natgillin/translations-raw huggingface dataset:
går almene uddannelsesaktiviteter i de faglige efter­ og videreuddannelser, med­ens de sidstnævnte i andre lande (f.eks.
In contrast, the innovative role of con­tinuing vocational training was mentioned relatively rarely in the national reports.
Luxembourg, Irland, Portugal) er begræn­set til faglige emner i snæver forstand.
More and more frequently continuing vocational training ­ as a core component of personnel management ­is assuming a pro­active relation to or­ganizational development.
Om end der således findes mange forskellige definitioner og stor elasticitet i opfattel­sen af erhvervsmæssig efter­ og videreud­dannelse, er der dog det fælles træk, at uanset form skal efter­ og videreuddan­nelse først og fremmest kunne tilbyde hurtige, pragmatiske og målrettede løs­ninger på beskæftigelses­ og arbejds­markedsproblemer.
It is no longer being used simply to update knowledge and skills in order to react effectively. In other words, continuing training is being incorporated innovatively to shape work organization and work processes.
Efter­ og videreuddannel­sens funktioner m
Functions of continuing vocational training
Før præsentationen af forskellige løsnings­modeller vil vi mere systematisk gen­nemgå, hvilke funktioner efter­ og vide­reuddannelse har eller kan have.
Before outlining the various solutions and approaches to continuing training in Eu­rope we should take a more systematic and detailed look at the functions con­tinuing vocational training fulfils or is supposed to fulfil.
Neden­stående funktioner fremstår mere eller mindre tydeligt i alle landerapporterne:
These functions were mentioned more or less in all reports and included:
Den i et arbejdsmarkedspolitisk perspek­tiv vigtige indhentningsfunktion og den i denne sammenhæng lige så vigtige udbedrende funktion er udtryk for og re­sultat af et uddannelsespolitisk underskud, hvad angår erhvervsmæssig grunduddan­nelse for unge.
Catching up on qualifications through continuing training, an important function for the labour market, and the equally significant curative function are the ex­pression and result of a risky flaw in policy for the initial vocational training of young people.
Indhentningsfunktionen og den udbedrende funktion er derfor af særlig stor betydning i de lande, hvor kun en relativt lille procentdel af de unge, der kommer ud på arbejdsmarkedet, har en erhvervsmæssig grunduddannelse (som f.eks.
Catching up and cura­tive functions in continuing vocational training are, consequently, particularly important in those countries (e.g. Greece, Italy, Portugal and also the United King­dom) where only a relatively small pro­portion of young people enter the work force by way of formal initial vocational training.
Situationen i de nye delstater i Forbunds­republikken Tyskland, hvor der efter gen­foreningen opstod et nyt behov for efter­og videreuddannelse, har vist, at det ikke er let at håndtere den forebyggende funk­tion.
Among all these functions, updating is no doubt particularly important ­ in all coun­tries and in all enterprises.
Efter­ og videreuddannelsens fore­byggende funktion kan formodentlig først og fremmest sikres ved at indarbejde tilegnelsen af nøglekvalifikationer i uddannelsesaktiviteterne.
With change taking place in society, economics and technology as fast as it is, updating train­ing (as an expression of the updating function) shows the highest growth rate.
Af alle disse funktioner er tilpasnings­funktionen nok den, der har størst betyd­ning i alle lande og virksomhedstyper.
The example of the "new" Länder in the Federal Republic of Germany where uni­fication created a new demand for con­tinuing training has shown that it is not easy to implement the preventive func­tion in continuing vocational training.
På baggrund af den dynamiske samfunds­mæssige, økonomiske og teknologiske udvikling udviser tilpasningsuddan­nelserne den højeste stigningstakt.
The best way to guarantee the preventive na­ture of continuing vocational training is to make sure that it includes core skills.
Efter­ og videreuddannel­sens internationalisering
Internationalization of continuing vocational training
Også karriereforbedringsfunktionen om­tales i de fleste nationale rapporter under meget forskellige betegnelser: "Kvalifi­kationsudvidelse" (Belgien og Luxem­bourg), "Karriereforbedring" (Frankrig), "Supplerende efter­ og videreuddannelse" (Danmark), "Videreuddannelse med hen­blik på forfremmelse" (Tyskland), "For­bedring af karrieremulighederne (Irland), "Forbedring af erhvervsmulighederne" (Portugal).
