natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der har været to forskellige tendenser i de senere år, nemlig en udvidelse af lærlingeuddannelsen og indførelsen af kompetencebaserede erhvervsfaglige prø­ver i lighed med NVQ'erne i Det Fore­nede Kongerige.
Apprenticeships are not easy to establish in new fields, because of the tradition of schoolbased education. There is a lack of curricula of apprenticeships in many fields and a lack of trained train ers and instructors in firms.
Den hastige teknologiske udvikling i dag indebærer store udfordringer til den institutionelle erhvervsuddannelse, især i Finland, hvor netværket af skoler er ud­strakt.
The client decides the type and quality of education he/she wants, and as a result of this, educational demand steers educa tional development and supply.
Der findes ca. 500 erhvervsskoler, hvor der undervises 200 000 elever om året.
In Finland the Government has already defined this as one of the criteria to be used in quantification.
Det er ikke muligt for en erhvervs­skole at forny sine undervisnings­materialer i samme hastighed, som de mest progressive arbejdsgivere anskaffer nyt udstyr og nye maskiner.
The new Act on competence-based examinations was enforced this year, and so far only very few examinations have been passed.
Derfor er det uundgåeligt, at væsentlige dele af den praktiske erhvervsuddannelse lægges over i progressive virksomheder.
The first experiences are that very few people can pass the new examinations without formal training or educa tion.
"Især i 90'eme bar der været en udpræget ten­dens til at se uddannelse som en kundeservice.
"Especially in the nineties there has been a strong trend towards a conception of education as a customer service.
Kunden bestemmer, hvilken type uddannelse samt hvilken kvalitet, man ønsker; som følge heraf er det efterspørgslen efter uddannelse, der styrer uddannelsernes udvikling og udbud. "
The client decides the type and quality of education he/ she wants, and as a result of this, educational demand steers educa tional development and supply. "
Især i 90'erne har der været en udpræget tendens til at se uddannelse som en kundeservice. Kunden bestemmer, hvil­ken type uddannelse samt hvilken kvali­tet, man ønsker; som følge heraf er det efterspørgslen efter uddannelse, der sty­rer uddannelsernes udvikling og udbud. Den finske regering har allerede define­ret dette som et af kriterierne, der skal tilgodeses ved kvantificeringen.
Finland now finds herself in a situation in which general education and vocational education and training are being developed separately according to the principles of the "edifying school" and the la bour market school, respectively, but one of the underlying principles is a marketbased, serviceoriented school.
I de sidste par år er både arbejdsgiver­og arbejdstagerorganisationerne gået ak­tivt ind for lærlingeuddannelsen.
"In 1990s, the number of apprenticeships has increased by almost 40%, from 7 200 to 10 000.
I 90'erne er antallet af lærekontrakter steget med næsten 40% fra 7 200 til 10 000, som dog fortsat kun udgør 5% af den samlede erhvervsuddannelse.
This is still only 5% of all vocational education and training. "
Det er ikke nemt at få etableret en lærekontrakt inden for nye erhvervsområder på grund af den tradi­tionelt skolebaserede uddannelse.
Recent developments have generated pressures for dismantling the present centralized administration.
Der mangler uddannelsesplaner for lærlinge inden for mange områder samt velud­dannede undervisere og instruktører i virksomhederne.
This is due to two factors in particular: current neo-liberal social thinking, which stresses the respon sibility of the provider of services, and economic developments.
Den nye lov om kom­petencebaserede prøver er trådt i kraft i år, og indtil nu er der kun afholdt nogle ganske få prøver.
As a result of the slump in industrial production, the relative share of the public sector will grow in gross national product.
De første erfaringer viser, at kun meget få personer kan bestå de nye prøver uden en formel erhvervs­uddannelse.
The problem of schoolbased vocational education is related to the contacts with working life and to the changing demands of working life.
De færdigheder, som de tileg­ner sig i deres arbejde, er for begrænsede til, at de kan klare de krav, der stilles ved prøverne.
The educational policy lays great emphasis on bringing educa tion closer to practical work.
"190'erne er antallet lærekontrakter steget med næsten 40% fra 7200 til 10 OOO, som dog fortsat kun udgør 5% af den samlede erhvervs­uddannelse. "
The proportion of work practice in the theoretical education has increased greatly in the last few years. An optimal balance and integration between education and work is the crucial question at the moment.
