natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) JF. Henri Janne og Bertrand Schwartz: Le développement européen de l'éducation permanente, i samlingen Etudes, undervisningssene nr. 3, EØF, Bruxelles, 1976.
See: The development of permanent education in Europe, by Henri Janne and Bertrand Schwartz, Commission of the European Communities, Studies Collection, Education series No 3, Brussels 1976.
Vekseluddannelser og ungdomspolitik der savner motivation til skolearbejdet.
We have only to look at the plan­ning criteria underlying the develop­ment of alternance to realize that cul­tural rather than economic considera­tions tend to be uppermost.
Udover evnen til at motivere tillægges vekseluddannelsen også hyppigt en evne til at »gøre ansvarsbevidst«, til at fremme »den psykologiske modnings­proces« og at »lette overgangen til den voksne alder«; alterneringen lærer de unge at vise »beherskelse«, at holde sig »under kontrol«, at blive »selvstændige og at udvikle personlige projekter«, at frigøre sig fra »skolens eller universite­ tets overbeskyttelse eller pylren«1).
Officials still talk of the economy's need for skilled manpower, but they now appear more concerned to 'do some­thing' for the 20 or 40% of the age group that reaches the labour market with no other training than compul­sory schooling. Often the argument is expressed both in terms of the de­mands of the economy and the needs of young people seen as a demogra­phic group, i.e. in terms of the labour supply.
Hvis man ønsker at gøre sig klart i hvor høj grad disse mere kulturelle end økonomiske betragtninger er til stede for at berettige vekseluddannelsens udvik­ling, behøver man blot at betragte de planlægningskriterier, der danner grund­laget for denne udvikling.
Since the present economic cli­mate is reflected in virtually zero growth in demand for skilled man­power, it is more or less certain that arguments of the first type will give way to those of the second.
Ganske vist fortsætter man i de officielle udtalelser med at gøre erhvervslivets kvalifika­tionsbehov gældende, men måske mindre end nødvendigheden af at »gøre noget« for de 20 eller 40% af den al­dersklasse, der kommer ud på arbejds­
This is indeed already the case with the ex­pansion in apprenticeship schemes which tend to be justified more by the presence of a large body of unskilled young people than by any increase in actual needs for qualified personnel.
Denne artikel er optrykt i CEDEFOP's ¡nformationsbulletin »Erhvervsuddannelse«, nr. 4. 1980, om vekseluddannel­sen for unge i Det europæiske Fællesskab.
In the view of many observers, what may be called the 'malaise' of the younger generation is in part due to the exces­sive inflexibility and paternalism of the institutions catering for young people.
Efter en række regeringers opfattelse har udviklingen af vekseluddannelserne ikke kun sin berettigelse i bekæmpelsen af de unges beskæftigelsesproblemer, men også som en del af den almindelige ungdomspolitik.
Just as prolonging full­time education fails to meet the desire of many people to assume responsibili­ties and acquire financial autonomy, so exposure to the cold realities of the world of work equally fails to sat­isfy their justifiable need for critical reflexion.
For mange iagttagere skyldes de unges utilfredshed den stiv­hed og paternalistiske karakter, der ken­detegner de institutioner, der tager sig af de unge.
Alternance training pro­vides a better response to the aspira­tions of today's youth and as such could form part of an arsenal of mea­sures designed to help young people make the transition to adulthood.
En forlængelse af fuldtids­skolen imødekommer ikke mange unges ønske om at påtage sig et ansvar og at opnå finansiel uafhængighed af deres forældre.
This point has been stressed by many writers on the subject who con­sider that alternance is a way of acting on young people's motivations and helping them assume their res­ponsibilities.
Lige så lidt kan en brutal over­gang til arbejdets verden tilfredsstille de unges behov for kritiske overvejelser.
Alternance confronts them with a 'real­life' situation, allows them to 'perform actual tasks and make real objects', to 'take initia­tives', activities which all serve to mo­tivate those who are 'put off' by school­type learning.
Vekseluddannelsen, der i højere grad svarer til den moderne ungdoms indstil­ling, er derfor et af de midler, der bør tages i brug for at lette de unge over­gangen til voksenalderen.
Apart from its capacity to motivate, alternance is often credited with stimulating a sense of responsibility, accelerating 'psychological maturation' and the 'transition to adulthood'; it is said to teach 'self­control' and 'autonomy', help adolescents 'develop personal projects' and learn to do without the overprotection and mollycoddling of school and university.1
Således skulle vekseluddannel­sen sætte dem i en »reel situation«, sætte dem i stand til at »lave, at frem­stille rigtige ting« til at »tage initiativer« — altsammen noget der motiverer dem.
