natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nye organisationsformer forudsætter en nedbrydning af videnshierarkiet.
This mediocrity is manifested by a wide gap in the wage hierarchies of socio-oc-cupational categories.
Men en sådan nedbrydning kan vanskeligt for enes med de store forskelle i erhvervsstatus.
At the same date, an engineer or top manager earned 247.6% more than an unskilled worker and 213.9% more than a skilled worker.
Det statusmæssige hierarki afspejler den værdi, et givet samfund tillægger forskellige aktiviteter og kundskaber.
In a country such as Germany, wage differentials between blue- and white-collared workers are much narrower.
Hvordan kan man overhovedet forestille sig, at det er muligt at skabe øget synergi mellem de forskellige former for kundskaber og know how, samtidig med at det accepteres, at bærerne heraf placeres på vidt forskellige trin i hierarkiet?
Thus the wage differential between a skilled worker and a man ager is 15% lower than in France; this includes the possibility of not declaring higher salaries, defined at comparable thresholds in the two countries and ap plied at the level of 4% in France, compared to 20% in Germany.
At arbejdere, hovedsagelig faglærte arbejdere, tilkendes lav status i Frankrig, frem går klart af sammenlignende undersøgelser.
Whereas the range of women's salaries is also narrower than in France, there is a wider gap between women's and male work ers' salaries in Germany.
Nedbrydningen af skellet mellem almen og erhvervsrettet uddannelse på niveau V med indførelsen af det erhvervsfaglige gymnasium synes ikke at have ændret si tuationen.
This situation - a significant decline in internal promotion opportunities while differences in status remain - increases the implications of classification at the end of initial training and reinforces the effect of initial training.
Stigningen i antallet af optagne elever på niveau IV" er spektakulær [ramme nr. 1], men ansøgere til de er hvervsfaglige gymnasier har ikke bidraget væsentligt hertil.
This very logically means a considerable tendency for people to "take the bull by the horns", and make sure their own children are placed in the best possible positions in the school-leaving queue.
At fortsætte længst muligt i det almene uddannelsessystem giver større chancer for at nå de højeste niveauer.
It is significant to note that a senior ex perienced worker earns 40% more than an engineer at the beginning of his/her career in Japan, (Nohara, 1994).
Jo hurtigere eleverne forlader det almene uddan nelsessystem, jo vanskeligere er det at fortsætte studierne.
In France the mediocrity of this status is linked to the undervalued character of the training courses leading to it.
Nedbrydningen af skel mellem studielinjer ændrer ikke den samlede uddannelseslogik, der bygger på det almene uddannelsessystems absolutte for rang.
People are directed towards technical and a fortiori vocational education by failure. The primacy of general education still remains largely uncontested.
Det fremgår af undersøgelsen vedrørende lønstruktur fra 1986, at en velkvalificeret arbejders løn ved slutningen af 1980'erne var 33,7% højere end en ukvalificeret arbejders, men en velkvalificeret funktionærs løn var 36,6% højere og en højere teknikers 65,7% højere.
"This situation - a significant decline in internal promotion opportunities while differences in status remain - increases the implications of classifica tion at the end of initial training and reinforces the effect of initial train ing."
Lönnen for ingeniører og for ledende personale på højeste trin var på samme tidspunkt 247,6% højere end en ufaglært arbejders og 213,9% højere end en faglært arbejders.
•Editor's note: level IV in the French system corresponds to leaving after the final year and leaving postbaccalaureat education before attain ing level III (this corresponds to concluding with a Bac+2 years certificate.
I Tyskland er forskellen mellem funktionærers og arbejderes løn meget mindre.
The recent opening-up of level V vocational education by the introduction of the vocational baccalaureate does not seem to have changed this situa tion.
Selv om spredningen i kvinders løn ligeledes er mindre end i Frankrig, kan der til gengæld konstateres større forskelle i forhold til mandlige ar bejderes løn i Tyskland.
The increase in the numbers of level IV* entrants is impressive (Table 1 ). but those taking the vocational baccalaureate have only made an insignificant contribution to this development.
7) Redaktionel note: Niveau IV i det franske uddannelsessystem svarer til afgangseksamen fra "terminale" (12. skoleår) og skoleophør inden gen nemført niveau III (svarende til studentereksamen + 2 år).
The change of level has mainly benefited general education, the growth of admissions in absolute terms being twice that of admissions to the vocational baccalaureate course in the years 1987-1993- This result is consistent with
For så vidt som mulighederne for intern karriereudvikling er blevet betydeligt begrænset, medens de statusmæssige for skelle opretholdes, er resultatet, at der i endnu højere grad satses på yderligere kvalificering efter afsluttet grunduddannelse, og at grunduddannelseseffekten som sådan styrkes.
