natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad skju­ler der sig bag ord som »videodisk«, »datamatstøttet undervisning«, »undervis­ning via satellit« etc.?
What is be­hind all those buzz­words like 'video disc', 'computer­aided instruction' and 'satellite­transmitted teaching'?
I alle tilfælde er der en ting, der er given, og det er, at maskinen aldrig kan erstatte men­nesket inden for undervisning og uddannel­se, men at den er et redskab i menneskets tjeneste.
However that may be, one thing is certain: in the teaching and learning process, the machine will never replace man but will be a tool in the service of man.
Det vil være i det omfang, hvori uddannelsesfolkene gør sig dette klart, at disse maskiner bliver deres redskab.
Provided that the trainers realize this, machines will become an instrument in their hands.
De, der har en god hukommelse, vil erin­dre, at situationen inden for undervisning og uddannelse minder meget om forholdene for en snes år siden.
There is a good deal of talk, but what is ac­tually happening at grassroots level?
Selvfølgelig forekommer der i samtlige medlemsstater tekniske løsninger, der gen­nemføres med succes, det være sig inden for fjernundervisning eller datamatstøttet undervisning.
Those of us with good memories will recall that the situation in the world of education and training is very much the same as the situation that arose 20 years ago.
Dengang troede man, at al den nye teknik, der dukkede op, fuldstændigt ville vende op og ned på undervisnings­ og uddannelsessy­stemet.
Of course, every country has its pacemak­ers who have on occasion successfully ap­plied new technology to both distance education and computer­aided instruction.
De, der ikke har haft held til at blive hørt igennem lang tid bør have lov til at sige de­res mening.
Those who have not managed to make their voices heard for so long must have the right to speak.
Socialvidenskaben bør omsider komme frem for at dialogisere med tekni­kerne.
The social scientists must at last go back and talk to the engineers.
Og teknikken bør stille sig i mennes­kets og dettes undervisnings og uddannelses tjeneste for at forbedre menneskets livskva­litet.
Techno­logy must be placed in the service of man for his education and his training, in order to improve the quality of his life.
Den tids begejstring har lagt sig, og i realite­ten er udgifterne til undervisning og uddan­nelse i stadig stigning, uden at der er sket nogen synderlig forbedring af effektivite­ten.
At that time, it was thought that the arrival of new education technologies would radic­ally alter the education and training system.
Det kan kun lade sig gøre, hvis politikerne gør sig klart, at der skal opbygges struktu­rer, der muliggør fornyelse inden for under­visning og uddannelse.
This can be done only if the political world realizes that structures must be set up which provide scope for 'innovation' in education and training.
Både maskinerne og programmerne bliver billige­re og billigere og dermed mere overkomme­lige, hvorfor de da også har vundet indpas i alle dele af produktions­ og tjenesteydelses­sektoren.
The euphoria of the time has evaporated and, in reality, spending on education and training has been steadily rising without really becoming any more effective.
Denne indtrængningsproces har sin egen selvforstærkende dynamik, som er helt uafhængig af undervisnings­ og uddan­nelsespolitikken.
Innovation will come about through dia­logue and reform of this kind.
Datidens socialvidenskabelige eksperter ud­trykte ellers alvorlige forbehold med hensyn til udvirkningerne af en brutal indførelse af de nye systemer.
The problem today, however, is altogether different from what it was 20 years ago. The cost of both hardware and software has steadily fallen, making them more and more accessible.
Men man lyttede ikke til dem, og de advarer os fremdeles.
They have already invaded every sector of the economy, both industry and services.
Hvordan er situationen så nu rent teknisk og med hensyn til den praktiske anvendelse inden for undervisning og uddannelse?
This self­generating process of change has been brought about not by any education and training policy but by purely economic and technological factors, and teaching methods have apparently played no role in that change.
Kan man heraf udlede, at undervisnings­ og uddannelsespolitikken fremover bliver lavet på grundlag af en given industrisektors vækstudviklingsbehov?
The social science experts of the time, how­ever, expressed serious doubts as to the re­sults of applying these new instruments without due forethought.
Så tidligt som i 1979 kunne man fra Romklubben høre føl­gende udtalelse:
The world of education and training paid no heed, and it is still today sending out messages and warnings.
En række bidrag i dette nummer refererer til den i samarbejde med Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber i Berlin i da­gene den 3. og 4. september 1987 afholdte konference om emnet »Audiovisuel tekno­logi og erhvervsuddannelse i Europa — en dobbelt udfordring«.