Finland står i dag i en situation, hvor den almene uddannelse og erhvervsuddan­nelsen udvikles hver for sig i henhold til principperne om henholdsvis den "opbyg­gelige skole" og arbejdsmarkedets skole, men et af principperne, der ligger til grund, er en markedsrelateret, service­orienteret skole.
The leading principles underlying the current administrative reform in Finland is to do away with normative regulation and delegate decision power.
Udbuddet af arbejds­markedsuddannelser for voksne er alle­rede nu udelukkende baseret på efter­spørgsel og marketing.
As a result of the deteriorating economic situation, personnel has to be reduced, and relevant decisions, also as concerns educational administration, have already been made.
Et aspekt ved uddannelsen i Finland er i dag, at erhvervsuddannelsen for unge og voksenuddannelsen har udviklet sig hver for sig.
The change in educational policy towards greater individuality, flexibility, optionality and local responsibility has strenghtened the training alternatives.
Mulighederne for erhvervsuddan­nelse øges, men samtidig bliver det van­skeligere at opretholde samme indlærings­niveau på de forskellige skoler og i de forskellige dele af landet.
There have been two alternative tendencies in recent years, the expansion of apprenticeship training and the introduction of competence-based vocational examinations like NVQ's in the UK.
"Den nye lov om kompetencebaserede prøver er trådt i kraft i dr, og indtil nu er der kun afholdt nogle ganske f d prøver.
"The new Act on competence-based examinations was enforced this year, and so far only very few examinations has been passed.
De første erfarin­ger viser, at kun meget fd personer kan bestd de nye prøver uden enformei erhvervsuddannelse.
The first experi ences are that very few people can pass the new examinations without formal training or educa tion.
De færdigbeder, som de tilegner sig i deres ar­bejde, erfor begrænsede til, at de kan klare de krav, der stilles ved prøverne. "
The skills they learn in the job are too narrow for them to meet the requirements of these examinations. "
I takt med den seneste udvikling er der opstået et påtrængende behov for at af­vikle den nuværende centraliserede ad­ministration.
During the last few years, both the employer and the employee organizations
I uddannelsespo­litikken lægges der stor vægt på tilnær­melse mellem uddannelsen og det prak­tiske arbejde.
In the Finnish administration there are three different levels of state authorities to steer local activities.
En optimal ba­lance og integration mellem uddannelse og arbejde er det centrale spørgsmål i øje­blikket.
Nearly all ministries have a national central agency and a regional (provincial) administration sub-
ERHVERVSUDDANNELSE HR. 4
VOCATIONAL TRAINING NO. 4
EUROPEEN TIDSSHRIFT til at udbyde uddannelse i henhold til de lokale behov.
* ities of an institution more closely than before.
"I takt med den seneste udvikling er der opstået et påtrængende behov for at afvikle den nuværende centraliserede administra­tion."
"Recent developments have generated pressures for dismantling the present centralised administration. " ordinate to them.
De ledende principper bag den igangvæ­rende administrative reform i Finland tager sigte på at afskaffe den normative regu­lering og uddelegere beslutningskompe­tence.
This multiple-level structure in decision-making and planning has proved unduly heavy. Decisions and planning responsibilities will be delegated to the local level.
Som følge af den forværrede øko­nomiske situation må der skæres ned i antallet af ansatte, og afgørelser i så hen­seende, der også omfatter uddannelses­sektorens administration, er allerede ble­vet truffet.
As regards education, the aim is to create national frameworks within which educational institutions are fairly free to provide education according to local needs.
Derigennem skabes forudsætningerne for et fleksibelt udbud af uddannelse.
In terms of administration, the present development stage is somewhat vague.
Det forventes end­videre, at et voksende lokalt selvstyre vil forbedre uddannelsens effektivitet og an­vendelighed.
At some quarters it is feared that the delegation of governmental powers and regulation to the local level will shift real decision-making power to social partners.
Mere end tidligere vil forsk­ellige interessegrupper følge skolernes aktiviteter på nært hold.
There is a risk that development frameworks will be defined by the Teacher Union through their influence on the national division of classroom-hours and by employer organizations through their in fluence on national end-of-programme examinations.
I den finske administration findes tre forskellige statslige myndighedsniveauer til styring af lokale aktiviteter.
The growth of local autonomy is an essential part of the reform of educational administration.
