natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Varmeudnyttelsen af kul og en rationel anvendelse af kul havde længe været genstand for undersøgelser.
A great deal of study had been devoted to increasing the efficiency of coal and using it rationally.
Efter 1960’erne er kul i stigende grad blevet anvendt til elproduktion, og forskningen blev derfor rettet mod dette område.
Gradually, from the 1960s, coal was used more and more to generate electricity and research turned in this direction.
Uden at gå i detaljer kan det nævnes, at forskningen blev videreført indtil traktatens udløb.
Without going into the details, suffice it to say that the programme was actively pursued until the expiry of the Treaty.
Således blev der f.eks. i 1979 finansieret 37 projekter, 20 vedrørende mineteknik, 17 vedrørende valorisering af kul (forkoksning).
In 1979, for example, 37 projects were financed, of which 20 concerned mining technology and 17 coal efficiency (coking).
Dertil kommer »demonstrationsprojekter« vedrørende alternativ energi: kuls forgasning i stor dybde under jorden, forflydning osv. Samtidig styrkedes forskningen i »ren udnyttelse« af kul, dvs. kraftig reduktion af emissionerne af kultveilte.
In addition, there were ‘demonstration projects’ concerning alternative energies: underground gasification of coal, liquefaction, etc. At the same time, research on ‘clean’ coal use aimed at radically cutting carbon dioxide or similar emissions was leaping ahead.
Resultaterne var reelle nok, men det er vanskeligt at udnytte dem i en tid, hvor brugen af kul går tilbage.
Real results were achieved, but it was extremely difficult to put them to good use during the ongoing coal recession.
Hvordan kan man tale om de tekniske fremskridt i minerne over for minearbejderne og borgerne generelt?
How could technical progress be discussed with miners and even the general public?
Der er dog gjort betydelige teknologiske fremskridt med hensyn til sikkerhed i minerne og udbytte af minedriften, energieffektivitet og ikke-forurenende forbrænding.
Yet technological progress in safety and mining yield, energy efficiency and clean burning was remarkable.
Faktisk i så høj grad, at europæisk kulindustris knowhow ifølge Kommissionens teknikere er førende på verdensplan.
So good, in fact, that the technical staff of the Commission regarded the know-how of the European coal mining industry as the best in the world.
) Første almindelige beretning om De Europæiske Fællesskabers virksomhed 1967. Luxembourg, februar 1968, s. 321.
Coal is added to this fluidised bed, together with a calcium-based sulphur sorbent such as limestone, and is burnt.
103 ren udnyttelse af kul. Her kan f.eks. nævnes PFBCC (pressurised fluidised bed combined cycle) og IGCC (integrated gasification combined cycle).
Page 103
Gasserne fra forbrændingen renses derefter og sendes til en gasturbine, som genererer supplerende elektricitet, hvilket gør det muligt at opnå et højt varmeudbytte på 44 %.
The exhaust gases are cleaned and expanded through a gas turbine to generate additional electricity, the whole process producing a thermal efficiency of about 44 %.
I IGCC-processen føder det forgassede kul en gasturbine, hvilket er et yderst effektivt system til at generere el med et lavt emissionsniveau.
In the IGCC process, a gas turbine is driven by gasified coal, which is a particularly efficient method of generating electricity with low emission rates.
Forgasningen forbedrer kullets varmekapacitet, der kan gå helt op til 90 %.
Gasification ensures that up to 90 % of coal’s calo-rifi c capacity is used.
Denne proces omfatter også en supplerende elproduktion gennem varmegenvinding via dampproduktion, som føder en anden turbine.
The process also generates additional electricity by using waste heat to produce steam to drive a second turbine.
Ganske vist er det ikke lykkedes for EKSF at redde Europas kul, men dens forskning har bidraget til at styrke kullets teknologiske fremtid i Europa.
Although it failed to save European coal, the ECSC research work contributed to the future of coal technologies in Europe.
Der indtraf store tekniske forandringer i europæisk stålindustri i traktatens løbetid.
There was extensive technological change in European steel during the lifetime of the Treaty.
Antallet af nyskabelser i stålindustrien er enormt, og der var kun meget få lighedspunkter mellem denne industri i 2002 og i 1952.
Innovation took a huge leap forward, with the result that the steel industry in 2002 bore little resemblance to that in 1952.
Vedrørende processer gik tendensen i retning af automatisering og stangstøbning.
The trends as regards processes were towards automation and continuous casting.
Her skal kort nævnes de store forandringer i den integrerede stålindustri.
A brief description follows of the major changes that took place in integrated steelmaking.