Some of the articles in the Vocational Training Bulletin have been taken from a colloquium organized in cooperation with the Com­mission of the European Communities in Berlin on 3 and 4 Sep­tember 1987 on the subject of 'Audio­visual technology and voca­tional training in Europe — a dual challenge'.
De fremherskende former for undervis­nings­ og uddannelsesteknik er databehand­lingen, som skal ses i sammenhæng med:
Are we to infer that education and training policies will in the future be constructed to fit in with trends in the growth needs in a given industrial sector?
»Tilegnelsesformen er mere afhængig af te­lekommunikationsindustriens struktur end af den nye tekniks fornyelsesmuligheder«.
What is the situation today, both technic­ally and in the practical application of new technology to education and training?
Erhvervsuddannelse 1/1988
Vocational training 1/1988
Budskab i anledning af CEDEFOP's konference i Berlin den 3. og 4. september 1987 avnet på Deres konference, »Au­diovisuel teknologi og erhvervsud­dannelse — en dobbelt udford­
Message on the occasion of the CEDEFOP conference, Bertin, 3 and 4 September 1987 he title of your conference, 'Audio­visual technology and vocational training — a dual challenge', is very
N ring!« er meget træffende.
T appropriate.
I en verden, hvor udviklingen går så stærkt, skal uddan­nelses­ og omskolingsstrukturerne tilpasses og antage nye dimensioner. Heri skal de au­diovisuelle metoder selvfølgelig spille en væsentlig rolle.
In our fast­changing world, training and retraining agencies must con­stantly adapt and acquire a new dimension, and audio­visual techniques obviously have a major role to play in that process.
Men de audiovisuelle metoder er faktisk et af de områder, der omgående reagerer på den teknologiske, økonomiske og er­hvervsmæssige udvikling.
The media are among those that are imme­diately responsive to technological, econ­omic and commercial change.
Video, kabel­ og satellit­tv i forbindelse med svækkelsen af de statslige radio­ og tv­stationers mono­polstilling får to konsekvenser: De audiovi­suelle metoder er blevet et europæisk anlig­gende, der ikke længere er forbeholdt de enkelte lande. Antallet af programmer og den sendetid, der skal udfyldes, er i hastig udvikling.
With cable and satellite television and video, and with the end to the public­sector monopoly in radio and television, the consequences are twofold: broadcasting has become a Eu­ropean affair and is no longer the respon­sibility of individual countries; and there is a great expansion in the number of channels and the number of hours to be filled.
Men den erhver­vede uddannelse skal hjælpe film­ og tv­folk til at arbejde bedre i et europæisk per­spektiv.
the training acquired must help the film and television professions to work better on a European scale.
diers specialister bør i højere grad have sans for samarbejde på europæisk plan, og end­videre skal samtlige medlemsstaters regerin­ger søge muligheder for at fremhjælpe den europæiske produktion.
countries must be made aware that they must seek ways of backing the development of a Europe­wide industry.
De audiovisuelle metoder kan udgøre et ef­fektivt for ikke at sige uundværligt redskab
The media are, by all accounts, effective — indeed, essential — tools for training. But
De audiovisuelle metoder forekommer mig at være helt uadskillelige fra erhvervsud­dannelsen i vore dage.
The media and vocational training are, I feel, an inherent part of our own times.
Og hvad får den europæiske borger så at se på skærmen?
And what about the citizen of Europe, what is he to see on his television screen?
Hvis Europa ikke vågner op, kommer vi til at nyde et måltid, der er sam­mensat af amerikanske, japanske eller an­dre udenlandske serier og film med alle de kulturelle, politiske og økonomiske udvirk­ninger, som det helt uundgåeligt kommer til at indebære.
Unless Europe responds to the challenge, we and our children might well be fed a diet of American, Japanese or other TV pro­grammes, serials and films, with all the inevitable cultural, political and econ­omic implications.
1988, der er proklameret som Det Euro­pæiske Film­ og Fjernsynsår, har som mål i højere grad at få offentligheden, men også politikerne og erhvervslivet til at lukke øj­nene op for ikke blot farerne, men også for den dårligt udnyttede rigdom, som euro­pæisk produktion besidder, for mulighe­derne er store! Men de audiovisuelle me­
The European Year of Cinema and Televi­sion 1988 has taken as its aim to make the general public and political and profes­sional circles aware of not only the dangers but also the barely tapped wealth of what we produce in Europe, with all its potential!
