natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lidt senere og undertiden også lidt mere smertefuldt.
The solution came a little later and in some cases was a little more painful.
Faldet i kul- og stålpriserne indtraf samtidig med den skærpede konkurrence og den faldende efterspørgsel.
Coal and steel prices came down when competition became stronger and demand slackened.
Aftalerne blev midlertidigt ophævet på grund af presset fra den øgede konkurrence og den enkelte virksomheds egen dynamik.
The cartels were temporarily disbanded under the pressure of competition and the individual dynamics of each company.
Kullets tilbagegang blev forstærket, og stålindustrien undslap med nød og næppe.
The decline of coal speeded up and steel only just avoided the same fate.
Den Høje Myndighed har dog også handlet helt konkret på mange forskellige områder.
But, on the other hand, the High Authority also produced tangible results in a number of fields.
Det fælles marked styrkede den indtil da så godt som ikke-eksisterende samhandel mellem medlemsstaterne, især på stålområdet.
The common market helped bring about an unprecedented increase in trade between European countries, especially in the steel sector.
Samhandelen i Europa er steget mere, end man overhovedet kunne forvente, og det er godt.
The surge in trade was spectacular and this was a good thing.
Dette er et positivt resultat, da det er kommet alle landene til gode, nogle måske mere end andre, men i det store og hele en ligelig fordeling.
The outcome was positive as all the countries benefited, some more than others, although there was no major imbalance.
Lande med tætte handelsrelationer er mindre tilbøjelige til at støde sammen end lande, der ikke udvikler sådanne.
Countries that develop trade with each other are less liable to join arms than those that do not.
Opsvinget i samhandelen i Europa er et af EKSF’s konkrete bidrag til freden.
The boom in intra-European trade was the ECSC’s specific contribution to peace.
Hertil kommer, at det udvidede udbud nødvendigvis har været en fordel for forbrugerne, især fordi kvaliteten er steget, og produkterne er blevet mere udviklede.
Another aspect is that the increase in supply inevitably ben-efi ted consumers, in particular as regards product quality and specifi -city.
Et spørgsmål trænger sig dog på: Kan europæisk bilindustris verdensomspændende succes ikke til dels skyldes, at bilfabrikkerne uden problemer kunne vælge lige nøjagtig de plader, de ønskede, på det europæiske marked?
Is it not fair to say that the worldwide success of European motor vehicles was facilitated by the fact that manufacturers could choose the sheet metal they required on the European market?
På andre områder har Den Høje Myndighed fungeret som et laboratorium.
In other areas, the High Authority was a test bed. One was fi nan-cial management.
Her skal som det første nævnes finansstyringen.
Here was an institution that had the right to raise a tax.
Institutionen havde ret til at opkræve afgifter, men da Den Høje Myndighed ikke udnyttede denne ret fuldt ud (var det nu også en reel mulighed?),
Yet, having failed to make full use of that right (could it really do so?), the High Authority found other resources through a simple and reliable financial policy. This was something quite unusual.
Det er da en temmelig ualmindelig situation.
105 important as the quantitative results.
Det samme gælder for Det Rådgivende Udvalgs arbejde.
The same is true of the work done by the Consultative Committee.
Det må ikke glemmes, at de faglige relationer i begyndelsen af 1950’erne tog udgangspunkt i nationale hensyn og undertiden foregik i et permanent klima af klassemodsætninger.
It must be remembered that at the start of the 1950s industrial relations were a matter deeply entrenched in national administrative thinking, sometimes surrounded by a permanent atmosphere of class confrontation.
Arbejdet i Det Rådgivende Udvalg gav deltagerne, både arbejdsgivere og arbejdstagere, mere nuancerede visioner og videre horisonter.
The preliminary work done by the Consultative Committee helped all those involved, employers and workers, to adopt a finer approach and see things in a wider perspective.
Den Høje Myndigheds sociale indsats er også mærket af modstridende aspekter.
The social measures taken during the lifetime of the High Authority also include contradictions.
Var det en rigtig prioritering at fokusere så meget på opførelsen af socialt boligbyggeri?
Should so much attention have been paid to building housing for workers?
Et negativt svar på dette spørgsmål ville betyde, at man tilsidesætter det daværende behov for boliger og nødvendigheden af, at det første Fællesskab synliggjorde sit sociale engagement.
To answer in the negative would be to ignore the extent of the needs at the time and the fact that the first Community had to give a visible face to its social commitments.
Når en minearbejder fik økonomisk støtte til omskoling eller tilpasning fra EKSF, tænkte han først og fremmest på det arbejde, han havde mistet.
