natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi har dog været af den opfattelse, at det er relativ nemt at fremskaffe og præsentere statistiske oplysningerom befolkning, arbejdsmarked og erhvervsliv, men at det stadig er vanskeligt ikke kun at indhente hårde og sammenlignelige data om mange aspekter af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne fra samtlige 12 medlemsstater, men også at præsentere disse oplysninger på en nyttig måde i form af diagrammer.
However, we have found that while it is relatively easy to obtain and present statistical information on the population, the employment market, and the economy, it remains difficult not only to obtain hard and comparable data on many aspects of the education and training systems of all 12 Member States, but also to present this information in a useful diagrammatic form.
Vi tror, at disse monografier vil være nyttige for mange aktive inden for erhvervsuddannelserne, herunder beslutningstagere, praktikere og forskere, men også for dem, der ønsker at uddanne sig i et andet land og har brug for at kende den ramme, som uddannelsen finder sted i.
Our belief is that these monographs will be useful to a wide range of people active in vocational training, including policy makers, practitioners, and researchers, but also to those seeking training in another country, and needing to know the framework in which it is provided.
Monografierne er derfor specielt rettet mod behovene hos dem, der deltager eller ønsker at deltage i EF-programmer omfat­tende partnerskaber, besøg m.m.
They are therefore, in particular, geared towards the needs of those who participate, or wish to participate in any of the Community programmes involving partnerships, visits, etc.
CEDEFOP har lagt vægt på, at dette arbejde ses i sammenhæng med andre EF-aktivi-teter vedrørende information om uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne. CEDEFOP har været glad for at deltage i den fælles publikation med EURYDICE om »Structures of the Education and Initial Training Systems in the Member States of the European Community«, som foreligger på engelsk, fransk og tysk.
CEDEFOP has been anxious that this work should be seen in the context of other Community activities with relation to information on the education and training systems.
EURYDICE's europæiske enhed og CEDEFOP har også forsøgt at sikre, at forfatterne af monogra­fierne om uddannelsessystemerne og EURYDlCE-enhederne, som leverer information til de nationale dossiers om uddannelsessystemerne, er i kontakt med hinanden.
The European Unit of EURYDICE, and CEDEFOP have also tried to ensure that the authors of the monographs on the training systems, and the EURYDICE units providing information for the national dossiers on the education systems, should be in contact with each other.
EURYDI­CE's europæiske enhed og CEDEFOP fortsætter ligeledes deres bestræbelser på at sikre, at produkterne af dette værk bliver tilgængelige for et bredt publikum. CEDEFOP undersøger mulighederne for at fastholde oplysningerne i et fælles automatiseret system.
The European Unit of EURYDICE, and CEDEFOP similarly are continuing their efforts to ensure that the products of this work should be available to a wide audience, and with this in mind are investigating possibilities of holding the information on a common automated system.
Mere generelt mener CEDEFOP, som tidligere nævnt, at disse monografier vil være nyttige som støtte til andre af Fællesskabets aktiviteter inden for erhvervsuddannelse, og således som støtte i forbindelse med gennemførelsen af de nye bestemmelser i artikel 126 og 127 (afsnit VIII, kapitel 3) i Maastricht-traktaten.
In a more general way, as indicated above, CEDEFOP considers these monographs should be useful in supporting other activities of the Community in the field of training, and through this the implementation of the nev/ provisions, contained in articles 126 and 127 of the Maastricht Treaty.
Der vil blive foretaget ajourføring og ny offentliggørelse af monografierne på passende måde, afhæn­gigt af ressourcerne.
Arrangements will be made for their updating and their re-publication as appropriate and as resources permit.
CEDEFOP modtager meget gerne kommentarer om monografi­ernes nytte og forbedringsforslag fra alle, der har haft mulighed for at anvende dem.
CEDEFOP would be extremely pleased to have comments on their usefulness and proposals on how they could be improved, from anybody who has occasion to use them.
