natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8 Eurojust er et nyt EU-organ,som blev oprettet i 2002 for at øge effektivi-teten, når medlemsstaternes kompetente myndigheders beskæftiger sig med alvorlig grænseoverskridende og organiseret kriminalitet.Eurojust stimulerer og forbedrer koordineringen af efterforskning og retsforfølgning og støtter desuden medlemsstaterne,så deres efterforskning og retsforfølgning bliver mere effektiv.
:"Eurojust is a new European Union body established in 2002 to enhance the effectiveness of the competent authorities within Member States when they are dealing with serious cross-border and organised crime.Eurojust stimulates and improves the coordination of investigations and prosecutions and also supports the Member States in order to render their investigations and prosecutions more effective.
Eurojust spiller en unik rolle som et nyt,permanent organ på det europæiske retlige område.Det har som opgave at styrke udviklingen af det europæiske samarbejde om strafferetssager.Dette betyder,at Eurojust er nøglepartner for europæiske institutioner som Parlamentet,Rådet og Kommissionen.
Eurojust fulfils a unique role as a new permanent body in the European legal area.Its mission is to enhance the development of Europe-wide cooperation in criminal justice cases.This means that Eurojust is a key interlocutor with the European institutions such as the Parliament, the Council and the Commission.
Eurojusts kollegium består af 25 nationale medlemmer,én fra hver EU-med-lemsstat.
The College of Eurojust is composed of 25 national members,one nominated by each EU Member State.
De nationale medlemmer er overordnede,erfarne offentlige anklagere eller dommere,og nogle af de nationale medlemmer støttes af stedfortrædere og assistenter.
The national members are senior,experienced prosecutors or judges; some national members are supported by deputies and assistants.
Oprettet: 2002Ledelse: Michael Kennedy formand for kollegiet Ernst Merz,administrerende direktør Antal ansatte: 96 (57 medarbejdere plus 39 nationale medlemmer stedfortrædere og assistenter)
Established: 2002 Management: Michael Kennedy, President of the College; Ernst Merz, Administrative Director Staff: 96 (57 staff plus 39 national members,deputies and assistants)
Eurojust blev oprettet ved Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28.februar 2002 (EFT L 63 af 6.3.2002, s. 1), ændret ved Rådets afgørelse 2003/659/RIA af 18.juni 2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 44).
In June 2002,the national members elected Michael Kennedy, who is the national member for the United Kingdom,as President of the College.Olivier de Baynast (France) and Ulrike Haberl-Schwarz (Austria) were elected Vice-Presi-dents.
Det havde midlertidigt sit virke i Bruxelles fra 1.marts 2001 og flyttede til Haag i december 2002.Eurojust og Europol undertegnede den 9.juni 2004 en aftale om tæt samarbejde.
The College is supported by an administrative team led by Ernst Merz.
Ved udgangen af 1995 var programmeringen af strukturfondenes interventioner for perioden 1994­1999 næsten afsluttet. 733 programmer var blevet godkendt på to år. I 1995 blev de tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) endvidere integreret i EU's strukturpolitik.
By the end of 1995, the programme of Structural Fund assistance for the 19941999 period was nearly complete, with 733 programmes adopted by the end of the first two years.
På det finansielle plan er der indgået forpligtelser for 21,938 mia. ECU, mens derer betalt 17,215 mia. ECU.
In financial terms, 21.938 billion Ecus were committed and 17.215 billion Ecus were paid.
Disse beløb repræsenterer Fællesskabets støtte til gennemførelsen af udviklingsaktioner, der er aftalt med medlemsstaterne.
The Community used these contributions to help implement development programmes agreed in conjunction with the various Member States.
Udviklingsaktionerne tager sigte på at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EU, som står over for store udfordringer, bl.a. i forbindelse med indførelsen af den fælles valuta.
The aim of these programmes is to reinforce economic and social cohesion within the Union in the face of ongoing challenges, among them monetary union.
Resultater, der er opnået i 1995
Key events of 1995
­ Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU): stötte til ugunstigt stillede områder (infrastrukturer, erhvervs­investeringer, stötte til SMV osv.).
Programming existing situations and the need to simplify operational methods In response to the increasing complexity of the partnership structures.
nødvendigt at forenkle retningslinjerne for partnerskabets funktion på grund af de stadigt mere komplicerede partnerskabsstrukturer.
- European Regional Development Fund (ERDF): assistance to disadvantaged regions (infrastructure, productive investments, assistance to SMEs etc.).
­ Den Europæiske Socialfond (ESF): fremme af beskæftigelsen (erhvervsuddannelse, ansættelsesstotte osv.).
