natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Følgerne af virkeliggørelsen af det indre marked er allerede behandlet i flere rapporter. Her skal blot nogle få af disse omtales kort.
It is clear that further research should not be lim­ited to the mere identification of the differences between countries, but should focus on the devel­opment of the retail trade in a regional context.
Kommissionens meddelelse12understreger handelssektorens rolle i internationaliseringen af det europæiske erhvervsliv i forbindelse med virkeliggørelsen af det indre marked. Det bemærkes imidlertid heri, at »den europæiske handelssektor stadig er stærkt opsplittet efter nationale grænser. I en vis udstrækning er hindringerne for en internationalisering forbundet med det forhold, at der er tale om nærhandel.
It is assumed that significant differences between large cities, metropolitan areas and the more ru­ral regions will be found, especially with regard to the top segment of the retail trade.
På denne baggrund forekommer det sandsynligt, at samtlige EF-medlemsstater gradvis bevæger sig hen imod en situation, der tidligere er defineret som den fjerde fase i detailhandelsstrukturens udvikling, hvilket vil være ensbetydende med fremvækst af mange forskellige virksomhedstyper, en situation, hvor de store selvbetjeningssupermarkeder spiller en dominerende rolle, men lever side om side med en mere traditionel, ganske vist moderniseret, sektor af små selvstændige butikker og med andre virksomhedstyper, som f.eks. telesalgsvirksomheder.
I— co sity of types of commerce, with an important role for large selfservice stores, co-existing with a more traditional, but modernized sector of small independent shops and other types of business­es, such as mail order or teleshopping firms.
Det vil eventuelt desuden betyde en større produktspecialisering, yderligere segmentering af markedet efter kundetype og større forskelligartethed med hensyn til handelsstrategier.
This might also mean more specialization by product type, more segmentation of the market by cus­tomer type and a greater diversity of strategies.
Formentlig vil kontrasten mellem discountvirksomheder og forretninger, der prioriterer nye salgskoncepter baseret på kvalitet og service, øges.
It is likely that there will be a sharper contrast between discount firms on the one hand, and firms using the new sales concepts, based on quality and service on the other.
Eftersom de sidstnævnte normalt kræver et mere motiveret og bedre uddannet personale, vil sådanne ændringer få betydelige følger for undersøgelsen.
Since the latter would normally require a more motivated, better educated and better trained workforce, these changes would have important implications on the subject matter of the study.
Casestudierne viser rent faktisk, at virksomhedslederne betragter udviklingen i salgskoncepter som den væsentligste forandringsfaktor.
Case studies in­deed show that changes in sales concepts are considered by management as the most impor­tant factor of change.
Uanset strategi medfører en stadig voksende konkurrence indlysende nok bestræbelser på at nedskære omkostningerne, men også en mere avanceret markedsføring og logistik.
Whatever the strategy, ever increasing competition obviously not only implies constant efforts in cost constraint and thus better management, but also more sophisti­cated marketing and logistics.
Rapporten om sociale følger af det indre markeds gennemførelse bekræfter, at disse for en stor dels vedkommende vil være afhængige af, om det lykkes at fremme væksten og fordele den bedre.
2.1.6 Trends and prospects In all countries, there are four major factors which have, in the past, had an impact on the evolution of retail trade, or are likely to do so in the future.
En sænkning af transport- og transaktionsomkostningerne vil fremme detailhandelsvirksomheder nes mulighed for at ekspandere ud over de nuværende nationale markeder.
They are: • the demographic and socio-cultural environment; • economic conditions, especially in relation to the implementation of the single market; • technology; • the organization of work.
• fri bevægelighed for arbejdstagere og en vis grad af harmonisering af socialpolitikkerne og dermed af personaleomkostningerne;
Some coun­tries are stronger in specific areas: there is more internationalization of discount and mail order firms in Germany, of hypermarkets in France and of variety stores in Great Britain.
• harmonisering af regler og bestemmelser vedrørende bestemte forretningsformer (postordresalg, franchiseforretninger);
Higher standards and mod­ern civilization imply a greater demand for a va­riety of goods and services by increasingly exi­gent customers.
Internationaliseringsgraden er forskellig fra virksomhedstype til virksomhedstype, og nogle lande er stærkere end andre på bestemte områder; der er således f.eks. tale om en højere internationaliseringsgrad af tyske discountforretninger og postordrevirksomheder, franske hypermarkeder og visse britiske stormagasiner.
