natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I virkeligheden viser dette definitionsproblem et spændt forhold mellem individuelle kriterier (det formelle kvalifi kationsniveau) og kriterier for produktionstilrettelæggelsen, som resulterer i en klassificering af jobs i henhold til flere eller færre kvalifikationer.
In fact this definitional problem demonstrates a tension between individual characteristics (the level of formal qualification) and the characteristics of the organization of production which result in the classification of jobs as requiring more or less skill.
I denne sammenhæng spiller arbejdsmarkedets opdeling en rolle, hvorved arbejde, som typisk udføres af kvinder og etniske min dretal, eller som findes i brancher, hvor løn og arbejdsvilkår er forholdsvis dårlige, klassificeres som ufaglært.
In this context, pro cesses of labour market segmentation in tervene whereby jobs which are typically done by women, by ethnic minority work ers, or which are found in sectors of the economy where wages and conditions are relatively poor are classified as unskilled.
Som Vincent peger på, 'kan erhvervsuddannelse ikke bare reduceres til den enkeltes vidensniveau, og de klassificeringer, som virksomhederne anvender, svarer ikke altid til de kvalifikationer, jobbet kræver, og heller ikke de kvalifikationer, den der bestrider arbejdet har'(1993b:133, forfatterens oversættelse).
As Vincent points out, 'vocational train ing can not be reduced just to the level of knowledge of individuals, and the classifications adopted by companies do not always correspond to the qualification required for the job, nor that of the worker who occupies it' 0993b:133, author's translation).
Til gennemførelse af analysen blev 'lavt kvalificerede' derfor defineret som ufaglærte erhvervsaktive, hvis strukturelle stilling på arbejdsmarkedet betyder, at de er sårbare over for ar bejdsløshed, eller hvis løn og ansættelsesvilkår er ugunstige sammenholdt med bedre kvalificerede.
Therefore in order to con duct the research project, 'workers with a low level of qualification' were defined as unskilled workers in employment whose structural position in the labour market means they are vulnerable to un employment or whose wages and conditions of employment are unfavourable compared to those of the more highly qualified.
Selv om det formelle kvalifikationsniveau er centralt for deres sårbarhed, indgår det i et sammenspil med andre faktorer, som hænger sammen med deres placering i produktionstilrettelæggelsen.
Although the level of their for mal qualification is central to their vulnerability, this interacts with other factors which are linked to their position in the organization of production.
Fagforeningernes politik på uddannelsesområdet
1 The first phase of this project, which was coordinated by the
Etableret praksis
Established practice
Det blev finansieret af det franske forskningsministerium, og re sultaterne er offentliggjort i et særnummer af La Revue de TIRES Bas Niveaux de Qualification' (1993, nr. 13, efterår).
It was financed by the French Ministère de la Recherche and the findings have been published in a special number of La Revue de TIRES 'Bas Niveaux de
Den oprindelige definition af det under søgte emne stammede fra en ny type beskæftigelsespolitik i Frankrig vedrørende de lavt kvalficerede arbejdstagere - 'les bas niveaux de qualification - BNQ'.
The initial definition of the research topic derived from the identification of a new category of employment policy in France concerning workers with a low level of qualification - 'les bas niveau de qualification - BNQ'.
Denne gruppe er fremkommet ved, at ufaglærte arbejdere ikke var i stand til at tilpasse sig produktionssystemets nye krav gennem deltagelse i omskolingskurser.
This category had emerged as a result of unskilled workers' inability to adapt to the new requirements of the production system through their participation in retraining programmes.
Grunden hertil mente man lå i det lave grundlæggende kvalifikationsniveau (Vincent, 1993a:3).
The reason for this was seen to lie in the low level of their initial qualifications (Vincent, 1993a:3).
Selv om udtrykket afspejler visse faktiske omstændigheder i for bindelse med det franske arbejdsmarked - den omstændighed, at arbejdstagere uden kvalifikationer er udsat for en særlig risiko for at blive ledige - er det ikke helt tilfredsstillende som udgangspunkt for en sammenlignende analyse og kom mer ikke til udtryk i statistiske kategorier. Selv om der er en række ligheder med den belgiske kategori 'risikogrupper", som er anerkendt i lovgivningen og i kollektive overenskomster, findes politiske tiltag for arbejdstagere, som defineres som havende et lavt kvalifikationsniveau, ikke i samme form i alle landene. Endvidere
Even though this term reflects certain realities of the French labour mar ket - the fact that workers without qualifications are more particularly at risk from unemployment - it is not entirely satisfactory as a basis for comparative analysis and is not reflected in statistical categories.