This article ¡s reprinted in the special issue of Vocational Training, No 4/1980, on Linking Work and Training for young persons in the European Community, under the title 'A general survey of the theory and practice of alternating training in France'.
markedet uden anden uddannelse end den pligtige skoleundervisning.
Definition and scope of alternance training in a way that is mutually rein­forcing.
Da de nuværende økonomiske kon junkturer giver sig udtryk i mere eller mindre stagnerende kvalifikationsbehov, kan man være sikker på, at den første slags retfærdiggørelse vil vige pladsen for sidstnævnte.
Learning at work and learn­ing in school should be combined in appropriate sequences to ensure interpénétration between the socio­professional and academic milieux.
Det er i så henseende, at lærlingeuddannelsens udvikling er knyttet til ungdomspolitikken i lige så høj grad som til beskæftigelsespolitikken.
This point is taken up in Chapter 3 which discusses the pedagogy of al­ternance.
Vekseluddannelsens definitioner og område nogens opmærksomhed.
A system of linked work and train­ing can cover a wide variety of forms of training, some of which already exist, while others remain to be de­vised.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber har i sin meddelelse til Rådet af 29. oktober 1979 defineret al terneringen (eller »vekseluddannelsen«) som »en fase i erhvervsuddannelsesprocessen, hvor udøvelse af erhvervsaktivitet på en arbejdsplads sammenkædes med teoretisk uddannelse i uddannelses institutioner eller på andre uddannelses steder«1). Det er en meget åben definition, der kræver lidt nærmere forklaring, dersom man ønsker, at begrebet skal opnå praktisk anvendelighed.
The Communication of the Commis­sion of the European Communities to the Council of Ministers defined alter­nance as 'the linking of practical training obtained by the exercise of vocational activity at the place of work with theoretical training obtain­ed in a training service, organization or establishment'.1This is a very loose definition which must be tightened up if it is to have any opera­tional utility.
For i nogen grad at begrænse vekseluddannelsens anvendelsesområde vil man først og fremmest foreslå at forbeholde dette udtryk til arbejdssituationer, der muliggør det for arbejdstageren at anvende mindst 20% af sin arbejdstid på en uddannelsesaktivitet i en specialinstitution og omvendt til ethvert uddannel sesprogram, der inddrager den ved praktisk arbejde indhøstede erfaring i et omfang svarende til mindst 20%.
In order to limit the field of application of alternance we pro­pose to reserve this term for any work situation allowing the worker to devote at least 20% of his time to some form of training in a specialized establishment and, conversely, for any training programme in which at least 20% of the time is spent acquir­ing on­the­job experience.
Der er her tale om et kvantitativt kriterium, hvis vilkårlighed næppe unddrager sig
This is a quantitative criterion which is ob­viously arbitrary.
1 ) Integrering af arbejde og uddannelse for unge i Fællesskabet, Kommissionens meddelelse til Rådet,
It is, however, useful in that it excludes work­training sche­mes where one or other of the compo­nents is negligible as, for example, in the case of training courses offering a full school­year's instruction with a brief summer placement, or job con­tracts where only a fraction of the time is devoted to training.
Men ganske uanset hvor nyttigt dette kvantitative kriterium kan være ved afgrænsningen af vekseluddannelsens anvendelsesområde, så er det imidlertid helt utilstrækkeligt, idet alterneringen har til formål at munde ud i ikke tidligere sete resultater på pædagogisk plan gennem en kombination af arbejde og uddannelse.
This quantitative criterion has its uses in defining the scope of alter­nance but is not in itself sufficient, since alternance claims to give unique pedagogical results by com­bining periods of in­plant training with periods in vocational school.
Det er dog ikke tilstrækkeligt at sidestille de to typer uddannel se, selv om en sådan kombination vil virke fremmende på elevernes opfattelse af arbejdets verden.
But it is not enough simply to juxtapose these two types of training, even though this can serve to develop awareness of the world of work.
Virkelig vekseluddannelse kræver en systematisk programmering af arbejde og uddannelse på skole, så de to uddannelsesformer gensidigt kan styrke hinanden.
True alternance calls for systematic plan­ning of work experience and in­school
sådan måde, at der skabes sikkerhed for gensidig indtrængning mellem arbejdsog skolemiljøet.
nance training such as apprentice­ship schemes and setting up new ones; former under the combined pressure of employers and of the short­ term demand for skilled manpower.