Upgrading is also mentioned in most of the national reports, although it is given very different names: "extension of quali­fications" (Belgium and Luxembourg), "career improvement" (France), "addi­tional continuing vocational training" (Denmark), "upgrading training" (Ger­many), "improvement training" (Ireland), "vocational improvement" (Portugal).
I modsætning hertil omtales innovations­funktionen sjældent i landerapporterne.
Since social mobility and the upgrading processes that accompany it are typical
Den Europæiske Union er en sammen­slutning af selvstændige stater med selv­stændige kulturer og sprog; dermed øges på alle livets områder mulighederne for og nødvendigheden af en internationali­sering, også i uddannelsen.
The European Union is an amalgamation of autonomous states with each their own culture and language; this gives rise to the possibility and the need for an inter­nationalization in initial and continuing
EllRDPfEISH TIDSSHRIFT
EUROPEAN JOURNAL
"For de fleste lande gælder det desværre, at udveksling og samarbejde vanskeliggøres af sprogbarrierer." arbejdere.
In contrast, enterprises in all countries normally finance the continuing train ing of their employees themselves.
Dette gælder i hvert fald for tilpasningsuddannelseme, og disse tegner sig for langt den største del af de virksomhedsinterne uddannelser.
This applies in any case to any updating train ing they instigate, and this certainly makes up the greater share of in-house continu ing training.
I nogle lande er det lovbestemt, at virksomhederne skal anvende et mindstebeløb til personaleuddannelse.
In some countries enterprises are encouraged by law to spend certain minimum amounts on the continuing train ing of their staff.
I Frankrig har virksomhederne således i henhold til en lov fra 1971 siden 1993 skullet anvende 1,5% af lønsummen (oprindeligt 0,8%) til per sonaleuddannelse.
For example, in France a law dating from 1971 stipulates that as of 1993 enterprises must spend 1.5% of their total payroll on continuing training (originally it was 0.8%).
I Grækenland blev en lignende lov indført i 1988. I henhold til denne skal mindst 0,2% af lønsummen anvendes til videreuddannelse.
A similar regulation has existed in Greece since 1988, stipulating that a company must spend at least 0.2% of its total payroll on continuing training.
Denne procentsats blev ved en landsdækkende lønoverenskomst i 1991 forhøjet til 0,45%. Dog er denne aftale endnu ikke juridisk bindende.
A national collective agreement raised this sum to 0.4% in 1991, but the higher amount has not yet come into force.
Virksomhedernes og de højere læreanstalters rolle sion stadig forholdsvis ringe.
training, among other things. The programmes of the Task Force Human Resources - Erasmus, Comett, Lingua, Tempus, Force, Petra and Eurotecnet - no doubt made an important contribution towards internationalizing training and prompting transnational learning processes.
Det gælder først og fremmest for de store EU-medlemsstater.
Nevertheless, there are relatively few continuing training projects with an international accent and a European bias.
I modsætning hertil er den internationale komponent i de mindre EU-medlemsstater (Danmark, Det Flamske Sprogsamfund, Luxembourg) langt mere markant. Luxembourg er et særlig godt eksempel på, at et lands geoøkonomiske situation er en vigtig faktor for inter nationaliseringen på efter- og videre uddannelsesområdet.
This applies especially to the large EU Member States, while in the smaller Member States (e.g. Denmark, Luxembourg and the Flemish community) international elements are much more common.
Rundt regnet en tredjedel af deltagerne i efter- og videreuddannelse i Luxembourg er ikke luxembourgere.
This is also apparent when it comes to continuing voca tional training in Luxembourg: one third of continuing vocational training participants in Luxembourg are non-Luxem-bourgers.
På grund af den gennem uddannelsessystemet fast forankrede flersprogethed (luxembourgsk, tysk, fransk og engelsk) benytter talrige luxembourgere sig af videreuddannelse stilbud i nabolandet eller fjernundervisningstilbud fra andre lande i Den Eu ropæiske Union.