KAPITEL 1: BAGGRUNDSINFORMATIONER
PREFACE SECTION 1
Teknologisk undervisning Erhvervsretning af den højere uddannelse Landbrugsuddannelser
Initial vocational training Vocational training in the education system (A) General description of the education system (B) Vocational education (C) Technological education (D) Relating higher education more directly to jobs (E) Agricultural education
Erhvervsvejledning af unge Erhvervsvejledning i skolen Erhvervsvejledning uden for skolen
A review of measures for the integration of young people Vocational guidance for young people (A) Vocational guidance in the school (B) Vocational guidance outside the school
Erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse Uddannelse af lønmodtagere Forskellige orlovsformer Individuel uddannelsesorlov for ansatte med tidsubegrænset arbejdskontrakt (CIF - CDI) Individuel uddannelsesorlov for andre kategorier af lønmodtagere Status over ordningen vedrørende individuel uddannelsesorlov Orlov til at få opstillet en kompetenceoversigt Andre former for orlovsrettigheder Virksomhedernes uddannelsesplan
Continuing vocational training Training for private-sector employees (I) Entitlements to absence (a) Individual training leave for employees with an indefinite-term contract (b) Individual training leave for other employees (c) A review of the individual training leave measure (d) Leave for a skills audit (e) Other rights to absence (II) The plan de formation — training plan
Forbedring af den enkeltes muligheder på arbejdsmarkedet (promotion sociale)
Social advancement
Status over samrådsprocedurens betydning på erhvervsuddannelsesområdet Uddannelsesmarkedet Uddannelsesapparatet Undervisningsmetoder Regulering af uddannelsesmarkedet Anerkendelse af kvalifikationer
The training market (A) The training apparatus (B) Training methods (C) Regulation of the training market (D) Recognition of qualifications
Finansiering af erhvervsuddannelserne Samlede uddannelsesudgifter Statens finansiering Regionernes finansiering Virksomhedernes finansiering
The financing of vocational training Global spending on education and training State funding Funding by regions Funding by employers
KAPITEL 4: TENDENSER OG PERSPEKTIVER
SECTION 4: CURRENT AND FUTURE TRENDS
Udviklingsfaktorer Interne udfordringer Den europæiske integrations betydning
Development factors Internal challenges The effects of Europe
Bilag 5: Vigtigste tekster vedrørende erhvervsuddannelse
Annex 5: Main laws, regulations and agreements on vocational training
Det er ikke sædvane i Frankrig at lade betegnelsen »erhvervsuddan­nelse« (formation professionnelle) henvise til såvel uddannelser, der er rettet mod elever og studerende (formation initiale: grundlæggende erhvervsuddannelse), som uddannelser, der er rettet mod erhvervsaktive (formation continue: erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse).
In France it is not the practice to lump together the provision for school pupils and students (initial training) and the provision for the employed or those seeking employment (continuing training) under the one heading of Vocational training'.
Betegnelsen »erhvervsuddannelse« henviser som oftest til erhvervs­mæssig efter- og videreuddannelse, medens den grundlæggende erhvervsuddannelse betegnes som »erhvervsrettet undervisning« (enseignement professionnel).
When the term 'formation professionnelle' is used in France, it usually refers to continuing training — a distinction that reflects the separation of the educational system from the working world.
Denne sondring afspejler den adskillelse mellem uddannelsessystemet og erhvervslivet, der altid har været yderst markant i Frankrig til trods for vekseluddannelsernes fremmarch og den standende debat om anerkendelse af virksomheden som uddan­nelsessted.
There has always been a sharp divide between the two in France, despite the development of alternance training systems and debate on the recognition of the workplace as the place of training.
Den fast forankrede sondring mellem grundlæggende erhvervsuddan­nelse og erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse efterlader det indtryk, at der findes to sidestillede erhvervsuddannelsessystemer snarere end én sammenhængende helhed.
This traditionally sharp divide between initial and continuing training may give the impression that there are two juxtaposed training systems rather than a single, coherent whole.
De seneste års reformer lader dog formode, at der i en nær fremtid ikke længere vil findes to adskilte systemer, men en sammenhængende række veje og midler defineret i forhold til samme mål.
With the reforms initiated over the past few years, it is reasonable to expect that in the near future the two disjointed systems may disappear and that there may be overall channels and resources defined in the light of shared objectives.
At skabe tilnærmelse mellem de erhvervsfaglige grunduddannelser og efter- og videreuddannelserne er således en af 1990'emes største udfordringer.
With this prospect, it will be one of the greatest challenges in the 1990s to bring initial and continuing training closer together.
Eftersom det franske system imidlertid fortsat er kendetegnet ved mangeartede og originale ordninger for erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse, vil disse få en fremtrædende plads i nærværende monografi.
The abundance and originality of the provision and regulation of continuing training will, however, be a feature of the French system for some time to come, as will become clearly apparent in this monograph.