Vi kommer tilbage til dette punkt i kapitel 3, der beskæftiger sig med vekseluddannelsespædagogikken.
Many educationalists, especially in France, have spoken out against the over­nar­row specialization of some schemes.
Et alternerende uddannelsessystem kan omfatte meget forskellige uddannel sesforhold, hvoraf en række skal skabes, mens andre allerede eksisterer, lige som man kan overveje at udstrække alterneringsprincippet til visse typer fuldtidsuddannelse.
In the United Kingdom, for instance, many apprentices do not benefit from ¡η­school training, though this is clearly stipulated in the collective agreements.
En udviklingsstrategi for vekseluddannelsen skal derfor hvile på tre grundpiller: udvikle allerede eksisterende veksel­uddannelser som lærlingeuddannel­sen og skabe nye; de lærlingeuddannelsen sig hastigt på kvantitativt plan for at dække erhvervslivets behov for kvalificeret arbejdskraft.
extending the principle of alter­nance to existing general and vo­cational training schemes; eschewing 'false' alternance schemes.
Hvad indholdet angår, sigter lærlinge uddannelsen på at bibringe de unge praktisk færdighed, så de bliver i stand til at udføre et begrænset og i mange tilfælde nøjagtigt fastsat antal opgaver.
The new economic climate prevail­ing since 1973 has been marked by sluggish growth, a radical restructur­ing of industry, considerable uncer­tainty as to the likely impact of tech­nological innovation on employment, and, what is perhaps more serious, rising youth unemployment.
Lærlingeuddannelsens orientering i ret ning af forberedelse til udøvelse af tradi tionelle håndværksfag er tit fremherskende på bekostning af erhvervelse af nyere færdigheder.
A variety of measures have been taken or are under consideration with the aim of adapting apprenticeship schemes to these new circumstances reflecting the ever­increasing pace of change in job content and skills and the sharp rise in numbers of young job­seek­ers.1
Mange pædagoger, ikke mindst i Frankrig, tager til orde mod en række lærlingeuddannelsers snæverhed og over drevne specialisering.
Secondly, new types of apprentice­ship must be devised to prepare young people for the new jobs to be created in future growth sectors.
I Det forenede Kongerige unddrager et stort antal lærlinge sig helt fagskoleuddannelsen, selv om den er udtrykkeligt nævnt i de kollektive overenskomster.
Lastly, new forms of alternance train­ing are being introduced in this area, with greater emphasis on off­the­job general instruction in an attempt to avoid premature specialization. The
udstrække alterneringsprincippet til også at omfatte eksisterende almene og erhvervsfaglige uddannelser;
Apprenticeship is a type of alter­nance training which is firmly im­planted in all the EC countries.
De nye økonomiske forhold, der har været fremherskende siden 1973, ken detegnes af langsom vækst, hurtige omstruktureringer i industrien, stor uvished med hensyn til de tekniske nyskabelsers indflydelse på beskæftigelsen og ikke mindst voksende beskæftigelsesproblemer for de unge.
During the boom years, apprentice­ship schemes mushroomed to meet the burgeoning need for skilled man­power. As regards content, the object of apprenticeship is to equip young people with vocational skills which will enable them to perform a limited — and in some cases strictly de­lineated — range of tasks.
For at tilpasse lærlingeuddannelserne til de nye forhold, der tit giver sig udtryk i stedse hurtigere indtrædende forandringer, hvad angår beskæftigelsesindhold og de kvalifikationer, der skal erhverves, samt i en for øgelse af antallet af unge arbejdsledige, har man påtænkt eller truffet en række forskellige foranstaltninger1).
Appren­ticeship schemes tend, however, to be confined to the traditional trades and this often militates against the acquisition of new skills. The split between work experience and train­ing is often weighted in favour of the
udstyr kun erhverves ved praktisk arbejde, dels må man fastslå, at tilegnelsen af abstrakte discipliner (matematik etc.) og evnen til logisk tænkning, som er en forudsætning for at kunne udnytte den nye teknik, kun kan erhverves på skolebænken. lebænken.
is a step in the right direction, al­though the current programme cannot yet be said to amount to real alternance training.
Den opfattelse, at vekseluddannelsesprincippet også kunne udstrækkes til en række fuldtidsskoleuddannelser ved den pligtige skolegangs ophør, begynder at vinde indpas i pædagogiske kredse.