A miner’s first thought when receiving redeployment or conversion aid financed by the ECSC was the job he had lost.
Men når han flyttede ind i en ny bolig, kunne han værdsætte hjælpen fra EKSF. Pengene til omskoling og tilpasning var en konkret støtte for både den enkelte og virksomhederne.
But a miner who moves into a new home can see the benefit of ECSC aid.
Denne støtte var forløberen for Europas socialpolitik.
It also set precedents for the implementation of European social policies.
Sammenlægningen af Fællesskaberne betød ganske vist, at Den Høje Myndighed og dermed EKSF-projektets originalitet forsvandt, men man må ikke glemme de andre aspekter af denne omvæltning.
Although the merger of the Communities led to the disappearance of the High Authority and erased the originality of the ECSC project, the other aspects of the changeover should not be forgotten.
Det er mennesker og erfaringer fra kul- og stålindustrien, som allerede fra det fælles markeds start gav inspiration til de efterfølgende administrationer og til fællesskabspraksis.
A number of people and procedures from the coal and steel beginnings later formed the backbone of the administration and practices of the Communities that followed, as soon as work began on establishing the common market.
Med hensyn til ekspertise, procedurer og dagligdagens gøremål opstod Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og den nye Kommission jo ikke af ingenting — det gjorde Den Høje Myndighed og EKSF derimod.
In the area of expertise, procedures and everyday matters, the European Economic Community and the new Commission did not have to start from scratch, unlike the High Authority and the ECSC.
EKSF’s anden periode var karakteriseret af fem aspekter.
Five of the achievements in this second period stand out.
Man videreførte den vellykkede økonomiske politik, som foregangsmændene havde
The financial policy established by the pioneers was pursued with success.
De finansielle ressourcer bag mekanismen kom alle parter til gode: långiverne, som foretog en sikker investering, låntagerne, som fik en billigere kredit, EKSF-budgettet, som frigav ressourcer i et sådant omfang, at EKSF frivilligt gav afkald på sin afgift og på at akkumulere en formue.
Fifty years of European coal and steel all the parties: the lenders enjoyed security for their investments, the borrowers paid less interest, the ECSC budget was provided with resources that enabled it to do without the levy and significant assets were built up.
I traktatens andet »liv« foregik den sociale dialog på et meget fredeligere niveau end i det første. Dette bør nævnes, fordi det bestemt ikke var typisk for perioden.
During the second half of the Treaty’s life, the social dialogue was less conflictual and more thorough than during the first half.
De sociale konfrontationer i Europa var undertiden meget hårde i perioden fra foråret 1968 til de meget urolige 1970’ere.
There was some serious social confrontation in Europe between the spring of 1968 and the stormy 1970s.
Spændingerne fra den kolde krig og opdelingen af Europa fortsatte indtil i hvert fald 1989. Under traktatens andet liv blev den tekniske forskning, som EKSF ydede støtte til, mere effektivt tilrettelagt, og der etableredes netværk.
The tensions left over from the cold war and the division of Europe lasted until at least 1989.
Nogle af de resultater, der blev opnået med økonomisk støtte fra EKSF, skabte øjeblikkelige økonomiske fordele. Men det er dog navnlig på længere sigt, at forskningens rolle — også den forskning, som EKSF har finansieret — kan måles.
Some results obtained with ECSC financial aid resulted in direct and immediate financial benefits.
Den overraskende fornyelse af stålmaterialerne kan i alt væsentligt tilskrives forskningen.
The amazing renewal of steel materials is essentially due to research.
Fremtidens muligheder for at udnytte kul i en bæredygtig sammenhæng afhænger ligeledes af forskningens udvikling.
The future possibilities of using coal in a context of sustainable development are also reliant on the development of research.
Det er stadig for tidligt at sige, om de langsigtede overvejelser om kullets fremtid kommer til at bære frugt (og i bekræftende fald hvilke), men det er under alle omstændigheder sikkert, at Paris-traktaten har iværksat disse mange overvejelser, som har gjort det muligt at koncentrere midlerne og opmærksomheden om disse to industrier.
It is still too soon to say whether anything will come of the longterm plans for coal, but what is clear is that proper thought has been and continues to be given to the future, thanks to the Paris Treaty, which made it possible to focus resources and attention on the two industries.
Endelig har traktaten frem for alt reddet europæisk stål i 1980’erne og 1990’erne.
Lastly, and especially, the Treaty saved European steel in the 1980s and 1990s.