Formand for Det Europæiske Film­og Fjernsynsår (1988) κΛ
President, European Year of the Cinema and Television 1988
Audiovisuel teknologi — på vej mod en fællesskabspolitik
Audio­visual and television technology: Towards a Conununity policy
om tiden går bliver vort samfund mere og mere kompleks, hvilket blandt andet giver sig udtryk i en stor
ith the passage of time our society becomes more and more com­plex.
■ i 1990 den første af 4 Eutelsat­dbs­satel­litter*
This is reflected in a strong
De teknologiske forandringer, der vil finde sted, vil medføre både muligheder og farer for produktionen af programmer.
W fluenced what European producers have to offer, and in many countries screens show mainly American films and series.
I 1990 vil i alt 22 dbs­kanaler kunne modta­ges i det meste af Europa.
By 1990 a total of 22 dbs channels may be receivable across most of Europe.
De 4 Eutelsat­sa­tellitter vil yderligere stille over 60 kanaler til rådighed.
The four Eutelsat satellites will provide more than 60 additional channels.
I mange europæiske lande har man i dag erkendt, at universite­ter og andre højere læreanstalter i hvert fald indtil år 2000 ikke vil være i stand til at uddanne det fornødne antal personer.
The technological advances which are going to take place will bring opportunities as well as dangers for programme production.
Udsendelser pr. satellit vil med sikkerhed forandre billedet.
Let me first review the technological changes which will influence the sector.
Selvfølgelig kræver modtagelsesteknikken en hel del forbedringer.
Of course the reception techniques need some improvement.
I dag er det fortsat nødvendigt at anvende parabolantenner på 1 m for at kunne modtage signalerne fra en dbs­ satellit.
Today, a 1­metre disc antenna is required to receive the signals from the dbs satellite, but research in electronically steered antennae indicates demand for people with higher levels of professional training.
Det er almindelig anerkendt, at den moder­ne teknologi tilbyder muligheder for at for­bedre uddannelsessystemernes effektivitet.
It is recognized that modern technologies could offer opportunities to enhance the ef­ficiency of our education systems.
Diverse aktioner og programmer er da også allerede indledt af Kommissionen på områ­det.
Various actions and programmes are being initiated by the Commission in this field, the field which provides the terms of reference for this conference.
I denne artikel skal den nuværende og fremtidige audiovisuelle udvikling i Europa beskrives tillige med to fællesskabsprojek­ter, nemlig DELTA til udvikling af nye indlæringsmetoder og MEDIA, der skal sætte gang i programfremstillingssektoren.
In this presentation I will report on current and future audio­visual developments in Europe and also on two Community pro­jects, namely 'Delta', to stimulate the de­velopment of new learning methods, and 'Media', to stimulate the programme­making sector.
De aktuelle forhold på AV­området i Euro­pa er præget af en mangfoldighed af natio­nale programmer, der alene tager sigte på mennesker i ét land.
The current audio­visual framework in Europe is characterized by a multitude of national programmes intended for people in only one country.
I nogle lande omfatter tilbuddet til kabel­tv­distribution også pro­grammerne fra nabolandene.
In some countries cable TV enlarges the choice by adding the programmes of neighbouring countries.
De små natio­nale markeder for videoproduktioner har i høj grad indvirket på tilbuddet fra europæi­ske producenter.
The small size of national markets for video­productions has enormously in­ that a simple flat panel may be sufficient to receive signals from all satellites without any mechanical adjustment of the direction of the antenna.
I mange lande er det i ho­vedsagen amerikanske film og serier, der vi­ses på skærmen. Den europæiske identitet
This amounts to a revolu­tion because it would also mean that cable TV distribution would no longer be economical, at least not with today's broad­casting quality.
Planerne for opskyd­ningen omfatter en hel liste af europæiske satellitter.
The launch schedules herald a whole series of European satellites.
Man må gøre sig klart, at det kun er i Europa, at der opskydes direkte sende­satellitter!
And remember that only Europe is launching direct broadcast­ing satellites!
Direktør for Tele­kommunikation i CD XIII­ D Kom­missionen for De Europæiske Fælles­skaber
Director Telecommunica­tions DG XIII­D
Hardware-markederne, der som følge heraf åbner sig for industrien, er enorme — ca. 2 milliarder ECU for satellitter, opskydninger og transmissionsstationerne på jorden, ca. 10 milliarder ECU i de næste fem til syv år til antenner, dekodere og andet udstyr til direkte tv-modtagelse i hjemmene fra satellit (beregningen er baseret på en penetration af europæiske hjem i en størrelsesorden af 20%).
for direct home TV reception from satellite (based on a 20% penetration in European homes).