BAGGRUNDSINFORMATIONER
GENERAL INFORMATION
1.1.1 Den Femte Republiks institutioner har hjemmel i forfatningen af 4. oktober 1958, som suppleret ved folkeafstemningen i 1962 (valg af Republikkens præsident ved almindelige valg).
In the French Republic — the Fifth Republic — institutions are governed by the Constitution of 4 October 1958, as amended by a referendum held in 1962 (which introduced the election of the President of the Republic).
Republikkens præsident vælges for syv år ved direkte og almindelige valg.
The President is elected for seven years by direct universal suffrage.
Han udnævner premierministeren og kan opløse Nationalforsamlingen.
He appoints the Prime Minister and may dissolve the National Assembly.
I tilfælde af en alvorlig faretruende situation, kan han udøve undtagelsesbeføjelser.
If a grave threat arises, he may exercise exceptional powers.
Regeringen ledes af premierministeren. Den udnævnes på dennes forslag af præsidenten. Regeringen fastlægger og fører landets politik, og den er ansvarlig over for Nationalforsamlingen.
The government is headed by the Prime Minister and appointed by the President, based on proposals by the Premier.
Det erhvervsfaglige grunduddannelsessystem hører under undervisningsministerens ressort og de erhvervsmæssige efter- og videreuddannelser under arbejdsministerens ressort.
Within the government, the Minister for National Education is responsible for initial vocational training, while the Minister for Labour is responsible for continuing training.
Det består af to kamre: Nationalfor­samlingen (577 medlemmer valgt ved direkte og almindelige valg for fem år) og Senatet, der repræsenterer lokalområderne (321 medlemmer valgt ved indirekte valg).
It consists of two chambers: the National Assembly (577 deputies elected by direct universal suffrage for a term of five years) and the Senate (321 senators elected by indirect suffrage) representing the 'collectivités territoriales' (see Annex 3).
Begge instanser vedtager love, men Nationalforsamlingen, der alene har beføjelse til at vælte regeringen, har den endelige afgørelse.
Both vote on legislation, but in the last resort the view of the National Assembly may prevail, the Assembly alone having the power to dismiss the government.
Overholdelsen af de forfatningsmæssige regler sikres af Forfatningsrådet (Conseil constitutionnel), der har til opgave at føre tilsyn med lovenes overensstemmelse med forfatningen.
The Conseil constitutionnel (Constitutional Council) is responsible for compliance with the rules of the Constitution and for ensuring there is no conflict between legislation and the Constitution.
Med den decentralisering, der efter mange års debat indførtes med loven af 2. marts 1982 om rettigheder og friheder for lokalom­råder, etableredes tre decentrale niveauer: kommuner, departementer og regioner. Hvert af disse lokalområder har status som juridisk person og har en folkevalgt udøvende myndighed (kommunalråd, departementsråd og regionalråd).
With decentralization, introduced after many long years' debate by the Law of 2 March 1982 on the rights and freedoms of decentralized territorial communities, three levels of responsibility were introduced: the commune, the département and the region.
Med lovene af 2. marts 1982 og 7. januar 1983 overførtes en del af statens beføjelser til lokalmyndighederne, især regional­rådene. Decentraliseringen antager imidlertid forskellige former, alt efter om der er tale om grunduddannelsessystemet eller erhvervsuddannelserne.
The laws of 2 March 1982 and 7 January 1983 laid down procedures for the transfer of part of the State's responsibilities for these to local authorities, in particular the regional councils, but the decentralization of education took a different form from that of vocational training.
Decentralisering af grunduddannelsessystemet
The decentralization of education
Lokalmyndighederne fastlægger endvidere uddannelsesbehovet på regionalt plan og udarbejder et program for forventede investeringer og disses placering.
Local authorities are also given the power to define training needs within the region, establish an investment programme and decide on the location of the investment projects.
Endelig er lokalmyndighederne repræsenteret i gymnasiernes og mellem- og realskolernes bestyrelser og i samrådsinstanserne.
Lastly, local authorities are represented on the boards of lycées and collèges and on consultative bodies.
Lokal­områderne deltager således også i finansieringen af udstyr inden for den højere uddannelse.
For example, authorities already step in to finance the installation of higher education establishments.
Disse økonomiske bidrag ydes som oftest efter samråd med staten, som opfordrer lokalmyndighederne til at deltage økonomisk, samtidig med at den fastholder nødvendigheden af, at de højere uddannelser af hensyn til princippet om lige behandling forbliver i statsregi.