Man kan sige, hvad man vil, om de tusinder af nedlagte arbejdspladser og millioner af euro, der er brugt under stålindustriens krise, men uden Europas frivillige indsats er der ingen tvivl om, at udviklingen kunne have været meget mere negativ.
Despite the thousands of jobs lost and the millions of euros spent on the steel crisis, without the resolute intervention of the Community, there can be no doubt that the outcome could have been even worse.
Denne industri kunne være forsvundet fra det gamle kontinent, men er i dag stabiliseret og rentabel.
An industry that is now stable and profitable could have completely disappeared from Europe.
Med omkring 0,4 % af industriernes samlede arbejdsstyrke tegner EU-15 sig for 18 % af den samlede stålproduktion i verden.
With some 0.4 % of the industrial workforce, the Fifteen account for some 18 % of world steel production.
Hvis man endelig vil nævne EKSF’s bidrag til den europæiske integrationsproces generelt, bør to ord understreges: læring og laboratorium.
107 debate that seeks to steer it in one direction or another.
Hvis man kunne tillade sig at bruge en metafor, tager det så ikke 40-50 år for et menneske at erhverve komplekse kvalifikationer og stor erfaring?
And it is fair to say that a person needs 40 to 50 years in order to acquire complex skills and real experience.
Ganske vist er listen over EKSF’s resultater ikke lang, men har denne »trial and error«-periode så ikke været nødvendig for at lære, hvordan man opnår et integreret Europa?
It is true that the list of what the ECSC failed to achieve is long but, regarded as an apprenticeship for integration, this story of trial and error is undoubtedly a necessity.
Det tyder håndteringen af krisen i stålindustrien og den langsigtede strategi for kulsektoren på.
The handling of the steel crisis and the longterm approach to the decline of the coal industry would bear this out.
De sidste 50 år har for Europas kul- og stålsektor været et permanent laboratorium for den europæiske konstruktion.
The 50 years of the coal and steel Community constituted a permanent laboratory for the process of European integration.
Laboratorium for institutionerne, dengang da EKSF var det eneste Fællesskab.
It was the test bed of the institutions when only the ECSC existed.
EKSF har også været et laboratorium for den europæiske sociale dialog og for netsamarbejdet inden for den videnskabelige og tekniske forskning.
It was also an experimental laboratory for European social dialogue and scien-tifi c and technical research in Community networks.
Hvis ikke EKSF havde prøvet sig frem med sine forskningsprogrammer, ville vi så tale så naturligt om rammeprogrammer for forskning og udvikling?
If the ECSC had not carried out the first research programmes, would we today have the well-established research and development programmes?
Ville det være muligt at nære et håb om et kundskabernes Europa uden denne arv, som består af både menneskelige kontakter og ny praksis? Alle disse aspekter føres videre og fornyes i den europæiske proces.
Would the prospect of a knowledgebased Europe be possible without this heritage made of both human contacts and new practices?
Den finansielle forvaltning af EKSF er stadig en referencemodel.
The financial management of the ECSC is still the baseline model.
Mange røster har for øvrigt udtrykt ønske om en overordnet diskussion om, hvad man kan lære af EKSF’s industripolitik på stålområdet (96).
There have also been calls for an overall examination of the example shown by the ECSC steel policy (95).
Denne politik har været særdeles effektiv, og med traktatens udløb er det ikke længere muligt automatisk at reagere på denne måde over for en så speciel situation, som stålindustrien befandt sig i i 1980’erne.
It is true that it was effective and that, with the expiry of the Treaty, it looks as if it will not be possible to respond in this way again to a situation as exceptional as that in which the steel industry found itself in the 1980s.
Det fortjener bestemt yderligere overvejelser.
In any event, the very fact that this is being discussed is a tribute to the ECSC.
At debatten overhovedet finder sted, skal under alle omstændigheder godskrives EKSF.
In the final balance, the scales tip very much in its favour. There is no doubt that Europe proved valuable to the coal industry and even more so to the steel industry.
Kilder og bibliografi
Sources and bibliography
EKSF i perioden 1952-1967 er indgående beskrevet og kan bl.a. findes i de historiske arkiver, der varetages af Europa-Kommissionens Generalsekretariat (redaktionsgruppe: Jocelyne Collonval, Jef Schram og Corinne Laurent):
The Historical Archives service of the Secretariat-General of the European Commission (Editorial Committee: Jocelyne Collonval, Jef Schram and Corinne Laurent) has produced an outstanding inventory of ECSC archives covering the period 1952–67.
Ñ EKSF’s finansberetninger for årene 1953-2002.