Et antal satellitter til direkte udsendelser vil blive opsendt af europæiske koncerner.
A number of direct broadcasting satellites are to be launched by European concerns.
Dette er i overensstemmelse med de respektive regeringers ønsker om at skabe en sund infrastruktur, og omend det er almindeligt erkendt, at det koster dyrt, kan udgifterne for de store landes vedkommende retfærdiggøres ved at sammenligne dem med om kostningerne for alternative løsninger.
This is in line with the wish of their respective governments that a sound infrastructure be established for broadcasting. Al though it is recognized that this exercise is expensive, the cost might be justified for large countries if compared with the cost of alternative solutions.
Med et antal satellitter over Europa med udsendelser over et bestemt land, men som breder sig ud over grænserne, er der fare for hvad man kunne betegne som »kulturel forurening«.
With a number of satellites over Europe broadcasting over a specific country but overspilling to others, there is a danger of what could be called 'cultural pollution'.
ner i Fællesskabet bør alle europæiske kanaler anvende 10% af deres programbudgetter til indkøb af materiale, som er frem stillet af uafhængige firmaer inden for EF.
If and how one should and could prevent the reception of TV signals from satellites remains an open question.
Om og hvordan man skulle hhv. kunne undgå modtagelsen af tv-signaler fra satellitter er fortsat et ubesvaret spørgsmål.
It is known that TV is a much more powerful intruder than radio.
Det er kendt, at tv er meget mere påtrængende end radio, hvilket betyder, at direkte tv-ud-sendelser blandt andet stiller de frie samfund over for problemet, om de skal hhv. kan kontrollere, hvad der tilbydes af programmer. grammer.
This means that direct TV broadcast ing also challenges the free societies on the question of whether they should and could control what programmes are offered.
Spørgsmålet må diskuteres de interesserede stater imellem for at nå frem til en eller an den form for aftale om beskyttelse af den nationale kultur.
This problem has to be discussed between the interested States with a view to reaching some kind of agreement on protecting na tional cultures.
Men sådanne aftaler er ikke nok, der kræves yderligere handling for at skabe et gunstigt klima for, at filmindustrien kan producere kulturelt værdifulde programmer.
However, such agreements are not enough, and additional action is necessary to create a favourable climate for the film industry to produce culturally sensitive programmes.
Direktivforslaget gør forsøg på at tage et vist initiativ — det overlader til medlemsstaterne selv at fastlægge de regler, som de anser for nødvendige for sendeaktiviteter på deres nationale territorier, og opfordrer dem samtidig til at undgå, at de samme na tionale regler forhindrer en distribution over deres territorium af programmer, der hidrører fra andre medlemsstater.
Member States their autonomy in fixing the rules which they judge necessary for broad casting on their national territory, whilst re questing them to prevent these same na tional rules hindering the distribution, over their territory, of programmes coming from other Member States.
For at opnå dette understreges i direktivforslaget nødvendigheden af i hvert fald et minimum af koordinering af de nationale lovgivninger på to områder: reklamevirksomhed og programmernes indhold og kilder.
In order to achieve this, the draft directive underlines the necessity of at least a minimum of coordination of national legislation in two fields: that of advertising and that of programme content and sources.
Hvad er det, EF allerede har foretaget sig som svar på udfordringen.
Let us now recall which actions the European Community has already taken to re spond to this challenge.
Reglerne for reklamevirksomhed vedrører især spørgsmålet om, hvor længe program mer skal kunne afbrydes af reklamer, unges rettigheder, forbud mod reklame for rygning og en begrænsning af reklamer for spirituosa.
The rules of advertising concern in particular the duration of programme-time inter ruption by advertising, the rights of young people, the exclusion of advertising for to bacco products, and the limitation of advertising for alcoholic drinks.
Det foreslås, át ingen udsendelser fra en anden medlemsstat, hvor reklameandelen ikke overstiger 15%, kan afvises af nogen medlemsstat.
It is proposed that no broadcast from another Member State for which the advertising content does not exceed 15% can be refused by Member States.
I juni 1984 offentliggjorde Kommissionen en Grønbog over emnet »Fjernsyn uden grænser«, indeholdende et forsøg på at klarlægge grundlaget for en eventuel EF-te-levisionspolitik.