Næsten alle ministerier har en landsdækkende central forvaltning og en regional (provins­) for­valtning, der er underlagt denne.
Curricula include discretionary elements to be decided locally within loose target frameworks.
Denne struktur med flere niveauer i beslutnings­processen og planlægningen har vist sig at være alt for omstændelig.
This creates conditions for flexible educational provision.
Beslutninger og planlægningsansvar vil blive delege­ret til det lokale niveau.
It is also hoped that growing local autonomy will improve the effectiveness and efficiency of education.
Der er risiko for, at udviklingsrammerne vil blive defi­
Various interest groups will follow the activ
Uddannelsessystemet i Finland
The regular education system in Finland
Universitet Højere læreanstalter
University Academic colleges
Grafisk fremstilling: Rudolf J. Schmitt; teknisk produktion: Axel Hunstock, Berlin; vejledning fra CEDEFOP ved Pekka Kämäräinen
Graphics: Rudolf J. Schmitt; Technical production: Axel Hunstock, Berlin; Consultation commissioned by CEDEFOP: Pekka Kämäräinen
# tre faktorer - kvota af klassetimer, elevtal og institutionens størrelse.
educational system is not as flexible as it should be in a real customer-driven system.
Institutionen kan bruge pengene efter eget skøn. Ud gifterne vil ikke længere blive opdelt i omkostninger, der berettiger til statsstøtte, og andre, der ikke gør det.
The network of educational institutions is built up to support the regional policy in a country with the fifth largest area in Europe and a population of five million inhabitants.
neret af lærernes fagforbund gennem deres indflydelse på den landsdækkende opdeling af klassetimer, og af arbejds giverorganisationer gennem deres ind flydelse på de afsluttende prøver på nationalt plan.
It is hoped that the new system will raise the standard of educational services and enable the institutions to cater to special local needs better than under the present system. At the same time municipalities are encouraged to provide cost-effective services and to prune their administration.
"I Finland vil pligten til at udbyde erhvervsuddan nelse gradvis gd over til kommunerne. (...)
"In Finland the duty to provide vocational educa tion wilt be gradually transferred to municipali ties (...)
De modtager statstilskud alt efter deres udgifter og kommunens finansielle status. "
They receive state grants based on their expenditure and on the financial status of the municipality in question."
Man håber, at det nye system vil forbedre uddannelsesservicens standard og sætte institutionerne i stand til at tage højde for specielle lokale behov på en bedre måde end under det nuværende system.
In Finland the duty to provide vocational education will be gradually transferred to municipalities.
Samtidig opfordres kommunerne til at yde en effektiv service omkostningsmæssigt set og til at slanke administrationen.
At present half of voca tional institutions are run by municipal ities.
Når nye opgaver og ansvarsområder overføres til kommunerne, skal de også have de ressourcer, som de skal bruge til at udføre dem.
They receive state grants based on their expenditure and on the financial status of the municipality in question.
I Finland vil pligten til at udbyde erhvervs uddannelse gradvis gå over til kommunerne.
Parliament noted in its communication on the Government's educational policy re port that the state grants reform must not change the distribution of educational costs between the state and municipal ities.
I dag står kommunerne for halvdelen af erhvervsskolerne.
When new tasks and responsibilities are transferred to municipalities, they must also receive the resources they need to execute them.
De modtager statstilskud alt efter deres udgifter og kom munens finansielle status.
Parliament also noted that during recession no cuts should be made in education, on the contrary, it should be given more support.
"Parlamentet konstaterede (...), at der under reces sionen ikke skulle skæres ned pd uddannelsen, men tværtimod ydes mere støtte. "
"Parliament (...) noted that during recession no cuts should be made in education, on the con trary, it should be given more support. "
Erhvervsuddannelse har altid været anset for at være borgernes privilegium.
In the near future, as a result of the adoption of management by objectives in the whole state administration and the current rationalization and decentralization, state grants will be allocated according to a new system.
Af denne grund er erhvervsuddannelsens fi nansiering i vidt omfang afhængig af of fentlige midler.
An institution will re ceive a lump sum calculated on the basis of three factors - its classroom hour quota, number of students and its size.
Det finansielle ansvar for ventes ikke at blive ændret i den nærmeste fremtid på grund af denne traditionelle holdning.
The in stitution can use the sum at its discretion.