While in some countries — Belgium, France and the Netherlands for instance — vocatio­nal training for technicians takes the form of full­time college instruction, in others — notably the Federal Re­public of Germany and to a lesser extent Denmark and Luxembourg — it is increasingly being replaced by al­ternance training, i.e. apprenticeship, supplemented for the more gifted by two to three years' college training.
Systematisk indførelse af virksomhedsophold under de franske erhvervsgymnasiers treårige uddannelse er et skridt i denne retning, selv om de igangværende forsøg fremdeles er utilstrækkelige til for alvor at fortjene betegnelsen vekseluddannelse.
The occupation of technician, epito­mizing the link between theory and practice, is precisely the type of acti­vity for which alternance training is ideally suited.
I en række medlemsstater som Belgien, Frankrig og Nederlandene gives den uddannelse, der fører til teknikerniveau, udelukkende som fuldtidsskoleuddannelse, mens der i andre lande som FR Tyskland og i mindre grad i Danmark og Luxembourg indrømmes vekseluddannelserne større plads, fordi uddannelsen bygger på en lærlingeuddannelse, der for de bedstes vedkommende suppleres med to eller tre års skoleuddannelse.
most striking examples of this ap­proach are to be found in Denmark and the Federal Republic of Germany where all apprentices must undergo a full year's technical instruction in a training establishment before em­barking upon the traditional worky study sandwich in the second year.
Teknikererhvervet er mere end noget andet et nøglefag, hvor teori og praksis er snævert forbundet med hinanden, hvorfor det er selve typen på et erhverv, der kræver vekseluddannelse. uddannelse.
At the same time apprenticeship schemes are being streamlined to cover fewer but broader vocational categories (seven in Denmark and thirteen in the Federal Republic of Germany) into which the young people are slotted in their first year.
For det første skal der ske en fortsat forøgelse af lærlingeantallet.
It is only subsequently that the ap­prentices acquire more specific skills and decide on the trade they wish to pursue.
Det vil sandsynligvis blive nødvendigt at indføre større offentlig støtte, idet arbejdsgiver ne reagerer på den foreliggende økonomiske krise ved at formindske stillingsudbuddet.
This effort to overhaul the system points to the vitality of the al­ternance concept even in as tradi­tional a training cycle as apprentice­ship.
Dernæst skal der udvikles nye lærlingeuddannelser, der kan forberede de unge til nye fag inden for sektorer med fremtidsmuligheder.
Alternance training would thus seem particularly appropriate for im­parting the new skills demanded by the new computer technologies.1
Og ende lig skal der indføres nye former for tilrettelæggelse af alterneringen i læretiden, så der bliver lagt større vægt på almen uddannelsen uden for arbejdspladsen, samtidig med at man skal bestræbe sig på at undgå en for tidlig specialisering af de unge.
While experience in handling the new machines can be acquired only on the job, the more 'abstract' subjects such as mathematics and the logical rea­soning required for such technologies can only be gained in the classroom.
De mest slående eksempler i så henseende stammer fra Danmark og FR Tyskland, der er i færd med straks fra læretidens påbegyndelse af indføre et fuldt alment og teknisk uddannel sesår på skolerne, hvorved den egentlige alternering mellem arbejde og uddannelse i dette begrebs traditionelle betydning bliver udskudt til andet læreår. Disse ændringer sker hånd i hånd med at en række lærlingeuddannelser for det første års vedkommende bliver slået sammen til et lille antal fagkategorier (7 i Danmark og 1 3 i FR Tyskland), inden for hvilke eleverne bliver fordelt.
Some educationalists, like Ber­trand Schwartz in France, go further and would like to see alternance made compulsory for all at the end of their ten years' basic schooling, i.e. during the second cycle of secondary education.1 As Bertrand Schwartz himself admits, this is not for today nor yet tomorrow; its justification is more cultural (de­cloistering second­ary education, gearing education to current needs, fostering a sense of community) than economic (helping young people find employment) but the mere fact that the idea is being aired would tend to indicate that heightened interest in alternance is no passing fad.
Specialisering og erhvervsvalg foregår gradvis i løbet af de efterfølgende år.
Many educationalists are now coming round to the idea that the principle of alternance might be ex­tended to some forms of full­time in­struction following on compulsory education.
Disse bestræbelser på at modernisere systemet ved at ændre dets tilrettelæggelse vidner om alterneringsprincippets levedygtighed selv inden for en så traditionelt rodfæstet uddannelsesform som lærlingeuddannelsen.