With a high percentage of the population multi-lingual (Luxembourgian, German, French and English) as a result of the emphasis given to language-learning in their education system, many Luxembourgers take advantage of continu ing training offers from neighbouring countries and of distance learning courses from other countries in the European Union.
For de fleste lande gælder det desværre, at udveksling og sam arbejde vanskeliggøres af sprogbarrierer.
For most countries, unfortunately, exchange and cooperation are hampered, at least partly, by language barriers.
Stigende efter- og videreuddannelsesudgifter
Surge in expenditure for continuing training
"(...) efter- og videreuddannelse har i løbet af det sidste årti fået voksende betydning, samtidig med at udgifterne hertil er steget betydeligt."
In spite of differences from country to country, enter prises play a major role as suppliers (and organizers) of continuing vocational training in (almost) every country of the European Union.
I (næsten) alle Fællesskabets medlemsstater spiller virksomhederne en stor rolle med hensyn til at udbyde og afholde ef ter- og videreuddannelse. Dette gælder dog ikke i samme omfang for Danmark.
In spite of differences from country to country, enterprises play a major role as suppliers (and organizers) of continuing vocational training in (almost) evety country of the European Union.
En lang voksenuddannelsestradition har i Danmark betydet, at der siden I960 har udviklet sig et relativt stærkt institutionaliseret efter- og videreuddannelsessystem, som også omfatter erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse, og hvori staten (også økonomisk) er stærkere in volveret end i de fleste andre EU-medlemsstater.
This does not apply to quite the same degree in Den mark where a long tradition of adult education has contributed since I960 to a relatively highly institutionalized system of continuing training including continu ing vocational training with the state dem onstrating more (financial) commitment than is the case in most other EU Member States.
Det er også grunden til, at private udbydere af faglig efter- og vi dereuddannelse spiller en mindre rolle i Danmark end i de andre medlemsstater.
Consequently, in Denmark private suppliers of continuing vocational training play a less significant role than in the other Member States.
Som tidligere nævnt har efter- og videreuddannelse i løbet af det sidste årti fået voksende betydning, samtidig med at udgifterne hertil er steget betydeligt.
As mentioned above, more and more im portance is being attached to continuing vocational training. Over the last decade, there has also been a marked increase in the amount spent on continuing training.
I Belgien (Det Flamske Sprogsamfund) er beskæftigelsesmyndighedernes udgifter til efter- og videreuddannelse steget med 65% siden 1987.
For example, in Belgium (in the Flemish community), the employment authority VTAB has increased its expenditure on continuing training by 65% since 1987.
I Portugal er udgifterne hertil fordoblet i perioden 1989-1990, og i Grækenland er de i perioden 1988-1990 anslåede udgifter til videreuddannelse fi redoblet.
From 1989 to 1990 Portugal doubled the amount it spent on continuing training, while in Greece the continuing training budget was estimated to have increased fourfold between 1988 and 1990.
Her må der dog tages hensyn til, at der netop i disse to lande stadig er et betydeligt indhentningsbehov hvad angår erhvervsuddannelse.
In this context it should be noted that the latter two countries in particular drastically need to catch up on vocational training.
"I (næsten) alle Fællesskabets medlemsstater spiller virksomhederne en stor rolle med hensyn til at ud byde og afholde efter- og videreuddannelse. "
In other countries, too, however, there has been a
Også i Frankrig spiller de højere læreanstalter en stadig vigtigere rolle som udbydere af faglig efterog videreuddannelse.
If we are to examine the part that institutions of higher education play in continu-
Særlige problemer og løsningsforslag arbejde.
The principle of the open university has sparked off a remark­able development in Great Britain.
Desuden kan den pågældende arbejdsløse få offentlig støtte til at forbe­rede sig på opgaverne i virksomheden gennem videreuddannelse inden for ram­merne af det såkaldte AMU­system.
In 1990 there were more employed adults enrolled in open universities (237 000) than "nor­mal" young students enrolled at institu­tions of higher education (232 000). In France, too, institutions of higher educa­tion are playing a more and more impor­tant role as suppliers of continuing voca­tional training.
