natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den er i hvert fald ikke ny, men de forsog. der gjordes med udmontning af kon ceptet livslang uddannelse i efterkrigsårene, er, som det fremgår af Denis Kallens' artikel (og af Albert Tuijmans redegorelse for det tidlige svenske eksperiment), langt fra historien om en succes. Kallens dystre konklusioner, der er baseret på hårde facts, står i skarp modsætning til hvidbogen.
At a time when advances towards the information society and the acceleration of technical and scientific progress risk creating a dichotomy between "those who know" and "those who do not know", this idea and its topicality echoed in the guiding principles of the Commission White Paper "Teaching and learning.
Kan det tænkes, at han har ret?
Towards the learning soci­ety".
1996 er blevet udnævnt til "Det Europæiske Ar for Livslang Uddannelse".
1996 has also been made the "European year of LLL" by the White Paper.
Tanken om at skabe vilkår, der giver alle borgere mulighed for at tilegne sig viden gennem hele livet, indgår i den demokratiske opfattelse af vore samfunds funktionsmade.
The bottom line is. of course, the search for a positive policy solution to the European unemployment situation and the problem that continued upgrad­ing of work­related knowledge is becom­ing a must for everybody holding a job, and not only a few of us.
På vej mod det kognitive samfund", derfor yderst aktuel.
Could such an idea possibly be wrong?
I tidens lob er de grundlæggende principper for denne tanke dog blevet udsat for kraftige spændinger, navnlig pa grund af konjunkturelle og budgetmæssige krag, som alt for ensidigt betinger og omstrukturerer erhvervsmæssig undervisning og uddannelse.
With this double issue, the European Journal "Vocational Training" wishes to re­spond to the invitation issued by Madame Cresson in her speech on 2 February 1996 in Venice to open broad debate on the White Paper as part of the European Year of Lifelong Learning.
Med dette dobbeltnummer onsker det europæiske tidsskrift "Erhvervsuddannelse" at efterkomme den opfordring, som Edith Cresson fremsatte i sin tale den 2. februar 1996 i Venedig om at åbne en omfattende debat om hvidbogen i forbindelse med Det Europæiske Ar for Livslang L'ddannelse.
The Journal also wished to ensure its presence at the national policy meeting, the Entertains Condorcet, in France where the issue of lifelong learning was discussed in depth.
Det er ligeledes hensigten at præsentere tidsskriftet i anledning af de politisk betydningsfulde Condorcet-samtaler i Frankrig, hvor emnet livslang uddannelse vil blive udforligt debatteret.
The idea is, however, not at all new, and the practice of LLL over the post­war years, as documented in Denis Kallen's article (and by the evidence reported by, for instance, Albert Tuijnman from the early Swedish experiment) tells the story­of everything but success.
Beslutningen om at knytte tidsskriftet til denne begivenhed blev truffet på grund af den hermed givne mulighed for at få adgang til faktuelle argumenter, som kan understøtte debatten.
The decision to link issues of the Journal to such events was prompted by the desire for access to arguments and hard facts which could underpin debate.
Idet tidsskriftet giver ordet til politiske beslutningstagere og skitserer det historiske forlob af denne generose tanke om livslang uddannelse og endvidere sætter de grundlæggende principper i relation til den faktiske situation i forskellige lande, håber det på denne måde at udfylde dets primære rolle, nemlig at bidrage til debatten om erhvervsuddannelse i Europa pä grundlag af analyser og velfunderede argumenter.
In giving the floor to policy, in tracing the history of this grand idea and in showing the correlation between creating principles and the situation as it exists in a number of countries, the Journal hopes to fulfil its foremost role of contributing to debate on vocational training in Europe on the basis of well­pondered and rigorous infor­mation and argument.
Johan van Rens Direktør for CEDEFOP positiv udmontning af den politiske retorik? rik?
Johan van Rens Director of CEDEFOP b) economic incentives to learn diminish
Livslang læring er indlysende nok ikke et veldefineret anliggende.
Of course, LLL is not a well defined is­sue.
Det svenske eksperiment handlede snarere om tilbagevendende uddannelse.
The Swedish experiment was rather a case of recurrent education.
Og uddannelse er no get langt snævrere end læring.
Education is something much more narrow than learning.
Det svenske eksperiment slog fejl. hvilket illustrerer den store afstand mellem vision og virkeliggorelse.
It failed and the failure illus­trates the large distance between vision and execution.