The increase of female employ­ment limits the time available for shopping and creates a demand for ready-made food. A higher proportion of "single" people is moving in the same direction.
• nye krav som følge af øget forbrugerbeskyttelse. se.
This should contribute to the acceleration of the process of modernization, es­pecially in the southern European countries".
Det forventes, at tendensen til internationalisering vil tiltage i de kommende år, ikke blot mellem
There is likely to be in­creased competition, linked to the growing im­pact of internationalization and the emergence of the single market.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. GD XXIII. »Les stratégies d'internationalisation des entreprises commerciales« (»Handelsvirksomhedernes internationaliseringsstrategier«).
There is only room for a few of them to be briefly men­tioned here.
c. indvirkningen af de nye teknologier13betrag tes ofte som den væsentligste kilde til forandring, men den ser ud til at være ret begrænset.
• new technologies may also contribute to ob taining better information on customers and may be used for ordering (teleshopping and mail order firms); • automation of warehouses will never be highly developed due to the variety of products and handling operations, but it does offer a certain potential.
Den og automatisk pengeoverførsel ved udgangen, som der er gjort erfaringer med i USA) eller om kunderne vil kræve mere service.15Svaret skal manifesterer sig på forskellige måder: formentlig ses i sammenhæng med den tidligere omtalte diversificering af strategierne.
The most important development is the computerization of the location, process ing and flow of goods.
• transaktionerne i forhold til kunderne er det mest oplagte aspekt.
the obstacles to internationalization are the natural consequence of service.
Kasseterminaler, forsynet med scannere til aflæsning af stregkoder er allerede meget udbredte.
But there are other obstacles arising from differences in regulations, in the structure of commerce and in commercial methods which need to be identified and over come".
Det kan forbedre produktiviteten ved kasseapparaterne, men ligeledes forbedre styringen af varestrømmen og markedsføringen, takket være den store informationsmængde, der er til rådighed;
It then suggests a programme including greater consultation, dialogue, transparency and understanding of commercial activity, and dealing with the legal framework and application of community policies for economic cohesion and development.
Det Forenede Kongerige udgør den eneste undtagelse. I fremtiden vil visse admini strative opgaver kunne automatiseres.
The study on the social impact of 1992 states that the impact of the single market will partly de pend upon its success in stimulating growth and the distribution of that growth.
Direkte kommunikation er nu mulig mellem leverandørernes og distributørernes edb-anlæg, hvilket overflødiggør fakturaer.
Also, the reduction in transport and transaction costs will en courage the expansion of retailers beyond exist ing domestic markets (social impact).
Leverandørerne kan på denne måde også modtage direkte oplysninger om salget af deres produkter;
Other studies mention the following likely implications of the single market:
Et andet spørgsmål vedrører arbejdstilrettelæggelsen.
Therefore, organizational changes should not be underrated.
Detailhandelsvirksomhederne har derfor været nogle af de første, der har satset på større fleksibilitet i ansættelsen (som i dag er indført i mange andre sektorer).
Whether the trend will continue further (e.g. weighing fresh goods by customers, or even automatic scanning and payment at the checkout point, which has been tested in the USA) or whether customers will demand greater service15is an open question.
Den vigtigste foranstaltning har bestået i at ansætte mere personale, der kun arbejder i bestemte perioder eller på deltid, afhængigt af aktiviteter nes karakter.
The answer is probably related to the diversification of strategies mentioned earlier.
• de nye teknologier kan desuden bidrage til bedre informering af kunderne, og de kan anvendes til ordreafgivelse (telesalg og postordreforretninger); ordreforretninger);
• the free movement of workers and a certain degree of harmonization of social policies and consequently labour costs; • the possible cost of measures for the protection of the environment (but the benefit of structural programmes for certain regions); • the harmonization of rules and contractual agreements regulating the ways in which particular forms of commerce operate (mail order, franchise); • the new constraints deriving from further consumer protection.
De har imidlertid væsentlige følger for beskæftigelsen, kvalifikationerne og uddannelsen, og derfor vender vi tilbage til dem i konklusionen.
For instance, there is traditionally a clear distinction between sales, stockroom and check out point jobs within each department.
• automatiseringen af lagrene vil aldrig blive særlig udbygget i betragtning af produkternes og håndteringsoperationernes mangeartethed, men den rummer visse muligheder.
At the same time, a basic characteristic of the retail business derives from the wide fluctuations in the number of customers in different months, days and at different times.
Datamatisering af varebevægelser og -strømme udgør en væsentlig udvikling.