Ud over arbejdsløse, ufaglærte og speci­alarbejdere er først og fremmest kvinderne målgruppe for særlige erhvervsuddan­nelsespolitikker.
tificates. The GRETA (Groupements d'Etablissements) play an important role in this respect.
De er i alle Den Euro­pæiske Unions medlemsstater underre­præsenteret ikke alene på arbejdsmarke­det, men også på videreuddannelsesom­rådet.
They are an organization of continuing training institutions which specifically offer continuing training for public service employees and the unem­ployed.
Årsagerne hertil er mangeartede, men en hovedårsag er dobbeltrollen som erhvervsaktiv og mor, som ofte betyder, at det er umuligt for kvinderne at deltage i tidskrævende og længerevarende videreuddannelsesforanstaltninger.
The Job Switching System in Den­mark, a scheme that tries to kill two birds with one stone, also deserves a special mention: when a company sends a mem­ber of its staff to continuing training, it receives a certain amount of money if it employs someone who is unemployed to do the work of the staff member while he or she is away.
I alle medlemsstaterne er der nu truffet foran­staltninger til dels at forbedre uddan­nelsestilbuddet til kvinder og dels at gøre det muligt for dem at deltage.
Moreover, continuing training to prepare the unemployed per­son in question for the job can likewise be subsidized by the state as part of the so­called AMU system.
De vigtig­ste foranstaltninger er følgende:
Special problems and at­tempts to solve them
På baggrund af de høje arbejdsløshedstal i EU (over 19 mio. arbejdsløse) er gen­integrering af (langtids)arbejdsløse på ar­bejdsmarkedet et højt prioriteret mål i alle landenes erhvervsuddannelsespolitik.
In addition to the unemployed, unskilled and semi­skilled workers, women are another prime target group for special vocational training schemes.
I den forbindelse skal man huske på, at lavt kvalificerede og ukvalificerede er mest truet af arbejdsløshed og har de største vanskeligheder med at finde et nyt job.
In every country of the European Union women are under­represented not only in the work force but also in continuing train­ing. The reasons for this are many and varied.
Problemet søges afhjulpet gennem pro­grammer inden for rammerne af nationale uddannelses­ og beskæftigelsesplaner (f.eks. i Spanien og Portugal).
Their double role as worker and mother is frequently the main obstacle to them participating in time­consuming and long­term continuing training schemes.
Andre pro­grammer (i Belgien, Danmark, Frankrig, Nederlandene og Tyskland) tager sigte på ikke alene at tilvejebringe de manglende faglige kvalifikationer men også at ud­bedre eksisterende mangler i grunduddan­nelsen for på denne måde at skabe grund­lag for en udbytterig deltagelse i videre­uddannelsesforanstaltninger.
In all Member States steps have been taken to improve the offer of continuing train­ing for women on the one hand and to make it possible for them to attend such programmes on the other. The focus here has been on:
J etablering af særlige uddannelses­ordninger og videreuddannelsestilbud for kvinder
With the unemployment rate as high as it is in the European Union (exceeding 19 million), the reintegration of long­term unemployed into the work force has top priority in the vocational training policies of all countries.
J økonomisk støtte til virksomheder, som uddanner kvinder inden for typiske mandeerhverv, altså i tekniske erhverv
Pro­grammes in national vocational training and employment schemes (e.g. in Spain and Portugal) try to address this problem.
"Pá baggrund af de høje arbejdsløshedstal i EU (...) er genintegrering af (langtids) arbejdsløse på arbejdsmarkedet et højt prioriteret mål i alle lande­nes erhvervsuddannelses­politik."
Other programmes (e.g. in Belgium, Den­mark, France, the Netherlands and Ger­many) focus not only on the lack of vo­cational qualifications, but also attempt to close the gaps in the target groups' basic education so as to ensure that par­ticipants will complete their continuing training successfully.
Ü økonomisk støtte til tilpasning af videreuddannelsesprogrammer til kvin­dernes særlige situation og behov
□ creating educational facilities and con­tinuing training offers specifically for women
Q etablering af erhvervs­ og uddannel­sesrådgivning for kvinder
□ giving financial assistance to enter­prises that train women in typical male trades, in other words for technical occu­pations
Q gennemførelse af ledsageforanstalt­ninger til erhvervsmæssig videreuddan­nelse, såsom kvindevenlige undervis­ningstider, børnepasning osv.