Such funding is often provided in conjunction with the State, which asks local authorities to make a financial contribution while reaffirming the need for higher education to remain the responsibility of the State in order to guarantee equality of treatment.
En deling af beføjelser på dette område må, omend det ikke vil ske uden diskussioner og problemer, formodes at blive en realitet i den nærmeste fremtid.
Although the sharing of responsibilities in this field will not come about without debate and difficulty, its introduction seems fairly imminent.
Decentralisering af erhvervsuddannelserne
The decentralization of vocational training
1.1.8 I henhold til lov af 7. januar 1983 har regionalrådene almenretlig kompetence på erhvervsuddannelsesområdet, medens staten nu kun har saglig kompetence (dvs. at den intervenerer i særlige sektorer eller til fordel for målgrupper, der er opregnet i loven).
The Law of 7 January 1983 gave regional councils responsibility in principle for vocational training, the State retaining responsibility only for assigning tasks to other bodies (in other words it intervenes in those sectors and on behalf of those groups specifically listed by the law).
Om end praksis kun dårligt afspejler disse retlige principper, for så vidt som statens aktioner kvantitativt er langt mere omfattende end regionernes, åbner denne bestemmelse dog mulighed for, at regionerne i vid udstrækning får frie hænder til at intervenere på erhvervsuddannelsesområdet.
These legal principles are far from reflected in the actual provision of vocational training in France, but since State measures are on quite a different scale from regional measures, the regions are left very free to intervene in the field of vocational training.
Efter en overgangsperiode, hvor regionalrådene blot videreførte de aktioner, der tidligere gennemførtes af staten, især til fordel for arbejdssøgende, er egentlige regionalpolitikker nu iværksat (jf. afsnit 2.3.62 ff.).
After a transitional period, in the course of which regional councils merely took over measures previously administered by the State, in particular schemes directed towards job-seekers, it became possible to establish genuine regional policies (see 2.3.62 et seq.).
Demografisk udvikling
The population Population statistics
I samtlige medlemsstater kunne der fra midten af 1970'erne registreres en tendens til, at der blev flere ældre og færre unge i befolkningen.
The trend is comparable with that in other EC countries: the non-renewal of generations since the mid-1970s is a phenomenon common to all its Member States.
Ifølge de af INSEE (institut for stati­stik og økonomiske studier) opstillede prognoser frem til år 2000 vil stigningen i gennemsnitsalderen blive mere markant fra år 2005, hvor de store årgange, der er født mellem 1945 og 1973, kommer i 60 års alderen.
According to forecasts up to the year 2000 drawn up by INSEE (see Annex 3), this ageing of the French population should be accentuated from 2005 onwards, when the 'baby boom' generations born between 1945 and 1973 reach their 60s.
Andelen af ældre, dvs. personer på 60 år og derover, vil i 2020 udgøre 28% af den samlede befolkning (mod 19% i 1990).
By 2020 the over-60s will account for more than 28% of the population (compared with 19% in 1990).
Fødselsraten forbliver med 13,5 °/oo en af de højeste i EF, idet kun Irland ligger højere (14,7 %o). Eftersom det gennemsnitlige antal levendefødte pr. kvinde i de seneste fem år har ligget stabilt på 1,8, vil det samlede befolk­ningstal formodentlig falde fra år 2020.
The birth rate, at 13.5%o, is still one of the highest in the European Community, only exceeded by Ireland (14.7 %o).
Befolkningstilvækst i 1989 (pr. 1000 indbyggere)
Change in population in 1989 (per 1000 population)
Naturlig vækst
Natural growth
Samlet vækst
Total growth
Skøn pr. 1. januar 1990 — prognose for år 2000 og 2010
Estimate as of 1 January — forecast for 2000 and 2010
2000 Mænd Kvinder
2000 Men
2010 Mænd Kvinder
2010 Men
Af disse var 22 139 000 i beskæftigelse i samme periode.
As of that date, members of the active population who were in fact in employment totalled 22 139 000.
Erhvervsfrekvensen, der i 1989 var på 55,2%, er sammenlignelig med fællesskabsgennemsnittet (54,2%).
The working rate, 55.2% in 1989, is close to the EC average (54.2%).
Den er højere for mænd, (64,8%), end for kvinder (45,8%).
At 64.8%, it is higher for men than for women, 45.8%.
Arbejdsstyrken er steget med 90 000 om året i perioden 1985-1989.
The growth in the total workforce was 90 000 persons per year between 1985 and 1989.