The systematic introduc­tion of in­plant training into the three­year courses provided by the French vocational training colleges (lycées d'enseignement professionel)
En række pædagoger — som Bertrand Schwartz i Frankrig — går endnu et skridt videre og foreslår at gøre vekseluddannelsen obligatorisk for alle efter afslutningen af den grundlæggende skoleuddannelse, altså efter ti års skole gang, navnlig inden for sidste del af un dervisningen på sekundærtrinet1). Som forfatteren selv anfører, er der ikke tale
On a more modest scale, the Netherlands and the Federal Republic of Germany have instituted part­time compulsory instruction — two days a week for 16­year olds and one day a
En af arbejdsministeriet foretagen under søgelse viser således, at det kun er en fjerdedel af disse unge, der reelt tager del i en organiseret uddannelse, mens de resterende har måttet slå sig til tåls med praktisk tilegnelse af en række færdigheder eller i værste fald med slet ikke at lære noget1).
Although the practical problems should not be under estimated — low motivation has been given as the main reason for the high level of absenteeism noted in the courses — the system points to the possibility of extending some form of linked work and training to a significant proportion of the age group in the countries concerned.
I mere beskedent omfang har Nederlandene og FR Tyskland indført obliga­torisk deltidsundervisning i et omfang på to ugentlige dage for alle sekstenårige for førstnævnte lands vedkommende og én dag om ugen for alle unge i aldersgruppen 16 — 18 år for sidstnævnte lands vekommende.
The French 'emploi-formation' (employment-training) contracts, the Irish Work Experience Programme, the Italian fixed-term training contracts, the Unified Vocational Programme and Youth Opportunities Programme In the United Kingdom are all attempts to combine in differing degrees work experience and further training in colleges or training centres.
Denne ordning, der danner fortsættelsen på den pligtige fuldtidsskolegang, giver således mulighed for at kombinere uddannelse og ar bejde.
The inplant placements introduced in France on the other hand, cannot be considered alternance training in the true sense of the term, although 120 hours of training are provided in the course of the four months' practical work.
Selv om man ikke skal undervurdere de praktiske vanskeligheder, der knytter sig til disse ordninger (de unges dårlige motivering medfører meget omfattende udeblivelsesprocenter), så bærer ordningen alligevel spiren i sig til en større udbredelse af vekseluddannelsen for en betydelig del af disse landes unge i denne aldersklasse.
A French Ministry of Labour survey has revealed that only one young person in three effectively re ceives some form of organized train ing; the remainder have to learn on the job if at all.1
Inden for disse tre nøgleområder — orientering, kvalifikation og integration — har vekseluddannelserne gode chancer for at give bedre resultater end de traditionelle erhvervsfaglige uddannel ser. Det har flere årsager:
On these key issues — guidance, acquisition of skills and social inte­gration — alternance training ap­pears likely to give far better results than traditional vocational training; there are three reasons for this:
Det endelige formål for vekseluddannelse af de unge er at lette deres overgang fra skole til arbejde; først og fremmest ved at bistå dem med at orientere sig i arbejdets verden, som er helt ukendt for dem, og dernæst ved at give dem kvalifikationer, der er anerkendt på arbejds markedet, og endelig ved at få dem integreret i en fast fuldtidsbeskæftigelse.
The ultimate aim of alternance train­ing for young people is to facilitate their transition from school to work­ing life, by helping them find their bearings in a world with which they are largely unfamiliar, equipping them with marketable skills and steering them into full­time stable employment.
rioden at undgå, at der træffes forhastede beslutninger på grund af manglende kendskab til vilkårene for fagets udøvelse; dels giver uddannelsen mulighed for at drage lære af arbejdserfaringerne, at udnytte dem og at kritisere dem, hvorved de unges evne til at træffe det rette valg forbedres.
overhasty and uninformed decisions; furthermore, training can build on this work experience and therefore open up a wider range of options.
Hvad teringen angår, drejer det sig faktisk! at indføre de unge i arbejdets å dem med at opdage er og interessecentre, så de k å M BTTe et velovervejet erhvervsvalg.
Guidance implies familiarizing young people^fththe working world and helping them discover their aptitudes and interests so that they can make an informed choice of vocation.
Kombinationen af arbejde og uddannelse er særdeles velegnet til op nåelse af dette mål.
The linked ^Ork and training formula lends itself admirably to this purpose: the opportunity for work experience during training avoids the pitfall of with others.
Dels muliggør ar bejdserfaringen under uddannelsespe tid været de traditionelle erannelsers hovedformål at bærer tilegnelse af evnen til at søge oplysninger, til at samarbejde med andre og til at kunne træffe en beslutning.
The acquisition of skills has always been the prime aim of traditional vo­cational training.