□ giving financial assistance to suppli­ers to adapt continuing training pro­grammes to the special circumstances and needs of women
□ særlige foranstaltninger for kvinder, der vender tilbage til arbejdsmarkedet (er­hvervsmæssig reaktivering).
□ setting up special job and continuing training consultancy services for women
Navnlig i Tyskland har mange af de modelforsøg, som Bundesministerium für Bildung und Wissenschaft (nu: Bundes­ministerium für Bildung, Wissenschaft, Forschung und Technologie) siden 1984 har støttet inden for erhvervsmæssig kva­lificering af voksne uden en afsluttet er­hvervsuddannelse vist, at understøttende og ledsagende foranstaltninger har en væsentlig betydning for deltagernes ud­bytte af efter­ og videreuddannelseskur­ser.
Especially in Germany, many pilot projects sponsored by the Federal Minis­try of Education and Science (now called the Federal Ministry of Education, Science, Research and Technology) to teach voca­tional qualifications to adults who have never completed any vocational training have shown that support and accompa­nying measures have a major impact on the success rate of continuing training schemes.
I nogle lande omfatter ledsage­foranstaltningerne også støtte til udform­ning af jobansøgninger og jobtilbud (Bel­gien, Danmark).
In some cases the consultancy and accompanying measures go as far as the application for a job process and reintegration into the work force (Bel­gium, Denmark).
I Frankrig lægges der stor vægt på at give ufaglærte og lavt uddan­nede mulighed for at erhverve certifika­ter og andre uddannelsesbeviser.
In France special atten­tion is paid to helping unskilled and semi­skilled workers acquire diplomas and cer­
De her refererede undersøgelsesresulta­ter af et Force­projekt viser, at erhvervs­mæssig efter­ og videreuddannelse er et yderst dynamisk og differentieret aktions­felt inden for erhvervsuddannelses­politikken i Den Europæiske Unions
□ conducting continuing vocational training support measures such as women­friendly timetables, child care, etc.
For borgerne i EU er tilbud om ef ter- og videreuddannelse og deltagelse heri en væsentlig forudsætning for at for bedre deres muligheder på arbejdsmarkedet.
What continuing vocational training is available and how Europe's citizens make use of it are crucial factors for the population's ca­reers and social development.
For virksomhederne er det en kernekomponent i personaleudviklingen og dermed en afgørende forudsætning for deres præstations- og konkurrenceevne.
For enter­prises, continuing vocational training is the core element of their personnel develop­ment and thus the basic requirement for efficiency and competitiveness.
Dermed spiller efter- og videreuddannelse også en ikke ubetydelig rolle for den økonomiske udvikling i Europa.
As such it is also a vital factor in the economic de­velopment of Europe as a whole.
Den er i end nu højere grad end andre områder inden for uddannelsessystemet præget af nationale traditioner og særegenheder.
Continu­ing vocational training is more rooted in national traditions and practices than other areas of education.
Heraf følger, at der i forbindelse med grænse overskridende problemfelter og videreuddannelsesmål kan registreres en mangfoldighed af løsningsforslag.
Consequently we find a wide range of different approaches in the face of transnational problems and continuing training objectives.
2) Liste over offentliggjorte nationale rapporter
2) List of published national reports
EUR0PPEJ5H TIDSSHRIFT
EUROPEAN JOURNAL
God og dårlig anvendelse af åben og fleksibel uddannelse: er i øjeblikket beskæf­tiget som ledelses­konsulent hos Ernst & Young i London. Har deltaget i mange un­dersøgelser af myndig­hedernes politik i arbejds­markedsanliggender. Nyere britiske undersøgelses­resultater
Good and bad use of open and flexible learning: is currently a man­agement consultant with Ernst & Young in London. He has ivorked on many studies concerning public policy on labour mar­ket issues. findings of recent UK case studies
Med henblik på undersøgelsen definere­des Open and Flexible Learning således:
In practice the relative infexibility of lecturing and experiential learning make them less suitable for OFL;