Selv planlæggere og po litikere ma tage sig tid til at lære. hvor dan tingene skal gores, hvis de skal fungere i overensstemmelse med deres ambitioner.
Even policy makers have to take their time to learn howio do things to achieve their ambitions. And in his reading of the White Paper.
Alain d'Iribarne sætter i sin læsning af hvidbogen (jf. hans artikel i dette nummer) sporgsmalstegn ved hvidbogens paradigmer og operationelle indhold, navnlig hvad angår muligheden for at for ene okonomiske realiteter med sociale ambitioner.
Alain d'Iribarne (article in this issue) questions the paradigms and the operational con­tent of the White Paper, especially when it comes to reconciling economic reali­ties with social ambitions.
Nogle økonomiske grundtræk
Some economic fundamentals because the pay back period of learning investments shortens with age.
Lad os kaste et blik på nogle af de okonomiske grundtræk, der er dokumenteret i artiklerne i dette nummer af Erhvervs uddannelse.
Let us take a look at some of the eco­nomic fundamentals, which have been documented in the articles of this issue.
Her er nogle facts.
Here are some facts.
Med alderen (a) ned sættes evnen til at lære og (b) de økonomiske incitamenter til at lære bliver mindre, fordi afskrivningsperioden for in vesteringen i uddannelse bliver kortere med alderen.
With age a) the individual capacity to learn even­tually· declines, and
José Morais og Regine Kolinski papeger i deres artikel, at indlæringen foregår i en bestemt rækkefølge, og at visse intellektuelle evner skal ud vikles tidligt.
A positive case for LLL would then re­quire: a) that the organization of learning be radically improved, and b) financial support for learning that increases with age.
Andre forhold arbejder imidlertid for større udbredelse af livslang uddannelse.
Other circumstances, however, work for LLL.
I de senere år er kvalifikationernes nedskrivningstakt blevet væsentlig hurti­gere, og dermed bliver det stadig vigti­gere at erhverve kvalifikationer og at ajourføre dem for at beholde jobbet eller finde et nyt, hvis man har mistet det gamle.
In recent years the depreciation rate of skills has been steadily increasing making the acquisition and maintenance of skills increasingly important for holding a job and for getting back to a job if you have lost it.
Der er to sider af dette problem.
There are two sides to this problem.
Den hurtige teknologiske udvikling æn­drer kravene til arbejdsstyrkens viden og kundskaber.
Technology is rapidly raising and changing the demands on knowledge of labour.
Arbejdstagere i andre lande lærer hurtigt, og for at blive, hvor man er, må man udvikle sig.
Workers in other countries are fast learners. To stay where you are you have to move ahead.
For at undgå, at en stadig større del af arbejdstagerne skal blive funktionelle analfabeter, dvs. at de med stort besvær kan læse, skrive og kommunikere, men ikke godt nok til at få et job, der giver en rimelig løn, er det simpelthen nødven­digt, at livslang uddannelse bliver en rea­litet. Det er en barsk, men positiv betragt­ning.
To avoid a growing share of "functionally illiterate" workers who can read, write and communicate with great effort but not sufficiently to be employable at reason able wages, LLL simply has to become a workable proposition.
Spørgsmålet er, om der findes eg­net undervisningsteknologi, som kan bringe dette mål inden for rækkevidde, og om der er etableret støttemuligheder og lovgivning med sigte herpå?
Is there a new "educational technology" that will achieve it, or subsidies, or legislation?
Hvem får adgang til uddannelse?
Who profits from education?
Den direkte anvendelige menneskelige kapital er for det meste skabt på arbejds­pladsen.
becomes increasingly costly for the individual, and for the society, to correct a bad learning experience in early school, a situation that makes the economic case for LLL even worse for those who "need it most", as observed in Hillage's article.
Dette fremgår helt tydeligt af en række nyere studier, og bl.a. Jordi Planas' artikel leverer rigelige beviser herpå.
The most important platform for continued learning on-the-job therefore is built already in school, making the case for LLL very much dependent on an efficient early schooling organization.
Der­med bliver evnen til at lære på arbejds­pladsen af altafgørende betydning for arbejdspræstationen, og denne evne til at lære er på sin side stærkt afhængig af er­faringerne fra grundskolen.
And even though family background matters more for performance in school than we want to think, the improvement in educational practice needed to make LLL the success asked for in the White Paper, has to begin at early school.
Lære­processen er kumulativ, og det bliver stadig mere omkostningskrævende for den enkelte og for samfundet at rette op på mangler og dårlige skoleerfaringer, en si­tuation, som gør den økonomiske indsats til livslang uddannelse endnu værre for dem, der har mest brug for det, som det hedder i Hilages artikel.