Højovnen er ikke blevet meget større, men arbejder meget mere effektivt.
Blast furnaces did not become much bigger but they operated more effi -ciently.
Teknikken for kontrol med temperaturer, tryk osv. gør det muligt at styre produktionskvaliteten.
Techniques for controlling temperature, pressure, etc. made for better quality-control.
Oversættelse af tekniske dokumenter fra Østeuropa, betalt af EKSF, har vist sig at være en meget god investering. Endelig har bidraget til udarbejdelsen af normer i henhold til ISO’s retningslinjer været meget nyttig.
The translation of technical documents from east European countries funded by the ECSC proved a highly profitable investment.
I 1990’erne udarbejdede man med støtte fra EKSF den såkaldte
But even more important is the replacement of the classic steelworks.
De gamle fremgangsmåder som Bessemer og især Thomas, som blev brugt til næsten hele Europas produktion i 1952, var forsvundet i 1981.
Fifty years of European coal and steel to produce virtually the entire output of steel in Europe in 1952, had disappeared by 1981.
De forskellige metoder med ilt, bl.a. den berømte østrigske LD, blev indført i 1957 og tegnede sig for over 70 % af produktionen i begyndelsen af 1980.
The various oxygen processes, including the famous Austrian LD process, came on stream in 1957 and produced over 70 % of output by the start of the 1980s.
I dag er stålværkerne direkte forbundet med valseværkerne via strengstøbningsanlæg, der meget hurtigt har vundet indpas. Med 1973 som basisår med indeks 100 lå indekset for stangstøbning på 918 i 2000.
Steel plants were then directly connected to the rolling mills by continuous casting mills that were installed on the scene very rapidly.
Andelen af stangstøbningsanlæg i EU lå på 46 % i 1981 og på 97 % i 2000.
In 1981, 46 % of steelworks in the EEC used the continuous casting process; by 2000 the proportion was 97 %.
Ikke blot gør denne metode det muligt at spare metal, fordi man derved undgår tab af støbeforme, men den bidrager også til at øge arbejdsproduktiviteten, forenkle fremstillingen (ingen blokvalseværk) og især forbedre produktets kvalitet.
The process not only saved metal by eliminating mould losses but also helped to increase productivity, to simplify manufacture (elimination of blooming) and, in particular, to improve product quality.
EKSF har i høj grad styrket forskningen i stangstøbning, især under et særprogram fra 1978 om automatisk kontrol med stangstøbning (87).
The ECSC provided considerable support for research on continuous casting, notably in a collaborative research programme in 1978 on automatic control in continuous casting (86).
Men det er ikke kun metoderne, der har forandret sig, også produkterne er i høj grad blevet ændret.
The changes, however, affected not only processes, but especially products.
Der er sket en enorm spredning inden for stålindustriens produkter.
Steel products developed new capabilities and the range of possibilities grew enormously.
Siderne på en elektrisk svejset tresidet kasse i hvidblik var i 1970’erne 21 mm tykke, mens deres tykkelse var halveret ved århundredets slutning.
A can made from three pieces of tinplate electrically welded together was 21 mm thick in the 1970s, but by the end of the century this was reduced by half.
Endnu mere iøjnefaldende er faldet i vægten på stål i beton.
The reduction in the weight of steel in concrete is even more spectacular.
Det specifikke forbrug til en kvadratmeter armeret betongulv er faldet fra 20 kg, dengang man i 1950’erne brugte stålbjælker, til under 5 kg i gulve med forspændt ståltråd og svejset trådnet.
The specific consumption of a square metre of reinforced concrete flooring went from 20 kg at the time of steel beams in the 1950s to less than 5 kg in flooring with prestressed steel wire and welded steel mesh.
Vægten på emballage til drikkevarer (dåser) faldt kraftigt fra 35 g i 1975 til 25 g i 2000. Man kender eksemplet med Eiffeltårnet, hvor der er brugt 7 000 t jern, mens det i dag ville være nok med
The weight of drinks cans fell substantially from 35 g to 25 g between 1975 and 2000.
Fladvalsede produkters færdigbehandling blev en væsentlig økonomisk parameter, hvilket bevidnes af det dynamiske marked for overtrukne plader og galvaniseringens succes.
99 rolled products has become a major economic factor as can be seen from the dynamism of the coated-sheet market and the recent successes with galvanising.
Endelig er der alle de grundlæggende spørgsmål vedrørende genbrug, som jo er en stor fordel for stålindustrien i forbindelse med den bæredygtige udvikling.
Finally there are the fundamental questions of recycling, which is major asset for steelmaking as regards sustainable development.