En institution vil modtage et rundt beløb, der er beregnet på basis af
Expenditure will no longer be divided into
Det Nationale Erhvervsuddannelsesråd, afdeling for planlægning og udvikling, rapporter 16/1988.
For this reason the financing of education and training very largely rely on public funds.
Erhvervspædagogisk uddannelsesinstitut i Hämeenlinna, forskningsrapporter 5/1988.
No change in the financial responsibility is expected in the near future because of this traditional attitude.
(Den post-sekundære erhvervsuddannelsesreform.
(The reform of post-secondary vocational education.
En vurdering af uddan nelsesreformens gennemforelse.)
Assessment of implementation of the educational reform.)
Volanen, Matti Vesa: Åbne sociale strukturer og skole/arbejde-netværket. I Kyrö, Matti (udg.): Kvalifikationsforskning - som bas för utbildning? Stockholm, 1989.
Ekola, J., Kämäräinen, P. & Vuorinen, P.: Ammatillisen koulutuksen uudistaminen 1980luvulla (Reform of vocational education in 1980s). National Board of Vocational Education, Reports 30/ 1991. Volanen, M.V.: Open social structures and the schoolAlabour network. In Kyrö, Matti (ed.): Kvalifikationsforskning - som bas för utbildning?
Boom i lærlingeuddan­nelsen i Finland med henblik på, at eleverne erhverver relevante kvalifikationer.
Boom in apprentice ship training in Finland
En genopdaget vej til ar­bejdslivet arbejder ved Helsinki Universitet, Finland.
Rediscovered avenue into working life works at the University of Helsinki, Finland.
Harforinden været ansat i den finske nationalbanks institut for økonomisk forskning, i OECD­sekretariatet i Paris og Conference Board i Bruxelles, i den finske arbejdsgiver­ og industrifor­ening og det finske manage­mentinstitut (LIFIM).
Prior to this, he was employed at the Bank of Finland Lnstitute for Economic Research, the OECD Secretariat in Paris and Conference Board in Brussels, the Association of Finnish Employers and Industry, and the Finnish Institute of Management (LIFIM).
Fra industrialiseringens be­gyndelse i Finland i anden halvdel af det 19. århun­drede har erhvervsuddan­nelsesområdet været domi­neret af en offentlig skole­uddannelse.
In Finland, this means late realization of an obvious but fundamental fact: it is the companies, the providers of goods and services, which are par excellence a training resource inferior to none and underutilized so far.
I Finland har dette ført til en sen erken­delse af den indlysende, men fundamen­tale kendsgerning, at virksomhederne, der leverer varer og tjenesteydelser, er en uddannelsesressource par excellence og bedst af alle og hidtil langtfra anvendt i et rimeligt omfang.
A company, in order to be successful, needs to keep abreast of technological and organizational de velopment, markets, and customers' needs.
Vil en virksomhed have succes, må den følge med i den teknolo­giske og organisatoriske udvikling, i markeders og kundernes behov.
In this respect, on-the-job training means an efficient learning method and early accommodation to company culture and working life.
For så vidt er uddannelse på arbejdspladsen en effek­tiv læremetode med tilpasning til virk­somhedskultur og arbejdsliv fra begyndel­sen. Den er et passende lærested både for dem, der har brug for en grundlæggende faglig uddannelse, og dem, der har brug for efteruddannelse eller omskoling.
It is a suitable place of learning for those needing professional basic training and for those in need of further training or retraining.
Uanset hvor stor arbejdsløsheden og om­fanget af de strukturelle ændringer er, bliver der ved med at være behov for fag­lært arbejdskraft.
Whatever the level of unemployment and the scope of structural changes, the need for trained and skilled manpower remains.
Den hidtidige udvikling og prognoserne i de industrialiserede lande viser uden undtagelse en stigning i antallet af veluddannet, men også en ned­gang i antallet af ufaglært arbejdskraft.
Without exception, past development and forecasts in the industrialized countries suggest a rise in highly skilled but a shrinking in the unskilled labour force.
Mange rutinejob vil blive erstattet af automatiserede processer.
Many a routine job will be replaced by automized processes.
Mens fag, hånd­værk, produktionsbrancher og hele industrisektorer forsvinder, vil nøgle­færdigheder for individer og skoler om­fatte fleksibilitet, indlæringsevne og evne til omskoling, vilje til at skifte erhverv, kundeorientering.