- European Social Fund (ESF): promoting employment (professional training, assistance in filling vacancies etc.).
­ Den Europæiske Udviklings­ og Garantifond for Landbruget (EUGFL): tilpasning af landbrugsstrukturerne og udvikling af landdistrikter.
- European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF): adapting agricultural structures and assisting rural development).
­ Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF): tilpasning af strukturerne i denne sektor.
- Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG): assists in the restructuring of this sector.
Overvågning, evaluering Samtidig med oprettelsen af overvågningsudvalgene for programmerne blev der udgivet en fælles vejledning*.
The composition of the Monitoring Committees has been accompanied by the publication of common guidelines*.
Midtvejsevalueringen, som indebæreren kritisk og systematisk gennemgang af interventionerne, har været længe om at komme i gang, men det går bedre nu.
The launch of Interim evaluation processes aimed at providing a systematic critical analysis of actions has experienced delays but has also improved in comparison with the past,
Programmering 11995 godkendtes næsten alle de nationale initiativprogrammer for perioden 1994­1999, som manglede at blive godkendt.
During 1995, almost all of the national programmes awaiting approval for the 19941999 period were adopted.
Der er navnlig tale om programmer for de tre lande, som blev medlemmer af EU den 1. januar 1995 (se side 4). Endvidere blev en lang række EU­initiativprogrammer (se side 5) godkendt i 1995.
This concerned principally the programmes for the three new Member States, which joined the Union on 1 January 1995 (see page 4); a large number of Community Initiative Programmes (CIPs; see page 5) were also adopted In 1995.
Ved afslutningen af toårsperioden 1994­1995 var der godkendt i alt 733 programmer heraf 43 for de nye medlemsstater og 291 EU­initiativ­programmer.
By the end of the two-year period (1994 and 1995), the number of programmes adopted had risen to 733, 43 of them concerning the new Member States and 291 concerning Community Initiatives.
­ Mål 1 : strukturtilpasning i de tilbagestående regioner. ­ Mål 2: okonomisk omstilling i de regioner, der er hårdt ramt af den industrielle tilbagegang. ­ Mål 3: bekæmpelse af
Implementation of the Structural Funds is characterised by partnership programming (between the European Commission and the national and regional authorities) and by the concentration of funding on 6 priority Objectives for development:
Koncentration Som aftalt var interventionerne ¡sær koncentreret om mål 1 ­regionerne.
As anticipated, assistance was primarily targeted at the Objective 1 regions.
De støtteforpligtelser, der i 1995 blev indgået for disse regioner, udgjorde 66% af de samlede forpligtelser, mens den betalte støtte udgjorde 70% af samtlige betalinger..
The funds allocated to these regions during 1995 represented 66% of total commitments and 70% of payments made.
langtidsledighed samt erhvervs­mæssig integrering af unge
- Objective 1: the structural adjustment of regions whose development is lagging behind.
Finansiel gennemførelse Alt i alt blev der disponeret over næsten en tredjedel af støtten for 1994­1999 i 1994 og 1995, og næsten en femtedel af støtten blev betalt.
In general, nearly one-third of the assistance allocated for the period 19941999 was committed during 1994-1995, and almost one-fifth was paid.
Udnyttelsen af betalingsbevillingerne varierer fra 10% i Finland og 11% i Italien til 25% i Det Forenede Kongerige.
The level of assistance paid ranged from 10% to Finland and 11 % to Italy to 25% to the United Kingdom.
Generelt bør betallngsrytmen forbedres, men det må ikke glemmes, at de fleste af programmerne først blev lanceret i 1994­95.
In general, the speed of payments should be improved, although it should be noted that these two years were mainly concerned with programme launches.
og af personer, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet. ­ Mål 4: arbejdstagernes tilpasning til de industrielle ændringer og udviklingen i produktions­systemerne.
- Objective 2: economic conversion of declining industrial areas. - Objective 3: combatting longterm unemployment and facilitating the integration into working life of young people and of persons exposed to exclusion from the labour market.
Partnerskab De regionale myndigheder er blevet inddraget yderligere i programforvaltningen, og det fungerer stort set godt.
The partnership of the regional authorities in the management of programmes was strengthened and now works reasonably well.
Situationen er mindre tilfredsstillende for så vidt angår de øvrige territoriale myndigheder, navnlig de lokale myndigheder.
The situation is far less satisfactory in the case of the other authorities, especially at local level.
Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager også i stadig højere grad, men udviklingen er meget uensartet.
Economic and social partnerships are improving, though very unevenly.
Af beretningen fremgår det, at situationen er meget forskellig, og at det er evalueringer", CX­90­95­914­C.