På 50 år er det teknologiske fremskridt i Europas jern- og stålindustri ubestrideligt, og den moderne produktion placerer den blandt de førende på verdensmarkedet. Alle de nævnte forandringer er gjort mulige takket være forskningsstøtte fra EKSF.
In 50 years, European steel has undergone a technological transformation, its modernity now placing it in an excellent position on the world steel market.
Det er altid vanskeligt at bedømme resultaterne af en given forskning. Det gør sig så meget desto mere gældende her, fordi den pr. definition deles med de andre bidragydere.
It is always difficult to assess research results, especially as in this instance they are by definition shared with the other financing bodies.
Der er en tæt sammenhæng mellem offentlig og privat forskning, grundforskning og anvendt forskning.
There are countless interactions between public and private research, fundamental research and applied research.
Europa-Kommissionen anmodede derfor mineingeniør B. Trentini og professor Ledoux fra fakultet for teoretisk og anvendt økonomi ved Strasbourg universitet om at foretage en tilbundsgående undersøgelse af EKSF-forskningens økonomiske indvirkning på jern- og stålindustrien (90).
The European Commission accordingly commissioned Mr B. Trentini, a civil mining engineer, and Professor M. Ledoux of the Office of Theoretical and Applied Economics of the University of Strasbourg to conduct a detailed study on the economic impact of research financed by the ECSC in the steel industry (89).
Det fremgår af undersøgelsen, at Fællesskabet afsatte 220 mio. ECU til forskning på stålområdet i perioden 1981-1990.
The study reveals that the Community granted ECU 220 million to steel research in the period 1981–90.
To tredjedele af denne forskning vedrørte metoderne, en tredjedel produkterne.
Two thirds of that sum were allocated to processes and one third to products.
Fællesskabets deltagelse repræsenterer omkring 60 % af de samlede udgifter, svarende til 370 mio. ECU, hvilket udgør
The Community contribution amounted to some 60 % of expenditure incurred, or ECU 370 million, which accounts for between 10 % and 15 % of total industrial research expenditure.
10-15 % af de samlede udgifter til industriforskning.
The most significant example is that of pulverised coal injections in blast furnaces, as the savings made are measurable owing to the immediate reduction in the quantity of coke consumed.
Da disse beregninger er meget komplekse, var undersøgelsen af forskningens indvirkning begrænset til de 76 mio. ECU, der var afsat til grundmetoderne.
The results of these calculations have been summarised in a formula that is often quoted: each EUR 1 invested in steel research produced EUR 13 in return.
Fællesskabets bidrag hertil udgør 30 mio. til forskning i højovne, 14 mio. til oxygenstålværker, 12 mio. til strengstøbning og 20 mio. til valseværker.
In addition to the economic and financial consequences, ECSC research has also produced intangible results.
I undersøgelsen blev der taget hensyn til den procentuelle andel af Fællesskabets finansiering, forskningens langsigtede virkning osv., afsluttende med de økonomiske og finansielle resultater af forskningen.
Pierre Emery (91), who represented the French Institut de recherches de la sidérurgie (IRSID) on the Steel Technical Research Committee (92), recounts the considerable results over the period 1953–75.
Eksemplet med indsprøjtning af pulveriseret kul i højovne er det mest signifikante, fordi det her er muligt at måle de økonomiske besparelser på grund af det øjeblikkelige fald i mængden af anvendt koks.
On the one hand, IRSID, the industry’s institute, received virtually all the European financing from the ECSC.
Det har således været muligt at nedsætte forbruget fra 408 til 365 kg pr. ton produceret metal (91).
‘French enterprises submitted few applications (we did little to encourage them).’
Resultaterne af disse beregninger er blevet opsummeret i en formel, som gengives meget ofte: Hver euro investeret i stålforskning giver et udbytte på 13 EUR.
The Community contribution amounted to 60 % of the costs of selected research projects, i.e. more than the research financed by the Ministry for Research (50 %).
Irsid, som dækkede begge fagområder, modtog næsten samtlige økonomiske midler fra EKSF. »De franske virksomheder indgav kun et begrænset antal ansøgninger (og vi opmuntrede dem heller ikke til det).« Fællesskabets bidrag udgjorde 60 % af omkostningerne til de udvalgte forskningsprojekter, dvs. mere end den forskning, der blev finansieret af forskningsministeriet (50 %).
‘The funds in fact provided the IRSID management with a margin of manoeuvre, allowing it to pursue expensive research and development with resources which the member firms might well have refused us had we had only our own resources.’
EKSF var således Irsids næststørste finansieringskilde, hvilket svarede til 10-20 % af bidragene, varierende fra år til år.