I alle lande er der oprettet institutioner til styring af erhvervsuddannelse og arbejds markedspolitik på forskellige niveauer.
In all the countries, institutions have been established to manage vocational training and labour market policy at different levels.
Der er forskel fra land til land på, i hvil ken udstrækning ansvar for arbejds markedspolitik påhviler staten eller ar-
There are differences between the countries in the extent to which responsibilities for labour market policy are at tributed to the state or the social partners and in the arrangements for continuing training, as opposed to initial training. All
"I Frankrig er efter- og videreuddannelsessystemet mest udviklet som følge af den tværfaglige kollektive overenskomst fra 1970, ..." bejdsmarkedets parter og på ordninger for efter- og videreuddannelse, i modsætning til grundlæggende uddannelse.
*** * * * in Germany "... the social partners have an extensive role in the regulation of initial vocational training at different levels, in company-level planning and in labour market policy.
Alle landene, med undtagelse af Storbritannien, benytter sig af omfattende systemer indebærende samarbejde mellem arbejdsmar kedets parter på erhvervsuddannelsesom rådet.
This contrasts to continuing vocational training ..." of the countries, with the exception of Great Britain, draw on extensive systems of social partnership with respect to vocational training.
I Storbritannien har fagforeningsrepræsentation været marginaliseret, for så vidt angår såvel erhvervsuddannelse som arbejdsmarkedspolitik, siden den konservative regering kom til magten i 1979, samtidig med at der er sket en mere generel deregulering af arbejdsmarkedet (Rainbird og Smith, 1992).
In Great Britain, union representation has been marginalized with respect to both vocational training and labour market policy since the Conservative government came to power in 1979 in parallel to a more general process of labour market deregulation (Rainbird and Smith, 1992).
bejdsgivere) og de største fagforbund i januar 1993 blev det fastlagt, at uddan nelse er vigtig for forbedringer i arbejds kvaliteten og virksomhedernes konkurrenceevne, mens man samtidig traf foranstaltninger til fremtidsplanlægning af uddan nelse og en reform af erhvervsuddannelsessystemet.
January 1993 established the significance of training for improvements in the quality of work and competitiveness in companies, whilst making provisions for the forward planning of skills and the reform of the vocational training system.
I aftalen blev det bestemt, at der skulle oprettes et landsudvalg for erhvervsuddannelse, med repræsentanter fra regeringen, ministerier, regioner og arbejdsmarkedets parter, og parallelt her med blev der oprettet en fond til finansiering af efter- og videreuddannelse (Meghnagi, 1993).
It has provided for the establishment of a National Committee for Vocational Training, involving the government, ministries and the regions as well as the social partners and, parallel to this a fund for the financ ing of continuing vocational training. (Meghnagi, 1993).
Italien: "I en aftale indgået mellem Confindustria (prifvate arbejdsgivere) og de større fagforbund i januar 1993 ... blev det bestemt, at der skulle orettes et landsudvalg f or erhvervsuddannelse, med repræsentanter for regeringen, ministerier, regioner og arbejdsmarkedets parter, og parallelt her med blev der oprettet en fond til finansiering af efter- og videreuddannelse. "
"It is in France that the system of continuing vocational training is most highly developed, following the interprofessional collective agreement of 1910... '
Det store antal institutioner i det tyske erhvervsuddannelsessystem er sammen med overlapning af forskellige medindflydelsessystemer veldokumenteret (Streeck et al., 1987).
_The institutional density of the German system of vocational training, along with its overlapping of different systems of codetermination, is well-documented (Streeck et al., 1987).
Her spiller arbejds markedets parter en meget stor rolle i forbindelse med den grundlæggende er hvervsuddannelse, både når det gælder planlægning på virksomhedsniveau og arbejdsmarkedspolitik.
Here, the social partners have an extensive role in the regulation of initial vocational training at different levels, in company-level plan ning and in labour market policy.
Dette står i mod sætning til efter- og videreuddannelse, som er mindre reguleret og i almindelig hed er et område, virksomhedsledelsen bestemmer suverænt over.
This contrasts to continuing vocational train ing which is less highly regulated and generally an area for management prerogative. rogative.