Ñ ECSC financial reports 1953–2002.
Ñ De almindelige beretninger: Den almindelige beretning om Fællesskabets virksomhed — EKSF — Luxembourg, 15 beretninger indtil 1967.
Ñ General reports: General Report on the Activities of the Community — ECSC — Luxembourg, 15 reports to 1967.
Den almindelige beretning om De Europæiske Fællesskabers virksomhed, Bruxelles-Luxembourg,
General Report on the Activities of the Communities, Brussels–Luxembourg, annually from 1968 to 1993.
Halvtreds år med Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab årligt i perioden 1968-1993.
Fifty years of European coal and steel
Desuden er mange brochurer og publikationer fra Fællesskaberne anvendt.
Many Community pamphlets and publications were consulted.
Ud over de dokumenter, der er anført i fodnoterne, skal følgende navnlig nævnes:
In addition to those referred to in the footnotes, the following should be noted.
Ñ Første beretning fra Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed inden for Stenkulminedriften, EKSF, april 1959, 197 s. Anden beretning fra Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed inden for Stenkulminedriften, EKSF, juni 1966, 227 s. plus bilag.
Ñ ‘First report by the Mines Safety Commission’, ECSC, April 1959, 197 pp. ‘Second report by the Mines Safety Commission’, ECSC, June 1961, 227 pp. plus annexes.
Tredje beretning fra Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed inden for Stenkulminedriften, EKSF, november 1966, 488 s.
‘Third report by the Mines Safety Commission’, ECSC, November 1966, 488 pp.
Magisterafhandling i samtidshistorie fra Université de Provence (Aix-Marseille I), under ledelse af Ph. Mioche, 1999.
Étude du comité consultatif de la communauté européenne du charbon et de l’acier’, master’s degree in contemporary history at the University of Provence (Aix Marseille I), supervised by Philippe Mioche, 1999.
Magisterafhandling i samtidshistorie ved Université de Provence (Aix-Marseille I), under ledelse af Ph. Mioche, juni 1997.
Ñ Bota, Alexandre, ‘L’action européenne de Pierre Uri’, master’s degree in contemporary history, University of Aix Marseille I, supervised by Philippe Mioche, June 1997.
Ñ Coreper: De Faste Repræsentanters Komité
Ñ Coreper Comité des représentants permanents (Committee of Permanent Representatives)
Ñ EFRU: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
Ñ EDC European Defence Community
Ñ EKSF: Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab
Ñ EEC European Economic Community
Ñ ERE: den europæiske regningsenhed
Ñ EPU European Payments Union
Ñ ESF: Den Europæiske Socialfond
Ñ ESC Economic and Social Committee
Ñ EØF: Det Europæiske Økonomiske Fællesskab
Ñ ERDF European Regional Development Fund
Ñ EØSU: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
Ñ ESF European Social Fund
Ñ GATT: den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel
Ñ GDR German Democratic Republic
Ñ IRI: Instituttet for Industriel Genopbygning (oversættelse)
Ñ IRI Institut pour la reconstruction industrielle (Institute for Industrial Reconstruction)
Ñ OEEC: Organisationen for Europæisk Økonomisk Samarbejde
Ñ OEEC Organisation for European Economic Cooperation
Ñ Resider: reconversion économique de la sidérurgie (økonomisk omstilling af jern- og stålindustrien)
Ñ Resider reconversion économique de la sidérurgie (Community programme to assist the conversion of steel areas)
Ñ SMV: små og mellemstore virksomheder
Ñ SME small and medium-sized enterprise
Oversigt over tabeller og figurer figurer
List of tables and figures figures
Ñ Tabel: Medlemmerne af Den Høje Myndighed for EKSF 19521967, s. 15
Ñ Table: Members of the ECSC High Authority 1952–1967. p. 15
Ñ Figur: EU-15’s andel af verdens produktion af kul og stål (samlet produktion), s. 31
Ñ Figure: Percentage of coal and steel produced in the EU-15 (aggregate output) in relation to world coal and steel output. p. 31
Ñ Figur: Udveksling af stålprodukter (FR/DE/BLØU), s. 42
Ñ Table: ECSC customs tariffs on steel at 1 May 1953. p. 43
Ñ Figur: Udveksling af stålprodukter (EU-15), s. 46
Ñ Figure: Yield per underground worker in hard-coal mines. p. 47
Ñ Figur: Udbytte i kulminer, s. 48
Ñ Figure: Total coal production (EU-15). p. 49
Ñ Figur: Samlet antal arbejdspladser i kulindustrien (EU-15), s. 55
Ñ Figure: Steel production forecast (1965) for 2000 and actual production in 2000. p. 55
Ñ Figur: Prognose for stålproduktion foretaget i 1965 for 2000 og reel produktion i 2000, s. 57
Ñ Figure: Aggregate production of crude steel in Europe-15. p. 58
Ñ Figur: Samlet stålproduktion (EU-15), s. 60