The main response has been to extend the number of em ployees working for limited periods or on a parttime basis, in accordance with business fluctuations.
2.2 Beskæftigelse, kvalifikationer og arbejdskraft
But, as will be seen below, there are also limitations to this approach.
Fire punkter vil blive behandlet her: antallet af ansatte, beskæftigelsesstruktur (status, stillinger), arbejdsvilkår og arbejdsstyrkens karakteristika.
Consequently, experiments have been carried out with alternative organizational structures, based on greater worker flexibility (e.g. stockroom clerks could work at the checkout point at peak times).
d. Den vægt, der ofte lægges på disse spektakulære teknologiske udviklinger, får os undertiden til at glemme, at deres reelle indvirkning på kon kurrenceevne og effektivitet i meget høj grad afhænger af tilpasningen af organisationsstrukturen. turen.
Finally, the efficiency of technological change is subject to appropriate adjustments being made in the organization and precision of daily man agement, together with a proper understanding of information circuits.
2.2.1.1 Langsom stigning i beskæftigelsen...
They do, however, have important implications for
Beskæftigelsesniveauet bestemmes af en kombination af flere faktorer:
• transactions with customers are the most obvious aspect.
Man må således ikke undervurdere ændringerne i organisationsstrukturen.
Sales point terminals with electronic cash registers and bar code reading scanners are now widespread14.
Overgangen til selvbetjening har spillet en afgørende rolle for ændringen af handelssektoren.
The UK is the only exception. In the future, it may affect a range of administrative tasks.
Det er imidlertid et spørgsmål, om denne udvikling vil fortsætte eller ej (f.eks. med indførelse af elektroniske vægte, hvor kunderne selv vejer ferskvarer, scanningssystemer a. aktivitetsniveauet, der igen afhænger af det samlede befolkningstal (der vokser i forskellig
It is now possible to have direct communication between supplier and distributor computers, for instance, thus making it unnecessary to send out bills. Suppliers can also automatically be immediately informed of the sales of their products;
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, GD XXIII, Série Etudes Commerce et Distribution, nr. 17, »L'impact des nouvelles technologies« (»Indvirkningen af de nye teknologier«), af Steven Burtog Join. A. Dawson, Bruxelles, ¡uni 1991.
Commission of the European Communities, DG XXIII, Séries Etudes Commerce et Distribution, nQ 1 7, "The impact of new technologies and new payment systems on commercial distribution in the European Community, by Steven Burt and Jon A. Dawson, Brus sels, June 199 I.
Ændringer i kundeholdning og -efterspørgsel var et af hovedemnerne på den sjette verdenskonference om forskning i distributionshandelen, der afholdtes i Haag i Nederlandene den 4. og 5. juli 1991 (Jf. referater fra denne konference)
In 1990, it was estimated that 4.684 stores equipped in France, compared with 3.999 in UK, 3.600 in Italy, 3.434 in Germany, 1.633 in Spain, 1.061 in Denmark, 863 in Belgium, 575 in the Netherlands and 220 in Portugal (Le Commerce, 1992) Changes of customer attitudes and demands was also one key question during the Sixth World Conference on Research in the Distributive Trades, held in The Hague, Netherlands, July 4 and 5, 1991 (see Conference Papers).
takt i de enkelte EF­lande) af forbruget pr. person, og af udviklingsniveauet og den økonomiske situation; i de lande, hvor man råder over detaljerede oplysninger, er det klart, at recessionen i begyndelsen af 80'erne havde en negativ indvirkning, og det i en sådan grad, at der i flere lande kunne konstateres en reel nedgang.
• in those countries on which data are avail­able, it is clear that the recession of the early 80's had a negative impact so strong that a decrease was actually recorded in several countries.
Genopsvinget i slutningen af 80'erne havde imidlertid den modsatte effekt, og der var i flere tilfælde tale om en væsentlig vækst, selv i de lande, hvor moderniseringen var længst fremme; b. produktiviteten, der afhænger af detailhande­lens struktur og organisation; den er indly­sende nok højere i de store selvbetjeningsvirk­somheder end i de små selvstændige butikker.
But the recovery of the late 80's had the opposite effect and there were several in­stances of substantial growth, even in countries where modernization was more advanced;
Moderniseringen medfører, alt andet lige, større produktivitet og lavere beskæftigelsesni­veau; c. omfanget af deltidsbeskæftigelse; til at opret­holde et bestemt aktivitetsniveau er der selvfølgelig brug for flere ansatte, hvis disse arbejder på deltid.