Belgien udgør et specielt tilfælde, for så vidt som kollektive overenskomstforhandlinger også omfatter bestemmelser for ar bejdsløse.
Belgium is exceptional insofar as collective bargaining includes provisions for the unemployed.
Dette er dels udtryk for, at arbejdsmarkedsforholdene er dækket af mange fagforeninger og institutioner, dels den omstændighed, at fagforeningerne har ansvaret for administrationen af social sikringsydelser, og de arbejdsløse tæller blandt deres medlemmer.
This reflects high levels of unionization and the institutionalization of industrial relations, on the one hand, and the fact that the unions have responsibility for administering social security benefit and include the unemployed amongst their membership, on the other.
I 1970'erne og 1980'erne blev der oprettet omskolingsgrupper, der omfattede trepartsaftaler mellem arbejdsgivere, fagforeninger og regeringen.
In the 1970s and 1980s cells of reconversion training were set up, involving tripartite agreements between employers, unions and the government.
Siden den tværfaglige aftale i 1988 blev indgået, er 0,18% af lønudgifterne (og siden 1990 0,25%) blevet over ført til en beskæftigelsesfond og har været beregnet til foranstaltninger til job skabelse og uddannelse af 'risikogrupper' (Alaluf og Krzeslo, 1993).
Since the interprofessional agreement of 1988, 0.18 per cent of the wages bill (and since 1990, 0.25 per cent) has been allocated to an Employment Fund and destined to measures for creating employment and train ing 'groups at risk' (Alaluf and Krzeslo, 1993).
"Belgien udgør et specielt tilfælde, for så vidt som kollektive overenskomst forhandlinger også omfatter bestemmelser for arbejdsløse. "
in Italy "An agreement between the Confindustria (private sector employ ers) and the major union confederations of January 1993 — has provided for the establishment of a National Committee for Vocational Training, involving the government, ministries and the regions as well as the social partners and, parallel to this a fund for the financ ing of continuing vocational training... "
I Frankrig er efter- og videreuddannelsessystemet som følge af den tværfaglige kollektive overenskomst fra 1970, som gav anledning til loven om efter- og videre uddannelse i 1971.
It is in France that the system of continuing vocational training is most highly de veloped, following the interprofessional collective agreement of 1970, which gave rise to the law on continuing vocational training of 1971.
Det særlige ved dette system er den måde, det er opbygget på via kollektive overenskomster, lige repræsentation og deltagelse af arbejdsmarkedets parter (d'Iribarne og LeMaitre, 1987).
The distinctiveness of this system is the way it is made of collective agreements, parity arrangements and the involvement of the social partners (d'Iribarne and LeMaitre, 1987).
Kollektive overenskomster er altid gået forud for de forskellige lovkomponenter i systemet for efter- og og videreuddannelse, som omfatter og gør de aftaler, ar bejdsmarkedets parter har underskrevet, obligatoriske.
Collective agreements have always preceeded the different legislative components of the system of continuing vocational training, which take up and make obligatory the agreements signed by the social partners.
I modsætning hertil har der i Storbritannien i 1980'erne været tale om en progressiv afskaffelse af de tresidede branche uddannelsesudvalg med lovhjemmel til at inddrive en uddannelsesafgift.
In Great Britain, in contrast, there has been a progressive abolition of tripartite sectoral training boards with statutory powers to raise a training levy in the course of the 1980s.
The Manpower Services Commission, det firesidede organ, som havde ansvaret for arbejdsmarkedsprogrammer, blev nedlagt i 1988.
The Manpower Services Commission, the quadripartite body which had responsibility for labour mar ket programmes was abolished in 1988.
I stedet for er der blevet oprettet lokale organer til at administrere arbejds markedsprogrammer og 'iværksætterprogrammer', hvor hovedparten af deltagerne er repræsentanter for private arbejds givere, og hvor fagforeningsrepræsentanter spiller en mindre rolle.
In its place local bodies have been set up, to administer labour market and 'enterprise' programmes which have a majority of private employer representatives, alongside a minority role for union representatives.
Til trods for den svage formelle repræsentation af fagforeningsinteresser i uddannelses- og arbejdsmarkedsorganerne, er såvel Trades Union Congress (det britiske LO) og Confederation of British Industry (det britiske industriråd) begge gået ind for, at man fandt frem til National Training Targets
Despite the weak formal representation of union interests within train ing and labour market bodies, the Trades Union Congress and the Confederation of British Industry have both supported the identification of National Training Targets. Many trade unions have been raising de mands for individual rights to training and for workplace training committees though
I Italien har arbejdstagere med ufuldstændig skoleuddannelse på sekundærtrinnet i kraft af landsaftalen i metalindustrien fra 1972 ret til 150 timers uddannelse. Dette blev senere udvidet til at omfatte andre sektorer.