We apparently face a dual labour market problem; the young who have to get on the right learning track and those of age who have already missed the string of learning opportunities that are generously provided in practically all wealthy industrial countries.
Jeg taler her ikke så meget om teoretiske skolekundskaber, som om aktive skoleerfaringer i bredere forstand, som kan udvikle evnen til at tage initiativer, arbejde på en disciplineret og velorganiseret måde og at lære på arbejds­pladsen (jf. f.eks.
A first observation to make is that where private rationality rules, those who re ceive education at the expense of em ployers, or those who pay for it them selves are those already well educated and talented.
Laestadius' artikel i Er­hvervsuddannelse nr. 6/95 om de særde­les velkvalificerede arbejdstagere, som ikke har nogen formel erhvervsuddan­nelse), selv om teoretiske kundskaber i stigende grad er nødvendige for at kunne lære og kommunikere effektivt på mo­derne arbejdspladser.
To constitute a privately profitable recipient of training and educational benefits on the job, you, there fore, have to demonstrate a capacity to learn efficiently (receiver competence).
Det vigtigste fun­dament for arbejdsbaseret efter­ og vide­reuddannelse lægges således allerede i grundskolen, og dermed bliver mulighe­den for at nyde gavn af en livslang lære­proces i høj grad afhængig af en effektiv tilrettelæggelse af grundskoleundervis­ningen.
One criterion for that is an already dem onstrated capacity to learn. Uneducated, middle aged workers with little or no experience from on-the-job retooling, therefore, often find themselves being bad educational investment objects.
Og selv om familiebaggrunden spiller en større rolle for udbyttet af sko­legangen, end vi normalt ønsker at tro. skal forbedringen af uddannelsespraksis starte allerede på grundskolens første trin. hvis livslang uddannelse skal blive den succes, som der slås til lyd for i hvid­bogen.
This can be observed in employers' practice (see for instance Hillage's and Planas' articles), and it reflects perfectly rational behaviour on the part of employers, only that such practice excludes some from educational opportunities on the job.
Den individuelle indsats er afgørende
The cumulative nature of learning
Hvis det private er­hvervsliv skal finde det rentabelt at inve­stere i en medarbejders uddannelse, skal den pågældende derfor kunne bevise sin evne til effektiv indlæring (modtager­kompetence).
Or could it be that the organizing of formal schooling and of later vocational training is so bad that individual responsibility and effort do not help?
Et af kriterierne herfor er, at han tidligere har bevist en sådan evne.
Directly useful human capital has mostly been acquired on-the-job.
Midaldrende arbejdstagere uden uddan­nelse og med få eller ingen erfaringer med jobrelaterede omstillingsprocesser betrag­tes derfor ofte som et dårligt objekt for uddannelsesinvestering.
This is obvious from a number of recent studies and Jordi Planas' article provides plenty of evidence.
Vi står efter alt at dømme over for et dob­belt arbejdsmarkedsproblem; de unge,
But education is an enormous, re source-using, protected and publicly run industry with a long tradition of instruc-
ERHVERVSUDDANNELSE NU/9
VOCATIONAL TRAINING NR. B/9
EUROPEISK ÏIDSSHHIFT som skal ind på det rigtige indlæringsspor, og de ældre, som ikke har kunnet udnytte de uddannelsesmuligheder, som i så rigt mål tilbydes i alle velstående in dustrisamfund.
First, industrial technology is changing at an increasing rate, forcing firms that can not cope into distress or bankruptcy.
Hvad de unge angår, vil der ikke frem over være nogen undskyldning for funktionel analfabetisme.
Second, competition from the less advantageous world is increasing, and particularly so at the low and not intellectually demanding end of production in the wealthy economies.
Det individuelle udbytte af uddannelsen afhænger af den individuelle indsats.
Everybody has to keep training to upgrade his or her com petence to stay where they are.
turlig interesse i at løse de dårligt stille des problemer, er ikke en anbefalelsesværdig praksis.
tton-led learning faced with the enormous task of fostering capable individuals.
Virksomheder er interesseret i at fremme en positiv virksomhedskultur og kompetent teamwork.
Will the old, or a new. publicly run LLL or ganization be capable of providing these services?
Som François Germe og François Pottier gor opmærksom på, vil virksomhederne være tilbøjelige til at investere i uddannelse i det omfang, de finder det nødvendigt for at forbedre virksomhedens ydeevne, og de vil typisk investere i de medarbejdere, hvis uddannelse forventes at være til nytte for virksomheden.