Ω Z > h— co a. the level of activity, which itself depends on the size of the population (growing at differ­ent rates in the EC countries) and on the level of consumption per capita, related to devel­opment and the variations in the economic situation; LU CO
Som vi skal se nedenfor, er der i de fleste lande tale om en kontinuert udvikling i deltidsbeskæfti­gelsen, hvilket har været en kilde til jobskabelse, der mere eller mindre kompenserede for produkti­vitetsstigningen.
• as will be seen below, most countries have seen a continuous development of parttime work, which has been a source of job creation more or less counterbalancing productivity gains.
I Frankrig og Tyskland skønnes det, at arbejdsmængden ikke har ændret sig i løbet af det sidste årti.
In France and Germany it is estimated that the volume of work (or the number of man years) has remained unchanged during the last decade.
I Nederlandene er arbejdsmængden konstant mindsket siden 1960.
In the Netherlands, volume has been constantly decreasing since 1960.
Der må tages hensyn til disse betragtninger i forbindelse med fortolkningen af beskæftigelses­statistikkerne og i forbindelse med analysen af udviklingstendenserne og sammenligningerne mellem landene.
2.2.1.2 But divergent evolution In most of the countries on which data are avail­able, there has been a decrease of employment in the food sector, where modernization is more advanced and increased productivity more sig­nificant.
En sammenligning kompliceres yderligere af forskellene i definitionen af sektorens afgrænsning.
It is the non-food sector which has benefitted from increased employment thanks to the growth in consumption and the persistence of small shops with low productivity.
Der må derfor udvises den største forsigtighed ved vurderingen af detailhandelens andel i den samlede beskæftigelse.
In the food sector there have been many instances of decreasing employment. France is a specific case which shows gains in the food sector because it in­cludes the hypermarkets, which have seen the highest rates of growth.
Ifølge de seneste oplysninger fra Eurostat ser tallene således
However, they do in fact sell a substantial proportion of non-food items;
I de fleste lande, der råder over oplysninger på dette område, er beskæftigelsen gået ned i fødevaresektoren, hvor moderniseringen er længst fremme, og hvor produktivitetsstigningen er størst.
In this context, particu­lar care is required when estimating the share of the retail trade in overall employment. Accord­ing to the latest Eurostat data, it is the following:
Skema 3 ­ Detailhandelens andel i den samlede beskæftigelse
Table 3 - Share of retailing in total employment
Det er i non food­sektoren, at der takket være et stigende forbrug og bibeholdelsen af små forret­ninger med lav produktivitet, kan registreres den største stigning i beskæftigelsen.
For example, in France employment in supermarkets and hyper­markets more than doubled from 1978 to 1987.
I fødevaresekto­ren er der talrige eksempler på nedgang i beskæftigelsen. Frankrig er det eneste eksempel på stigende beskæftigelse i fødevaresektoren, hvilket skyldes, at det er hypermarkederne, der udviser den største stigning i beskæftigelsen, men som også forhandler mange non food­produkter:
These firms can therefore claim to be a source of job creation.
Af de nationale rapporter fremgår det, at i slutningen af 80'erne repræ­senterede virksomheder med mindst ti ansatte (herunder selvstændige og medhjælpende familiemedlemmer) 61% af den samlede be­skæftigelse i detailhandelen i Danmark og Tyskland og 46% i Frankrig.
According to national reports in the late 80's, firms with a staff of at least ten (including own­ers/family members) represented 61% of total retail employment in Denmark and Germany and 46% in France.
Virksomheder med under tre ansatte repræsenterede 1 1 % i Tyskland og kun 6% i Danmark (i 1989, sammenlignet med 9% i 1980).
Firms with less than three employees represented 11% in Germany and only 6% in Denmark (in 1989, compared to 9% in 1980).
i løbet af 80'erne har væksten i beskæftigelsen generelt været langsom i størstedelen af EF­landene.
Trends in a given country are probably more re­liable.
Den ser ud til at have været størst i de lande, hvor moderniseringsprocessen var mindst fremskreden.
The data provided by the reports lead us to make the following comments :
Hvis man kun medtager ansatte i fødevaresekto­ren, er tallene meget højere: 88% i Belgien og 78% i Frankrig i virksomheder med mindst ti ansatte; i Belgien er 40% ansat i virksomheder med mindst 1.000 ansatte.
If we only consider the wageearners in the food sector, the figures are much higher, 88% of firms in Belgium and 78% in France employ at least ten people. In Belgium, 40% of wage owners are in firms of at least 1,000 employees.