In Italy the right of workers with a in complete secondary schooling to '150 hours' of training has been established through the 1972 national agreement in the metalworking industry.
Arbejdsløshed, navnlig blandt unge og kvinder i det sydlige Italien, for værres af, at forholdsvis få er i gang med en uddannelse, og af den omstændighed, at der ikke findes noget lovreguleret voksenuddannelsessystem.
Unemployment, particularly amongst young people, women and in the South of Italy, is ag gravated by relatively low levels of educational participation and the fact that there is no system of adult education regulated by law.
I en aftale ind gået mellem Confindustria (private ar
An agreement between the Confindustria (private sector employers) and the major union confederations of
"... er det mest sandsynligt, at ufaglærte beskæftiget med manuelt arbejde bliver afskediget, når der sker omstruktureringer.
"... unskilled manual workers are most likely to be made redundant when restructuring occurs.
Arbejdsgiverne mener måske, at de ikke kan omstille sig til nye produktionsforhold, og foretrækker at ansætte nye, bedre kvalificerede medarbej dere, som betragtes som mere modtagelige og mere produktive. "
They may be seen as unadaptable to new production conditions by employers, who prefer to recruit new, more highly qualified staff or to invest in the further training of the most qualified staff who are seen as more receptive and more pro ductive. "
Denne korte oversigt viser, at der er stor forskel på, i hvor høj grad fagforeningerne formelt repræsenterer deres medlemmers interesser i forbindelse med erhvervsuddannelse og arbejdsmarkedspolitik på grund af de mange forskellige institutionelle og lovgivningsmæssige rammer.
This brief review demonstrates that there is considerable variation in the scope that unions have for formally representing their members' interests with respect to vocational training and labour market policies given different institutional and legal framewOrks.
End videre er fagbevægelsen organiseret ud fra forskellige principper som politisk til hørsforhold, branche og fagområde, og dette spiller en rolle i forbindelse med repræsentationen af de ufaglærte arbejds tageres interesser.
Moreover, union move ments are organized on the basis of different principles; political affiliation, sec tor and occupation and this may effect the extent to which unskilled workers' interests are independently represented.
Fagbevægelsen er der for i forskelligt omfang i stand til at re præsentere erhvervsaktive arbejdstageres interesser og dem, der allerede er blevet marginaliseret på arbejdsmarkedet på grund af arbejdsløshed (Barthel, 1993)· Det er i denne sammenhæng fagforeningerne kan anvende deres strategier for uddannelse i al almindelighed og for ud dannelse af ufaglærte i særdeleshed.
Union movements therefore have differ ing capacities to represent the interests of workers who are in employment and those who are already marginalized in the labour market through unemployment (Barthel, 1993).
Uddannelse: et nyt punkt på dagsordenen for forhandlinger ufaglærte beskæftiget med manuelt ar bejde bliver afskediget, når der sker omstruktureringer.
This setting provides the context in which unions are able to situate their strategies towards training in general, and towards the training of un skilled workers in particular.
Arbejdsgiverne mener måske, at de ikke kan omstille sig til nye produktionsforhold.
Training: a new item on the bargaining agenda?
Arbejdsgiverne fore trækker at ansætte nye, bedre kvalificerede medarbejdere, som betragtes som mere modtagelige og mere produktive.
conditions by employers, who prefer to recruit new, more highly qualified staff or to invest in the further training of the most qualified staff who are seen as more receptive and more productive.
Arbejdstagernes egne dårlige erfaringer med skolesystemet kan måske medvirke til, at de er bange for at komme tilbage til et undervisningsmiljø, og at de derfor foretrækker løn frem for omskoling.
The work ers' own experiences of educational fail ure may contribute to their fear of return ing to a learning environment and thus to their preference for compensation rather than retraining.
I hvor stort omfang omskoling formidles af virksomheder i samarbejde med fag foreningerne varierer alt efter lovgivningen og kollektive overenskomster.
The extent to which reconversion training is provided by companies and co-managed by unions varies according to legal regulation and collective agreement.