To expect results in the form of useful knowledge without imposing much tougher demands on the individuals is wishful thinking.
De forventer, at staten tager ansvaret for de dårligt stillede og arbejdsløse.
Demanding more of in dividuals in distress, of innovative behaviour in public schools and of vocational training centres, however, is not going to be well received.
At skabe en situation, hvor deltagelse i efter- og videreuddannelse afhænger af arbejdsgiverens initiativ, vil desuden ikke alene gøre arbejdstagerne mere passive, men også resultere i ulige muligheder for uddannelse.
We rather find suggestions to place responsibilities elsewhere, like making the firms pay.
Kan de rige industrilande ikke bare fortsætte som før og overlade de dårligst stillede til det sociale sikringssystem, efterhånden som al deren nedsætter deres evne og tilskyndelse til at lære?
They should rather expect to be in the market look ing for a new job, and a more knowledge demanding job at that, one or two times during their working life, and very early as well, if they cannot counter that situation through efficient LLL and through moving to a better job before being laid off.
Svaret er NEJ, og det af tre grunde.
The same worries ap ply, for the same reasons, to most Euro pean countries.
For det første udvikler den industrielle teknologi sig med stadig større hast og tvinger de virksomheder, som ikke kan følge med, ud i dårlig økonomi eller kon kurs.
Public finances of Western European countries are no longer capable of funding the generosities they used to, and for reasons we do not have to discuss here.
Hvad de øvrige grupper angår, er et af de mest presserende sociale problemer at til rettelægge nye og effektive læremuligheder for dem, der ikke kom med i første ombæring.
Making the firms pay has been a stand ard argument of unions and of Governments with budget problems. Making firms responsible for training might, how ever, create an even worse situation.
Både Edith Cresson og hvidbogen understreger dette aspekt.
Learning performance is something very different from resources invested in education.
Men uddannelse er en meget stor, ressource krævende, beskyttet, offentligt drevet in dustri med en lang tradition for lærerstyret undervisning, der nu står over for den vældige opgave at skulle frembringe livsog arbejdsduelige individer.
Initiative and efforts on the part of receiving individuals and the perform ance of the educational organization are what matters. To impose responsibilities of this kind on an institution not naturally inclined to be interested in solving the problems of the disadvantaged is not recommended practice.
Vil det gamle eller for den sags skyld en nyt offentligt livslangt uddannelsessystem være i stand til at levere de relevante tjenesteydelser?
Firms are con cerned with fostering corporate cohesion and competent team behaviour.
At forvente resultater i form af nyttig og anvendelig viden uden at stille langt hårdere krav til den enkelte er ønsketænkning.
As pointed out by François Germe and François Pottier, firms will allocate the resources they consider necessary for good firm performance on those individuals they expect to be willing and capable of usefully (for the firm) receiving instruction.
Men strengere krav til dårligt stille des egenindsats og til skolerne og erhvervsuddannelsesinstitutionerne vil ikke blive vel modtaget.
They expect the Government to take responsibility for the disadvantaged and unemployed.
Tendensen er snarere at placere ansvaret andetsteds, og f.eks. lade virksomhederne betale.
Further more, to create a situation where con tinued training depends on initiatives of the employer is not only going to in crease the passivity of the workers, but also to institute an unequal and unfair benefit situation.
Lad virksomhederne betale
The necessity for LLL
At gore virksomhederne ansvarlige for uddannelse af arbejdstagerne kan imidlertid gøre si tuationen endnu værre. Gode uddannelsesresultater er noget helt andet end ressourcer investeret i uddannelse.
The articles in this issue are not very articulate on these critical linkages between the efficiency of useful learning and the functioning of the labour market, or the market for competence.
Det, der betyder noget, er udannelsesdeltagernes initiativ og indsats og en ef fektiv tilrettelæggelse af uddannelses aktiviteterne. At lægge sådant ansvar over på et foretagende, som ikke har en na
On the other hand these matters have been running themes in earlier issues of the journal (see for instance my articles in No. 2/1994) and the journal format unfortunately limits the possibilities of addressing the whole com plex in one context.
ERHVERVSUDDANNELSE NR.8/9
VOCATIONAL TRAINING NR. 8/9
Hvis man først er arbejds løs, er det umuligt at finde et nyt job med blot tilnærmelsesvis samme løn som det foregående, såfremt man ikke har sørget for at vedligeholde en livslang læreproces lige fra de tidligste skoleår.