The report also reflects the broad range of evaluations', CX-90-95-914-C.
Mål 1,2,5b og 6 er geografisk begrænsede; mål 3,4 og 5a kan omfatte hele EU.
- Objectve 5a: adjustment of agricultural and fisheries structures.
10 Efter de to år mangler der kun at blive godkendt visse OP'er for mål 1 og 5a­landbrug samt de svenske SPD'er for mål 4 og 5b.
Objectives 1 and 5a (agriculture), plus the SPD for Sweden under Objectives 4 and 5b.
Det Forenede Kongerige har ikke fremlagt noget mål 4­program for 1994­1996.
The United Kingdom has not submitted an Objective 4 programme for 1994-1996.
Ser man alene på året 1995, fremgår det, at Fællesskabet indgik forpligtelser for i alt 21,938 mia. ECU i forbindelse med aktioner på nationalt initiativ, dvs. 91 % af det beløb, der kunne disponeres over i 1995 (mod 90% i 1994).
Taking 1995 separately, the Community committed a total of 21.938 billion Ecus to national initiatives, i.e. 91% of the amount that could be committed for that year (compared with 90% during 1994).
11995 betalte Fællesskabet 17,215 mia. ECU, dvs. 81 % af det beløb, der kunne udbetales (mod 75% I 1994).
17.215 billion Ecus were paid, i.e. 81% of the amount available (compared with 75% in 1994).
Bevillingernes udnyttelsesgrad har således været rimelig høj.
The level of payments made was therefore reasonably satisfactory.
For EU-initiativernes vedkommende blev der disponeret over 2,357 mia. ECU, dvs. 90% af det samlede disponible beløb, mod 12% i 1994. Dette skyldes naturligvis, at mange nye EU-initiativprogrammer blev godkendt i 1995.
The sums committed to Community Initiatives (2.357 billion Ecus) reached 90% of the total available, compared with 12% in 1994; this large figure may be due to the adoption of a very large number of new Community Initiative Programmes in 1995.
Men bortset fra ESF, som kun udnyttede 76% af sine forpligtelsesbevillinger, har fondene samme - meget høje - udnyttelsesgrad, nemlig 99%, hvis man tager alle Interventionstyper under ét. Hvad angår de forskellige mål var det alene de forpligtelsesbevillinger, der var til rådighed for mål 6, der blev anvendt fuldt ud.
But with the exception of the ESF, for which only 76% of the available credits were paid, all the other Funds reflect the same very high levels of implementation: i.e. 99% for all types of assistance combined, In terms of the various Objectives, in 1995 only the available credits for Objective 6 were 100% implemented, for a very small number of programmes adopted that year.
3) Betalingerne afhænger både af finansieringsplanen og af, hvor langt man er nået med aktionen.
3) The award of payments depends on both the financing plan and on the progress of projects.
Betalingerne finder sted, når medlemsstaten har indsendt en rapport om aktionens gennemforelse.
Payments are made after the Member State has submitted a progress report.
Man kan således af betalingerne udlede, hvor langt programmerne er nået.
These payments make it possible to measure the progress of projects.
Fordeling på fonde af de beløb, der blev disponeret over i 1995
Breakdown by Funds of the amounts committed in 1995:
' Herunder bl.a. bevillinger, der ikke blev disponeret over i 1994, men som blev fremført t 1995-budgettet, For EU-initiativernes vedkommende repræsenterer tallene forpligtelser for 1994-1995.
This includes credits not committed In 1994 and carried forward to the 1995 budget. In the case of Community Initiatives (CIs), the figures correspond to commitments made in 1994-1995.
Miljøet, konkret
Specific environmental actions
De nye medlemsstater har et kendetegn til fælles, nemlig den generelt gode miljøsituation.
In general, all the new Member States enjoy a high quality environment.
Sveriges og Finlands mål 6-regioner er blandt de sidste vilde, næsten uberørte, områder i Europa. Og Østrigs bjergområder er noget af det smukkeste, man kan tænke sig.
The Objective 6 regions in Sweden and Finland are among the last remaining unspoilt areas in Europe, and are nearly untouched by development.
Disse aktiver må bevares, og det gores bedst gennem en høj økologisk moral og miljølovgivning.
The mountainous regions in Austria are among the most attractive in the world.
Østrig står over for en forurening i bjergområder forårsaget af transportaktiviteter og en voksende turistsektor.
These assets must be preserved, a goal that will be made easier by increased environmental awareness and tighter environmental laws.
EU-reglerne fandt forst anvendelse på disse lande fra 1995, som derfor også var året for programmernes udarbejdelse.