Resultaterne af interviews i marken tyder på, at fagforeningens rolle i de tilfælde, hvor der ikke er sørget for omskoling af ar bejdstagere, der bliver ledige, ofte har været begrænset til at sikre, at uddan nelse inden for nye områder er frivillig, og de ledige modtager passende kom pensation.
The evidence from fieldwork interviews suggests that where there are no provisions for the reconversion training of workers being made redundant, the union role has often been re stricted to ensuring that training in new skills is voluntary and that compensation for redundancy is generous.
I de tilfælde hvor fagforeningerne med succes har stillet krav om uddannelse og om at blive konsulteret vedrørende uddannelse, er mulighederne for at forbedre kvalifikationsniveauet ofte blevet entusiastisk modtaget.
Where un ions have successfully pursued demands for training and consultation on training, the opportunities to increase skill levels have often been taken up enthusiastically.
Imidlertid får alle medarbejdere ikke altid adgang til uddannelse, og fagforeningerne bliver måske nødt til at klare mulige kon flikter mellem forskellige grupper med arbejdere, som ser deres jobs og status som truet.
However, access to training is not always extended to the entire workforce and unions may need to manage potential conflicts between different groups of workers, who see their jobs and status threatened.
I dette tilfælde sker der en omrokering af kvalifikationshierarkiet, hvorved de, der betragtes som de bedst kvalificerede af de ufaglærte, kommer til at deltage i kurser.
In this instance, a recomposition of the skill hierarchy occurs, whereby those identified as the most able of the unskilled are involved in training programmes.
"... at fagforeningernes rolle ... ofte har været begrænset til at sikre, at uddannelse indenfor nye områder er frivillig, og at de ledige modtager pas sende kompensation."
"... the union role has often been restricted to ensuring that training in new skills is voluntary and that compensation f or redundancy is generous. "
I Storbritannien har man anerkendt, at ufaglærte tydeligvis ikke har tillid til deres evne til at lære.
The significance of unskilled workers' lack of confidence in their ability to learn has been recognized in Great Britain.
Fagforeningen for offentligt ansatte, UNISON, fremfører det argument, at ufaglærte ofte ikke får noget ud af efter- og videruddannelse og erhvervs uddannelse, med mindre de først har haft adgang til grundlæggende uddannelse.
The public sector union, UNISON, argues that unskilled workers are often unable to benefit from continuing education and training unless they have first had access to basic education.
Dette er blevet anerkendt i kollektive overenskomster i den offentlige sektor og det fælles Workbase Literacy program og via formidling af uddannelse som en ser vice for medlemmerne (Rainbird, 1993).
This has been recognized in collective agreements in the public sector and in the jointly-managed Workbase literacy programme as well as through the provision of education as a service to members (Rainbird. 1993)·
I betragtning af at fagforeningerne allerede er med i forskellige institutionelle struktu rer, i hvor vid udstrækning kan uddannelse så betragtes som et nyt punkt på dagsordenen for forhandlinger?
Given the existing involvement of unions in different institutional structures, to what extent can training be considered to be a new item on the bargaining agenda?
Indførelse af ny teknologi, udvikling af alsidig arbejdskraft (multiskilling) og nye former for arbejds tilrettelæggelse betyder i hvert fald, at de i det mindste skal reagere på arbejdsgivernes strategier.
Certainly the introduction of new technologies, the development of multiskilling and new forms of work organization mean that, at a minimum they have to respond to employers' strategies.
Mahnkopf er overbevist om, at det ikke er muligt at yde modstand, men at fagforeningerne skal udvikle 'kvalifikation sortent erede mo de miser i ngsstrategier' og således tilskynde arbejdsgi verne til mere kvalifikationsintensive produktionsmetoder (1991:65).
Mahnkopf argues that resistance is not feasible, but that unions must develop 'skill-oriented modernization strategies' which will push employers towards more skill-intensive production methods (1991:65).
Disse strategier kan imidlertid være risikable, hvis interessen hos nogle dele af arbejdsstyrken, navn lig dem, der allerede befinder sig på et højt kvalifikationsniveau, fremmes mere end andres.
However, such strategies may incur risks if the in terests of some sections of the workforce, in particular, those who are already highly skilled, are promoted above those of others. ers.
Som der er fremlagt argumenter for i ovenstående, er det mest sandsynligt, at
As argued above, unskilled manual work ers are most likely to be made redundant when restructuring occurs.