In conclusion then: avoiding continued high unemployment in Europe, widening income gaps and a growing share of functionally illiterate and unemployable work ers requires an efficient LLL system.
En lignende analyse kan af samme grund gøres gældende for de fleste europæiske lande.
But no such system is going to work if it is not supported by an efficient primary and secondary schooling system - in most European countries an almost 100 percent
Men et sådant system kan ikke fungere, hvis det ikke understøttes af et effektivt undervisningssystem - som i størstedelen af de europæiske lande for næsten 100 procents vedkommende er sta tens ansvar og monopol - af den enkeltes eget initiativ til og indsats for at lære og af et omorganiseret arbejdsmarked, som tilskynder folk til at opsøge bedre job muligheder og at lære undervejs.
Government responsibility and monopoly - by initiatives and much en hanced efforts to learn on the part of in dividuals themselves, and by a reorganized labour market that induces people to move in search of better opportunities and to learn along the way.
Dette er de primære forudsætninger for at løse problemet med livslang læring.
These are primary public responsibilities that are crucial to solving the LLL problem.
Livslang læring - tilbageblik og fremtids perspektiver
Lifelong learning: retrospective and perspectives
Udviklingen af en idé
The advance of an idea
Hen imod en politik for livslang uddannelse Edith Cresson Gennemgang af retningslinjerne i hvidbogen og oplysninger om Det Europæiske År for Livslang Uddannelse.
Towards a policy of lifelong learning Edith Cresson The orientation given by the White Paper and the European Year of Education and Lifelong learning.
Erhvervsmæssig grund- og efter- og videreuddannelse: den nuværende situation og fremtidsperspektiver i Portugal.
Initial and continuing training in Portugal: Present situation and future outlook.
Interview med Eduardo Marcai Grilo, undervisningsminister
Interview with Eduardo Marçal Grilo, Minister of Education
Livslang uddannelse - et tilbageblik Denis Kallen "(...) det stort tænkte og vidtfavnende livslange uddannelseskoncept. som det opfattedes i de tidligere faser, stemmer ikke længere overens med den "kæft-t rit-og-retning-ånd", der præger nutidens effektivitetsorienterede markedsøkonomier. "
Lifelong-learning in retrospect Denis Kallen "(... ) the generous and encompassing concept of lifelong education as it was conceived in the early stages no longer fits the present-day efficiency-oriented "no nonsense" market economies. "
En læsning af paradigmerne i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse: elementer til en debat Alain d'Iribarne "Hvis det bebudede projekt om via livslang uddannelse at forene økonomiske konkurrencemål, personlig udfoldelse og social samhørighed skal have den ringeste chance for at lykkes, er det nødvendigt, at de aktører, der spiller en hovedrolle i dekonstruktions-/'rekonstruktionsfeenomenerne, accepterer at deltage i et komplementaritetsspil (...)"
A discussion of the paradigms of the White Paper on education and training:* a contribution to the debate Alain d'Iribarne "(...) so that the professed objective - reconciliation of economic perspectives of competitiveness, personal perspectives of self-development and collective perspectives of social cohesion by means of lifelong learning" - can have a chance of success - the players with a predominant role in the "deconstruction/ reconstruction" phenomena must accept to play a game of complementarity. "
Idé og virkelighed
The idea and the facts
Hvem modtager uddannelse? - en oversigt på europæisk plan Norman Davis 'Sammenligninger viser grunduddannelsens betydning for sandsynligheden for at modtage efter- og videreuddannelse senere i livet. "
Who participates in education and training? - an overview at European level Norman Davis "t... ) comparisons (... ) show the impact of initial education and training on the likelihood of receiving continuing training in later life."
Efter- og videreuddannelse i virksomheden - et bidrag til gennemførelse af livslang uddannelse Uwe Grünewald / denne artikel "(...) skal det undersøges, hvorvidt derfra Kommissionens koncepter for livslang uddannelse kan udgå impulser til udvikling af efter- og videreuddannelsen i virksomheden. "
Incompany continuing training - a contribution to lifelong learning? Uwe Grünewald This article sets out to investigate "the extent to which the Commission's lifelong learning concept can be expected to stimulate the shaping of incompany continuing training ".
ERHVERVSUDDANNELSE NR. B/9
VOCATIONAL TRAINING NR. B/9
Frankrig: Voksenuddannelse på eget initiativ - tilbagegang eller opblomstring?
Own-initiative continuing training in France: decline or renewal?