As trades, crafts, producation lines and entire industrial sectors disappear, key skills for an individual and for schools will include flexibility, receptiveness for training and re training, willingness to change career, customer orientation.
Arbejdsopgaver ændrer sig så hurtigt, at det er praktisk umuligt at imødekomme fremtidige krav gennem en planlægning af arbejdskraften.
Job assignments change so rapidly that it is virtually im possible to anticipate future requirements through manpower planning.
En kvalificeret arbejdsstyrke, veluddannet og i stand til selvstændig og nyskabende tænkning og handling, er en uundværlig konkurrencefaktor på frie og stadig mere omfattende markeder.
A qualified labour force, well-trained and capable of independent and innovative thinking and action, is an indispensable factor of competitiveness in free and growing enlarged markets.
Det er en udfordring til samfundet med de begrænsede offent­lige midler, der er til rådighed, at etablere en sund balance mellem efterspørgslen efter og udbuddet af færdigheder og de store forventninger, som befolkningen har til fordelene ved en uddannelse.
It is a challenge to the society to achieve a good match between the demand for and pro vision of skills, given constraints on the public purse and high expectations of people as to the advantages of education.
Finlands omstilling fra et overvejende landbrugsautarki til en åben markeds­økonomi med en blomstrende industri startede og tog fart i anden halvdel af det 19· århundrede.
Finland's transformation from a predominantly agricultural autarchy into an open market economy with flourishing industry started and gathered momentum in the latter half of the 19th century.
Skovressourcerne, der indtil da var blevet ret så passivt udnyt­tede ­ frem for alt i husholdningerne ­ fik adgang til det internationale marked, tak­ket være træforarbejdningsteknikkens og transportmulighedernes udvikling.
Forest re sources, so far used rather passively mainly for households, entered the inter national markets by virtue of develop ments in wood processing technology and modes of transport.
En liberal lovgivning erstattede tidligere restriktioner i handel og produktion (lau­gene blev afskaffet i 1897).
Liberal legislation re placed earlier restrictions on trade and production (Guilds were suppressed in 1897).
Det zaristiske Ruslands voksende markeder stod åbne for de finske producenter.
Growing markets of Imperial Russia were available for the Finnish producers.
Veluddannede og opfindsomme industrifolk kom til Fin­land fra vesten for at iværksætte vigtige initiativer inden for papirmasse og papir, tekstiler og teknik'.
Skilled and ingenious industrialists arrived in Finland from the West to launch important initiatives in pulp and paper, textiles and engineering'.
Fra 1980'erne er de indivi­duelle præstationer og valg­mulighedernes betydning atter rykket i forgrunden.
Since 1980s, there has been a new emphasis on individual achievements and the importance of options.
Den nye lov, der trådte i kraft i 1993, har udvidet lærlingeuddannelsen til at omfatte alle fag samt sup­plerende uddannelser.
The new law in force since 1993 enlarged the coverage of apprenticeship training to all professions and also to supplementary educa tion.
Sko­lerne har mere frihed til og ansvar for at etablere kur­ser og moduler.
The schools have more freedom and responsibility in setting up courses and modules.
Eksamen er kompetencebaseret og uaf­hængig af, på hvilken måde færdighederne er erhvervet (skole, mesterlære, prak­sis).
Examinations are competence-based and in dependent of the way skills are acquired (school, apprenticeship, practical experience).
Ansvaret for prøverne ligger hos eksamenskom­missionerne, hvor arbejds­markedets parter, skoler og lokale myndigheder samar­bejder.
Responsibility for the examinations lies with the Examination Boards, where the labour market partners, schools and local authorites cooperate.
Den vigtigste udfor­dring er nu at vække inter­esse hos arbejdsgiverne og at få dem involveret.
The most important challenge now is to make the employers interested and commited.
Med den store eller stigende arbejdsløs­hed er interessen for uddannelse vokset.
With high or rising unemployment, inter est in education has grown.
Derfor omfatter arbejdsmarkedspolitikken også flere erhvervsuddannelsesinitiativer end tidligere.
Thus, labour market policies also contain more educa tion and training initiatives than previously.
Arbejdsmarkederne er mere diversificerede og serviceorienterede end før, hvorfor en høj beskæftigelsesgrad ikke længere kan sikres ved en direkte stimu­lering af efterspørgslen fra det offentlige.
With more diversified and serviceoriented labour markets, we can no longer secure high employment by straightforward methods of increasing demand through the public purse.