Disabled n
I det følgende skal nævnes nogle yderligere, kvalifikationsuafhængige forudsætninger for at komme i erhverv.
The following concerns a number of other requirements for vocational integration unrelated to training.
Vi har sp\irgt en del af vore interviewpartnere, hvordan de havde fået deres nuværende arbejdspladser (jf. tabel nr. 27).
We also asked some of our interviewees how they had found their present job (see Table 27).
Det fremgår af disse oplysninger, at ens eget initiativ spiller en meget vigtig rolle ved forsøget på at komme i erhverv, om end tallene kun mangelfuldt genspejler alle de vanskeligheder, som handicappede kommer ud for, når de søger arbejde.
Their answers show that personal initiative is one of the most important requirements, although the figures come nowhere near to revealing all the difficulties disabled people encounter in their search for jobs.
Bl.a. havde adspurgte handicappede skrevet og sendt indtil 600 ansøgninger.
The disabled people we interviewed had, for example, sent out up to 600 applications.
Men det fremgår også, at det navnlig er de fysisk og sensorisk handicappede, der udviser initiativ, og ikke hverken de psykisk
It can be assumed that these different forms of access are also the outcome of the differences in qualifications between these two groups.
102 handicappede, evnesvage eller udviklingshæmmede, bortset fra en undtagelse, hvor det var den handicappedes forældre, der havde taget initiativet.
Page 102
Adgangsveje til arbejdsmarkedet mh sh e/udv.h
Access to the labour market
Ph i alt
Total
For gruppen af psykisk handicappede samt evnesvage og udviklingshæmmede er virksomhedsrelaterede revalideringsforanstaltninger den vigtigste institutionelle adgangsvej til en beskæftigelse på det almindelige arbejdsmarked.
For the emotionally disturbed, mentally handicapped and people with learning difficulties, rehabilitation measures related to a specific firm represent the most important institutional route to employment in the general labour market.
Erfaringerne méd de statslige anvisningsinstitutioner (arbejdsformidlingen) vurderes meget negativt navnlig i UK.
The performance of the public employment agencies is heavily criticized, particularly in Britain.
Hvis de overhovedet tilbyder job, drejer det sig først og fremmest om lavt kvalificeret og tilsvarende dårligt betalt arbejde.
What few jobs they offer are predominantly unskilled and so poorly paid. In contrast, the activ ities of the counselling services do a great deal for vocational integra tion.
Derimod er rådgivningsorganernes aktiviteter en vigtig hjælp ved den erhvervsmæssige integrering.
In some cases, the job-related training that led to employment was also arranged by these services.
De virksomhedsrelaterede kvalificeringer, der dannede grundlag for ansættelse, var ligeledes til dels formidlet af samme organer.
These data further corroborate the con clusion drawn in previous chapters that the combination of rehabilitation and employment through job-related activities backed by the assistance of guidance services must be seen as one of the essential requirements for vocational integration.
Disse oplysninger bekræfter endnu en gang den i de foregående kapitler fremførte opfattelse, at en. sammenkobling af revalidering og beskæftigelse med virksomhedsrelaterede opgaver ved samtidig bistand fra ledsagende
A case study of 60 Dutch people with learning difficulties and mental handicaps draws a similar conclusion (see Gortzak 1988): only about a third of school-leavers in this group found a regu lar job in 1984 and 1985, compared with 53% in 1986 and 50% in 1980 (see Ministry of Welfare, Health and Cultural Affairs 1989).