This is a very important point as this research laboratory was subject to conflicting pressures from within the sector at a time when it was composed of a number of rival firms.
Irsid modtog for øvrigt vis-
The freedom offered by the
) Den første franske repræsentant var H. Malcor, efterfulgt af M. Allard og P. Emery.
) The first French representative was H. Malcor, followed by M. Allard and P. Emery.
107 se midler til anlægget i Mariénau og også midler under budgetkontoen vedrørende hygiejne og sikkerhed på arbejdspladsen.
Page 107
Den frihed, som midlerne fra EKSF gav, var af overordentlig stor betydning og gjorde det muligt for Irsid at yde et stort bidrag til fornyelsen af fransk stålindustris produkter.
ECSC was particularly precious and it allowed IRSID to make a fuller contribution to the renewal of French steel products.
Kommissær Philippe Busquin udarbejdede en liste over den tekniske forskning, som EKSF har ydet støtte til: »indsprøjtning af kul i højovne, induktiv omrøring i strengstøbning, udvikling af teknikker til tyndslabstøbning, forbedring af dekaperingsanlæg, termomekanisk behandling, specialovertrækninger og øget kvalitet i fremstillingen af fladplader og overtrukne plader«, hvortil kommer den store
Commissioner Philippe Busquin has produced a list of the technical research projects that received ECSC aid: ‘blast furnace coal injection, electro-magnetic stirring in continuous casting, development of strip and thin strip casting techniques, improved pickling lines, thermomechanical processing, special coatings and improved quality in the production of light-gauge sheet and coated sheet’, together with the large cut in energy consumption, CO
-emissioner og farlige stoffer.
2 emissions and dangerous substances.
»At give Europa en førende position på det teknologiske verdenskort inden for stålindustrien; undgå spredning og overlapning på forskningsområdet; samarbejde om storprojekter, som ikke ville kunne gennemføres af enkeltstående virksomheder, der ikke kan samle den nødvendige kritiske masse af hverken økonomiske midler eller tekniske kvalifikationer; få adgang til støtte til teknologisk knowhow i en struktur bestående af industri, universiteter og forskningscentre; få adgang til et finansielt støtteinstrument, der fremmer tilgangen til forskning på mellemlang sigt, samt endelig på fællesskabsplan gennem formidling af alle ikke-konkurrencebetonede innovationer at skabe følgende:
‘raising Europe to a position of technological leadership in the world steel industry; avoiding the fragmentation and duplication of research efforts; the joint launching of major projects which could not have been carried out by a single company, which would not have had the critical mass required either in terms of finance or technical skills; the provision of a basis of technological know-how in a framework which brings together industries, universities and research centres; the provision of a financial support instrument promoting a medium-term commitment to research; the achievement, across the EU, through the dissemination of all non-competitive innovation of:
— meget positiv økonomisk og industriel udvikling
— a very positive impact on industry and the economy,
— miljøforbedring (mindre affald, udnyttelse af affald og biprodukter, genbrug af skrot osv.)
— an improvement in the environment (reduction of waste, optimum use of waste and by-products, recycling of scrap),
Denne fonds indtægter består af det økonomiske afkast af EKSF-mid-ler. Fonden ledes af Kommissionen i henhold til de generelle retningslinjer for EU’s forskning, men er alene rettet mod kul og stål.
Fifty years of European coal and steel is managed by the Commission in accordance with the general rules on research agreed by the Union, but it is specific to coal and steel.
Under fonden er der nedsat et »kul- og ståludvalg«, som bistås af rådgivende grupper.
It includes a ‘Coal and Steel Committee’ which relies on consultative groups.
Målet for kulforskningen for perioden 2002-2007 er at forbedre konkurrencepositionen for EU’s kul, sundheden og sikkerheden i miner, miljøbeskyttelsen (rent kul) og »forvaltning af afhængigheden af energiforsyningen fra tredjelande« (f.eks. langsigtede strategiske overvejelser).
The objectives of coal research for the period 2002–07 are to improve the competitive position of Community coal, health and safety in mines, protection of the environment (clean coal) and the ‘management of external dependence on energy supply’ (e.g. longterm supply prospects).
For stålområdet er programmet mere klassisk og alment, nemlig produktions- og færdigbehandlingsteknikker, anvendelse, »bevarelse af ressourcer« (genindvinding) samt forbedring af arbejdsvilkår.
The programme for steel is more traditional and more general. It concerns steelmaking and finishing techniques, utilisation, conservation of resources (recycling) and improvement of working conditions.