In June 1984, the Commission published a Green Book on 'Television without frontiers', a report which attempted to identify the foundations of what could be a Community policy for television.
Rapporten gik i hovedsagen ud på at påpege, at Rom-Traktaten alene ved sin eksistens forpligtede signatarstaterne til at respektere princippet om tjene steydelsernes frie bevægelighed.
Its main logic consisted in recalling that the Treaty of Rome, by its very existence, obliged its signatory Member States to respect the principle of free circulation of services.
Og da programmering må betragtes som værende et kommercielt produkt, falder television klart ind under definitionen af tjenesteydelser. ser.
And, since programming can be considered a commercial product, television clearly falls under the definition of a service.
Met hensyn til programindhold foreslår Kommissionen — foruden en klausul ved rørende nødvendigheden af kontrol for at sikre unges beskyttelse, samt beskyttelsen af forfatternes rettigheder — at 60% af net tosendetiden (eksklusive reklamer, nyheder, spil og sport) på alle kanaler, der transmitterer fra Europa, skal reserveres for materiale produceret inden for Fællesskabet.
Further, at the meeting of the CCIR in Dubrovnik in 1986, the Community Member States, coordinated by the action of the Commission, took a unanimous position which made it possible to avoid the choice of a single world standard proposed by Japan for high definition television production which did not allow for progressive evolution and did not take into account the 5o Hz specificities of our 5o Hz mains environment. ment.
For at støtte fremkosten af nye produktio
The draft directive attempts to take a measured initiative — it leaves to
Kommissionens direktiv forudsætter, at mac-packet-standarderne fra starten og som de eneste vil blive anvendt til satellitter for direkte udsendelser, med en progressiv overgang til udsendelser fra jorden og kabeldistribution.
As for programme content, the Commission proposes — aside from a clause concerning the need for control to ensure the protection of young people and the protection of authors' rights — that 60% of net 'air-time' (advertising, news, games and sport not included) on all channels transmitting from Europe should be reserved for material produced within the Community.
På denne måde undgås, at forbrugere og producenter radikalt — og på en gang — skal udskifte deres hardware.
The draft directive thus has as an essential goal, the creation of a market of sufficient size to justify the re quired investments.
Endvidere har EF-medlemsstaterne på CCIR-mødet i Dubrovnik i 1986, koordineret af Kommissionen, indtaget en samstemmig holdning, hvilket gjorde det muligt at undgå, at der valgtes én verdensstandard — foreslået af Japan — for produktion af
However, the various initiatives taken by the Commission — whilst important, even essential — represent only the first steps of a more active Community policy in the audiovisual field.
En sådan ver densstandard ville umuliggøre en progressiv •udvikling og endvidere ikke tage højde for specificiteterne i forbindelse med vores 50 Hz lysnet.
EDER )P tional nature: orbit space and the shortage of radio frequencies.
Kommissionen har indledt konsultationer med hovedaktørerne inden for sektoren for at finde frem til løsningsmuligheder.
veloped all the equipment and invested time and effort in making that equipment av­ailable to interested users (in the United States, Canada and Italy, for example).
Kommissionens forskellige initiativer — omend de er vigtige, endog væsentlige — udgør imidlertid kun de første skridt på ve jen til en mere aktiv EF-politik på det au diovisuelle område.
Future actions in the audio­visual field re­late to technological and industrial co­operation and to the stimulation of appli­cations and programming.
AV-teknologien står endvidere over for to problemer af hovedsageligt international karakter: pladsforholdene i omløbsbanen omkring jorden og mangelen på radiofrekvenser. kvenser.
Communication satellites positioned at the height of 35 800 km above the equator in so­called geostationary orbit appear sta­tionary from the surface of the earth, thus providing communication over large areas using fixed antennae.
Fremtidige aktioner inden for det audiovisuelle felt vil tage sigte på det teknologiske og industrielle samarbejde samt en stimulering af applikation og programmering.
The characteristics of the receive/transmit ground antennae allow satellites to be separated by a minimum of 2 000 km, which in turn permits a max­imum of 120 orbital slots.
nødvendigheden af — i alles interesse — at sikre en vis kompatibilitet mellem eksisterende installerede modtagere og fremtidige transmissioner i high definition.
It is with this in mind that the Commission is attentively continuing to strengthen the technological capacity of the Community industry concerned.