Ñ Figure: European steel firms in 1965 and in 2002. p. 63
Ñ Figur: Europæiske jern- og stålvirksomheder i 1965 og 2002, s. 65
Ñ Figure: From the unit of account to the euro, expressed in US dollars. p. 66
Ñ Figur: Fra RE til euro, udtrykt i dollar, s. 68
Ñ Figure: ECSC levy rate and current revenue. p. 68
Ñ Figur: EKSF’s udgifter og Fællesskabets udgifter, s. 69
Ñ Table: Amount of the levy per tonne of product, in current EUA, over three years. p. 69
Ñ Figur: Afgiftssats og EKSF’s løbende indtægter, s. 70
Ñ Table: Rates of the first ECSC loans. p. 73
Ñ Tabel: Afgiftsbeløb pr. ton produkt i løbende ERE for tre år, s. 71
Ñ Figure: Total ECSC loans by country (1952–2002). p. 75
Ñ Tabel: Fordelingen af de lån, der blev ydet mellem 1954 og den 31. december 1978, s. 79
Ñ Table: Breakdown of total loans paid out up to 31 December 1978 (since 1954). p. 76
Ñ Figur: Arbejdstagere i kul- og stålindustrien (EU-15), s. 85
Ñ Figure: Coal and steel workforce (EU-15), 1952–2002. p. 81
Ñ Tabel: Fordelingen af pladser i Det Rådgivende EKSF-Udvalg, s. 86
Ñ Table: Allocation of seats on the ECSC Consultative Committee. p. 82
MEDDELELSE TIL DET EUROPÆISKERÅDSFORÅRSMØDE
COMMUNICATIONTO THE SPRING EUROPEAN COUNCIL
Vækst og beskæftigelse:enfælles opgave
Working together for growth andjobs
Forord Vækst og beskæftigelse: et nyt afsæt for Lissabon-strategien. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Foreword Growth and jobs — A new start for the Lisbon strategy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Vækst og beskæftigelse i centrum. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Growth and jobs centre stage............................................15
Opbygning af et europæisk partnerskab for vækst og beskæftigelse. . . . . . . . . 19
Building a European partnership for growth and employment..............17
Tiltag, der kan give vækst og beskæftigelse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2.3.Improve European and national regulation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Et Lissabon-handlingsprogram for Unionen og medlemsstaterne. . . . . . . 21
3.2.4.Expand and improve European infrastructure...................22
Europa skal være et mere attraktivt sted at investere og arbejde. . . . . . . . . 22
Knowledge and innovation for growth. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.2.1.Udbygning og uddybelse af det indre marked. . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.1.Increase and improve investment in research and development...22
3.2.2.Sikring af åbne og konkurrencedygtige markeder i og uden for Europa. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
3.3.2.Facilitate innovation, the uptake of ICT and the sustainable use of resources. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
3.2.3.Forbedring af europæisk og national regulering. . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.3.Contribute to a strong European industrial base. . . . . . . . . . . . . . . . . 25
Viden og innovation til sikring af vækst. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
Creating more and better jobs.......................................26
3.3.1.Forhøjelse og forbedring af investeringer i forskning og udvikling. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.1.Attract more people into employment and modernise socialprotection systems...........................................26
3.3.2.Fremme af innovation, overtagelse af ikt og bæredygtigressourceanvendelse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.4.3.Investing more in human capital through better education and skills. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.3.3.Bidrag til et stærkt europæisk industrigrundlag. . . . . . . . . . . . . . . . 29
The impact on growth and jobs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
Partnerskabet skal føre til beskæftigelse og vækst. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Making the partnership deliver on growth and jobs........................31
Vækst og beskæftigelse:et nyt afsætfor Lissabonstrategien
Growth and jobs A new start for the Lisbon strategy
Tænk pådets uudnyttede potentiale, der kan skabe velstand og give muligheder og retfærdighed for alle borgere i EU.
Think of its untappedpotential to create prosperity and offer opportunity and justice for all its citizens.
Europa kan blive en ledestjerne for økonomisk, social og miljømæssig fremgang for resten af verden.
Europe can be a beaconof economic, social and environmental progress to the rest of the world.