Austria faces the risk of pollution by transport in mountain areas and the expansion of tourism.
For så vidt angår mål 3 og 4 kan nævnes støtten til befolkningsgrupper, der er særligt berørt af den økonomiske udvikling som følge af tiltrædelsen af EU (mål 3 Østrig), den meget hurtige Iværksættelse af mål 4 I Finland (hvor ESF-støtten svarer til 7% af de nationale bevillinger til støtte af beskæftigelsen) og indsatsen til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder, et princip, som alle svenske foranstaltninger er præget af...
Positive progress in this area included support to groups affected by economic developments following accession to the Union (in Objective 3, Austria), the particularly rapid launch of Objective 4 in Finland (where ESF funding accounts for 7% of national resources targeted at boosting employment) and equal opportunities for men and women in Sweden,
Mål 5a og 5b
Objectives 5a and 5b
Burgenland er den eneste region i Østrig, der er støtteberettiget under mål 1.
Here, the goal is to create a dynamic central European region while at the same time reducing its internal disparities.
Det er meningen, at Burgenland skal gøres til en dynamisk centraleuropæisk region, og at de interne uligheder skal udjævnes.
In the Finnish Objective 6 region, the aim Is to develop local assets (wood, metals, eletronics, tourism), to strengthen SMEs and to develop telecommunications.
I det finske mål 6-område er der ¡sær tale om at udnytte de lokale aktiver (træ, metal, elektronik, turisme osv.), styrke SMV-netværket og udvikle telekommunikationen.
The programme for the Swedish Objective 6 regions aims to remedy their peripheral location, reduce their high unemployment (especially in mining areas), exploit their natural resources and environment and their relatively developed infrastructures and boost jobs in the private sector.
Programmerne for de svenske mål 6-områder tager sigte på at bryde isolationen, kompensere for beskæftlgelsesnedgangen bl.a.
In Finland (Objective 2), it can be illustrated by a scheme to collect and distribute information on 'green' technologies, the development of eco-friendly products and processes and environmental cooperation between enterprises.
I minerne ved at udnytte de naturlige ressourcer og den forholdsvis veludviklede Infrastruktur samt fremme jobskabelsen I den private sektor.
In Sweden (Objective 6), it can be illustrated by schemes to train farmers and forest oweners in environmental management skills, to provide training in recycling for industry and commerce and to instruct tourism workers on the "right of public access to the countryside» («Allemansrôt»).
84% af de udgifter, der er fastsat for mål balandbrug, går til produktionsstøtte, og 16% til afsætning og forarbejdning I alle tre lande.
The breakdown of expenditure allocated to Objective 5a (agriculture) is as follows: 84% for productive support and 16% for marketing and processing in all three countries.
Der er for disse tre lande fastsat 3 programmer vedrørende mål 5a-fiskerl.
All three new Member States also benefitted from three programmes under Objective 5a (fisheries).
Blandt prioriteterne for mål 5b er diversificerings- og udviklingsstøtten I Østrig ligeligt fordelt mellem landbrugs- og skovbrugssektoren på den ene side og de øvrige sektorer på den anden side. I Finland og Sverige er det derimod sektorerne uden for landbruget, der modtager langt den største del af støtten.
Among the priorities for Objective 5b, funding for diversification and development was equally divided: in Austria, between the non-agricultural and the agriculture and forestry sectors, whereas in Finland and Sweden it went mainly to the non-agricultural sectors.
I alle tre lande er den tredje prioritet støtten til menneskelige ressourcer.
In each of the three countries, support for human resources was the third priority.
EU-initiativer: et meget stort antal EU-initiativprogrammer
Adoption of a large number of Community Initiatives
URBAN (ved at lægge storre vægt på middelstore byer, langtidsledighed og lige muligheder for kvinder samt bymiljø), EMPLOI (ved at udvide Initiativet med "Integra"foranstaltnlnger til bekæmpelse af social udstødelse, herunder den, der skyldes racisme og fremmedhad), ADAPT (ved at påhægte en "BIS"-del om tilpasning af arbejdstagerne til informationssamfundet), INTERREG II (ved at medtage det tværnationale samarbejde om fysisk planlægning I Europa).
Community Initiatives following ways: URBAN (increased attention for medium-sized conurbations, longterm unemployment, equal opportunities for women and the urban environment), EMPLOYMENT (the addition of an extra programme to combat social exclusion, including racism and xenophobia ('Integra')), ADAPT (the addition of an extra programme to help prepare workers for the information society ('ADAPT Bis')), INTERFiEG II (focus on transnational cooperation in spatial planning).