Ifølge INSEE's prognoser vil antallet af erhvervsaktive stige til omkring 26 mio. frem til 2005.
According to INSEE predictions, the active population will rise by close to 26 million by 2005.
Såfremt fødselsraten ikke stiger, vil det dernæst falde og i 2025 være på 1985niveauet.
Unless the birth rate increases, the workforce will then decline until, by 2025, it returns to its 1985 level.
Arbejdsstyrkens størrelse kan ¡følge INSEE opretholdes ad fire veje: indvandring, forhøjelse af pensionsalderen, stigning i kvindernes erhvervsfrekvens og øget produktivitet. Om end en stabilisering af antallet af erhvervsaktive kan have en gavnlig virkning på arbejdsløshedstallet, er dette ikke automatisk tilfældet.
According to INSEE, there are four ways of maintaining the active population at its current level: recourse to immigration, raising the retirement age, an increase in the rate of female occupation and higher productivity.
Der kan sagtens være mangel på arbejdskraft, samtidig med at der er en høj arbejdsløshedsprocent, hvilket skyldes manglende overensstemmelse mellem de efterspurgte kvalifikationer og de arbejdssøgendes kvalifikationer.
The decline in the active population might have a beneficial effect on unemployment, but this would not be automatic since — as already happens today — a manpower shortage can coexist with high unemployment due to a mismatch between the jobs available and the qualifications of those seeking employment.
Dette viser klart, at uddannelse er en afgørende faktor i de kommende år.
This represents a challenge for training over the next few years.
Befolkningens arbejdsmarkedstilknytning i 1983, 1987 og 1990, målt i % (aldersgruppen 14-64 år)
Population aged 14 to 64 — percentage breakdown by working status — 1983, 1987 and 1990
Erhvervsfrekvens (i %) i 1988 (aldersgruppen 14­64 år, efter køn)
Activity rate of population aged 14 to 64 by sex — 1988 (%)
Fordeling af beskæftigede på økonomiske sektorer (%
Percentage breakdown of the active population by sector of the economy
Tertiære erhverv
Services
Beskæftigede fordelt på økonomiske sektorer (i %)
Employment by economic sector
-øget tilgang af kvinder til arbejdsmarkedet, dog med en langsommere stigningstakt fra 1985, et fænomen, der hovedsagelig skyldes kvindernes højere uddannelsesniveau og disses tendens til at søge over i servicesek­toren, hvor der i samme periode oprettedes et stort antal arbejdspladser.
• a higher proportion of female workers, although this tendency has been slowing down since 1985, mainly because they are now trained to a higher level than men and due to the greater concentration of women in the services sector, which has created many jobs over this same period.
Erhvervsfrekvensen blandt kvinder i aldersgruppen 25-54 år steg således fra 43% i 1954 til 64% i 1982 og til 72% i 1988
The employment rate for women aged 25 to 54, for example, has risen from 43% in 1954 to 64% in 1982 and to 72% in 1988;
-et fald i antallet af ældre lønmodtagere som følge af nedsættelsen af pensionsalderen til 60 år og sociale foranstaltninger såsom førtidspensione­ring.
• a decrease in the number of older employees, due to the retirement age being lowered to 60, as well as social measures such as negotiated early retirement.
Erhvervsfrekvensen for mænd mellem 60 og 64 år faldt således fra 40% i 1982 til 22% i 1990 (17% for kvinder)
The rate of activity among men aged 60 to 64, for example, has fallen from 40% in 1982 to 25% today;
- senere indtræden på arbejdsmarkedet som følge af forlænget skolegang og unges vanskelighed ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
• the fact that young people start work at a later age, the consequence both of extending the period of education and of the difficulties encountered by young people in finding their first jobs.
I 1988 havde 18% af lønmodtagerne atypisk beskæftigelse, heraf 12% deltidsansatte, 3% ansatte med tidsbegræn­sede arbejdskontrakter, 2% ansatte i praktik og 1% midlertidigt ansatte.
In 1988, 18% of employees had such 'atypical' jobs, 12% of them being part-time workers, 3% workers under contract for a specific period, 2% in training placements and 1% temporary workers.
For at give en fornemmelse af, hvor udbredt denne tendens er, skal det anføres, at disse atypiske arbejdskontrakter i 1992 var den hyppigste beskæftigelsesform.
These jobs are taken mainly by young people and women. In assessing how such forms of employment will develop, it should be pointed out that in 1992 they are reflected in most forms of recruitment.