Mere præcist drejer det sig om at videreudvikle innovationen i alle produktionstrin med henblik på at sikre en bæredygtig udvikling: reduktion af emissioner, energibesparelser, genindvinding og rationel udnyttelse af råvarer.
More spe-cifi cally, it aims at continuing innovation at every stage of the production cycle with a view to sustainable growth: reduction in emissions, energy savings, recycling and rational use of primary resources.
Ligeledes skal konkurrenceevnen og produktkvaliteten forbedres; der skal fremstilles specialstål med meget høje ydelsesprofiler, f.eks. i henseende til ekstreme temperaturer, korrosionsbestandighed, antiseismiske egenskaber osv. (95).
The aim is also to increase competitiveness and product quality, to manufacture special steels for demanding applications, for example in extreme temperature conditions, resistance to corrosion, earthquakes, etc. (94).
Alle indikatorer understreger vigtigheden af, at der gøres fremskridt i den europæiske stålindustri, især med hensyn til produktivitetsniveauet.
All the indicators underline the extent of the progress made by the European steel industry and, in particular, the levels of productivity achieved.
Stålmaterialerne har fået ny vind i sejlene her i de første år af det nye årtusind.
Steel materials are enjoying renewed success at the start of the new millennium.
Det skyldes en kombination af faktorer, hvoriblandt teknisk forskning naturligvis indtager en vigtig plads.
This is all based on a complex combination of factors where technical research naturally plays a leading part.
Selvfølgelig har medlemsstaternes offentlige forskning og virksomhedernes egen forskning været hoveddrivkraften bag innovationen, som blot understøttes af den mere begrænsede EKSF-støttede forskning.
Of course, public and private research in the Member States was the main driving force behind this innovation, research assisted by the ECSC playing a lesser role.
Men i betragtning af netop dens begrænsede omfang er der takket
Yet, even with this minority contribution, Community research still introduced particularly innovative working methods in these industries.
109 være fællesskabsforskningen skabt helt nye arbejdsmetoder i disse industrier.
Page 109
Første del vedrører Den Høje Myndigheds levetid, dvs. perioden 1952 til 1967, anden del perioden fra 1967 til traktatens udløb.
The conclusion takes three approaches: the first concerns the period of the High Authority, from 1952 to 1967.
Tredje del vedrører det bredere perspektiv, nemlig den europæiske integrations historie.
The second relates to the Treaty until its expiry. The third takes a wider view of the history of European integration.
Resultaterne af Den Høje Myndigheds arbejde kan forekomme beskedne, hvis man sammenholder begejstringen fra 1952 med den nedslåede stemning, der herskede i Luxembourg, da Fællesskaberne blev sammenlagt.
The achievements of the High Authority might seem rather disappointing if the enthusiasm of 1952 is compared with the gloom that reigned in Luxembourg when the Communities merged.
Der er en kløft mellem den oprindelige begejstring og de opnåede resultater.
The final results failed to live up to the early ambitions.
Det fælles marked for kul og stål har ikke ført til en hurtig sammenlægning med andre sektorer eller aktiviteter.
The common market in coal and steel did not bring in its wake the rapid integration of other sectors or activities.
EKSF’s indflydelse på produktionstilrettelæggelsen har været begrænset.
The ECSC had very little effect on the organisation of production.
Med hensyn til fusioner og sammenlægninger har EKSF taget udgangspunkt i, hvad der blev iværksat gennem virksomhedernes og/eller medlemsstaternes strategier.
In the area of mergers and concentrations, it bowed to the strategies being implemented by firms and/or Member States.
Fællesskabet har måttet acceptere eksistensen af private aftaler på det europæiske marked.
It was compelled to tolerate the continuation or renewal of private cartels on the European market.
Den priskontrol, som det skulle have udøvet, viste sig hurtigt at være et blålys.
The control of prices it wanted to impose soon proved no more than a sham.
At Den Høje Myndighed ikke havde magt, som den havde agt, skal både tilskrives dens egen magtesløshed og medlemsstaternes manglende politiske vilje.
No-one can be expected to achieve the impossible and, after the failure of the European Defence Community, the High Authority was no longer able to impose its point of view.
Det er ikke et spørgsmål om kompetence eller vilje hos EKSF eller medlemmerne af Den Høje Myndighed, men derimod det politiske styrkeforhold mellem dette første Fællesskab og medlemsstaterne.
Neither the competence nor the will of the ECSC and the High Authority are in question here, rather the political balance of power between the first Community and the Member States.
Det, som Den Høje Myndighed ikke kunne opnå, blev reguleret af markedet.
What was not done by the High Authority was left to market forces.