Miljøbeskyttelse, som Fællesskabet soger fremmet, spiller en afgorende rolle i de fleste af de nye EU-initiativer.
Environmental protection, to which the Community gives high priority, plays a key role in the majority of new Community Initiatives.
Blandt de 13 EU-initiativer spiller miljøhensyn især ind i forbindelse med industriel omstilling (RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER), udvikling af landdistrikter (LEADER), byfornyelse (URBAN), stötte til regioner med en yderst perifer beliggenhed (REGIS) eller virksomhedsstotte(SMV-initiativet). INTERREG må særlig fremhæves.
Among the 13 Community Initiatives, concern (or the environment is reflected particularly in the industrial conversion programmes (RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER), the rural development programme (LEADER), the programmes to improve urban areas (URBAN), programmes to support the most remote regions (REGIS) and the programme to support enterprises (SME).
Det grænseoverskridende samarbejde giver nemlig rig lejlighed til at tage miljømæssige hensyn.
The INTERREG Initiative is a special case, in that crossborder cooperation involves a vast range of environmental measures.
I kraft af INTERREG's REGEN-del, som vedrorer energinettene, kan der gives en fortrinsstilling til forureningsbegrænsende foranstaltninger og teknologier.
The REGEN 'arm' of INTERREG, which is designed to improve energy networks, gives priority to measures and technologies which reduce pollution.
Det nye område (tværnationalt samarbejde) omfatter fysisk planlægning (og således også hensyntagen til EU-politikkernes miljøkonsekvenser), forebyggelse af oversvømmelser og bekæmpelse af tørke.
The new 'arm' of crossborder cooperation includes measures on spatial development (and consequently on the environmental effects of Community policies), flood prevention and drought alleviation.
1995 var blandt andet præget af godkendelsen af to tredjedele af de EU-initiativprogrammer, som medlemsstaterne havde fremlagt.
One of the distinctive features of 1995 was the adoption of two-thirds of the Community Initiative Programmes (CIPs) submitted by the Member States.
Efter de to års forlob repræsenterede de godkendte EU-initiativprogrammer 9,774 mia. ECU, dvs. 81 % af de bevillinger, De Tolv havde fået tildelt til disse programmer for perioden 1994-1999, og 44% af rammebeløbet for de tre nye medlemsstater for perioden 1995-1999.
By the end of the two-year period, the total number of CIPs adopted accounted for 9.774 billion Ecus, or 81 % of the appropriations allocated under these programmes to the Twelve between 1994 and 1999, and 44% of the budget allocated to the three new Member States between 1995 and 1999.
Det store antal EU-initiativprogrammer, der er fremlagt (401), skyldes til dels, at visse lande har foreslået regionaliserede EU-initiativprogrammer.
The large number of CIPs submitted (401) is partly due to the fact that some Member Sates had submitted regional CIPs.
Dette har medført en langsommere beslutningsproces, som yderligere er blevet bremset af opprioriteringen af kvalitetshensyn i forbindelse med godkendelsen af programmerne.
This slowed down decision-making, a development which was further aggravated by the time taken to vet the quality of CIPs before they were adopted.
Disse skal nemlig supplere de nationale aktioner og fremme regionernes og medlemsstaternes udveksling af erfaringer om 13 emner af særlig interesse for Fællesskabet.
These CIPs are in effect having to complement the national programmes and encourage exchanges of experience between regions and Member States on 13 specific themes of Community interest.
I efteråret 1995 Indkaldte Kommissionen forslag om nyskabende aktioner, som den kunne iværksætte i henhold til strukturfondsforordningerne.
In Autumn 1995, the Commission published calls for proposals under the Innovatory Actions provided for in the regulations governing the Structural Funds.
Der var navnlig tale om nyskabende aktioner Inden for regionaludvikling og økonomisk samarbejde samt pilotprojekter vedrorende byerne for perioden 1995-1999.
These mainly concerned proposals relating to regional development, economic cooperation and urban pilot projects for the 1995-1999 period.
Som eksempel på de emner, der kan tages op i pilotprojekter på byområdet, kan nævnes etablering af grønne områder, behandling og genbrug af affald, vedvarende energikilder osv. Med hensyn til landdistrikter giver pilotprojekterne og demonstrationsprojekterne lejlighed til at afprøve metoder, der forener landbrugsproduktion, bæredygtig udvikling og miljø.
Potential themes for urban pilot projects include the creation of green spaces, the treatment and recycling of waste and renewable energies. On the rural side, demonstration and pilot projects offer the chance to test methods designed to combine agricultural production, sustainable rural development and environmental protection.
Fremhævelse af miljøet
Emphasis on the environment