2.2.2 Beskæftigelsesstruktur
2.2.2 Employment structure ent upon the structure of retailing in a given country.
2.2.2.1 Færre selvstændige erhvervsdrivende
2.2.2.1 A decreasing share of independent workers
2.2.3 Beskæftigelsesvilkår
2.2.3 Employment conditions
2.2.3.1 Forskelle landene imellem
2.2.3.1 Different national contexts
Ovennævnte udvikling har klart nok indflydelse på beskæftigelsesstrukturen, navnlig på fordelingen af selvstændige erhvervsdrivende (og medhjælpende familiemedlemmer) på den ene side og lønmodtagere på den anden side.
Employment conditions also depend on this structure. But, in addition, they are affected by other factors which are more country specific, i.e.: the legal and institutional context, the social context (industrial relations) and the labour mar ket situation (relationship between supply and demand).
Andelen af selvstændige er f.eks.
The shift in favour of the latter has reached differ ent proportions in different countries.
18% i Luxembourg, 19% i Danmark, 20% i Tyskland (vestlige delstater), 21% i Det Forenede Kongerige, 23% i Nederlandene, 29% i Belgien, mellem 27 og 30% (afhængigt af kilde) i Irland, 30% i Frankrig og Italien, 81% i Grækenland (heri medregnet medhjælpende familiemedlemmer).
In Luxembourg for instance, the proportion of independent workers is 18%, 19% in Denmark, 20% in Germany (Western Länder), 21% in the UK, 23% in the Netherlands, 29% in Belgium, 27 -30% (depending on the sources) in Ireland, 30% in France, 70% in Italy, and 81% in Greece (in cluding family workers).
Det siger sig selv, at disse forskelle i strukturerne har væsentlige følger for uddannelsen.
Needless to say, such differences in employment structure have important implications for training.
Beskæftigelsesvilkårene er ligeledes afhængige af denne struktur.
2.2.2.2 The occupational structure de pends on the form of trade
Lovgivningen om åbningstid er forskellig fra land til land.
Legislation on business hours differs from one country to another.
De fleste lande fastsætter grænser for det daglige antal arbejdstimer.
Most establish daily limits.
Tyskland har den mest restriktive regulering med lukketid kl. 18.30 på hverdage og kl. 14 om lørdagen.
Germany has the most restrictive regulations, with normal closing time at 6.30 p.m. and 2 p.m. on Saturdays.
I Danmark, hvor der også har været en meget restriktiv regulering, drøfter man, om der skal indføres en »dereguleringspolitik«. ringspolitik«.
Denmark, which also had highly restrictive regulations, is currently debating about a deregulatory policy.
Størstedelen af landene har ikke givet tilfredsstillende oplysninger om stillingsstrukturen og dennes udvikling.
Most countries do not provide satisfactory information on occupational distribution and evolution.
Dette skyldes dels de statistiske oplysningers mangelfuldhed og dels vanskeligheden ved at klassificere de forskellige ¡obs i detail handelen, som ikke altid er klart defineret.
This is partly due to the inadequacy of statistical data and partly to the difficulty of classifying retail jobs, which are not always clearly identified.
Ydermere er sondringen mellem faglært og ikke-faglært ar bejdstager så godt som blottet for betydning, selv inden for et enkelt lands rammer.
At all events, different classifications or groupings of occupations make it almost im possible to engage in inter-country comparisons.
Endelig afhænger stillingsstrukturen fuldstændig af virksomheds størrelse og -type.
The French notion of a "cadre" nas no equivalent elsewhere and the words "executive", "manager", or "supervisor" are interpreted in very different ways by countries which each have their own social structure and classification systems.
Det mest omdebatterede spørgsmål drejer sig om muligheden af at holde åbent om søndagen, hvilket i almindelighed er ulovligt for virksomheder med ansatte.
The most controversial issue is the possibility of Sunday opening, normally not legal for firms with employees.
Der findes dog undtagelsesbestemmelser for visse typer virksomheder (fødevarer), visse områder (turisme), og i nogle lande kan de lokale myndigheder indgå særaftaler.
But there are exceptions for certain types of business (food), certain areas (tourism) and, in some countries, local authorities may grant special concessions.
Ar bejdsgiverne står ofte selv splittet i dette spørgsmål, og det er svært at sige noget om indvirkningen af søndagsåbning på beskæftigelsen og konkurrencen.
Employers them selves are often divided on the issue and the im pact of Sunday opening on employment and competition is not clear.