At economic level, the options taken in continuity with previous reforms are be ginning to put France in a comfortable and envied position in many growth in dustries (high-speed TGV train.
Det giver sig logisk nok udslag i en formidabel flugt fremad.
Minitel, aviation, telecommunications, armament, etc.; cf. Made in France Tadei. Coriat, 1993).
Eftersom eksamensbeviser og et højt ud dannelsesniveau udgør en beskyttelse, satser hele samfundet på det højest mulige niveau.
France has al most completely lost its machine-tool sector and is under-represented in the manufacture of industrial equipment.
For så vidt som det er fast slået, at der ikke er plads til alle, udmonter
French firms are faced with difficulties in the field of mechanics (Thenard. 1994)
EUROPfìEISK TIDSSHRIFT det, som økonomerne kalder jobkø, sig mere prosaisk i kampen om at give sorte­per videre.
EUROPEANJOUANAL whereas solutions to the problems of the electromechanics and electronics sectors can more easily be found.
og kemisk ingeniørvirksomhed har det dårligt med det franske uddannelses­systems vanskeligheder med at integrere eksperimentelle tænkemåder.
Training in the field of material transformation, activi­ties such as engineering, mechanical en­gineering and chemical engineering, fits in badly with the problems of our edu­cation system in integrating experimen­tal approaches.
Realiteterne kræver mere end applicering af teoretisk viden.
The way things work in the real world is not necessarily how it is in theory.
Selv om efter­ og videreuddannelserne er stærkt institutionaliseret (GEHIN.
This tendency is illustrated by the time lag observed in these fields.
Der har imidlertid været udbredt konsensus blandt de forskellige aktører om at vægte de erhvervsmæssige grunduddannelser (CAMPINOS­DUBERNET, 1995).
It constitutes a penalty in the quality field, particularly with respect to proc­ess quality, centrally constructed on ex­perimental approaches (scientific proces­sing of empirical facts).
På det arbejdsmarkedsmæssige plan er situationen usikker.
The recent strikes at Pechiney.
De seneste strejker i Péchiney­Dunkerque og GEC Alsthom8 er signaler, som det højst sandsynligt vil være uklogt at sidde overhørig.
Dunkirk and GEC Alsthom" are signals which it would probably be dangerous to ignore.
En ny generation af arbejder­operatører, bedre uddannede, bevidste om deres faglige potentiale og betydningen af deres ar­bejde for virksomhedens resultater, gør med disse strejker opmærksom på pro­blemet vedrørende deres sociale status og kløften mellem deres og de øvrige ansattes status.
Behind these movements, a new generation of bet­ter trained worker­operators, conscious of their occupational potential and the im­portance of their activities for company performance, are in fact raising the prob­lem of their social status and the gap be­tween their position and those of the other salaried workers with whom they collabo­rate.
Kan det overhovedet lade sig gøre at virkeliggøre en lærende or­ganisation og udvikle et stadig tættere samarbejde mellem arbejdsfunktioner og arbejdstagerkategorier og samtidig opret­holde store forskelle i status mellem disse kategorier?
Is it possible to set up organizational learning and develop closer cooperation between functions and categories while at the same time retaining the significant gaps between these categories?
Klassifikationer og nye former for arbejdsorganisering: Hvilke relationer kan der tænkes?
Classification and new forms of work organisation: what links are possible?
De nye former for produktionstilrettelæggelse, der er blevet indført for bedre at kunne opfylde de mange forskellige krav om kvalitet og fleksibilitet, er nøje forbundet med strategier for mobilisering og forvaltning af de menneskelige ressourcer.
The new forms of productive organisation, set up to encourage the efficient tackling of quality and flexibility constraints in their multiple forms are articulated with the strategies for the mobilization and management of human re sources.
Blandt de mange argumenter, der er blevet fremført til støtte for en sådan for bindelse, skal fremhæves følgende tre faktorer.
From the various arguments put forward to support these links, the following three elements can be derived.
For det første anfægter de nye organisationsformer mere eller mindre mærkbart den traditionelle arbejdsdeling og -fordeling og stillingshierarkiernes karakter.
Firstly, these new forms of organisation challenge in a major way the division of labour as well as the nature of hierarchical relations.
Desuden er spørgsmålet om kom petence og færdigheder ofte afgørende, og i alt fald på diskussionsplan tages deres rolle for det samlede virksomhedsresultat op til revision.
Then, the question of competences is often very important and at least in discussion we are witnessing a reviewing of their role in performance as a whole.
Endelig kan det konstateres, at der i en tid præget af stadige for andringer bliver lagt stigende vægt på læreprocesser, hvilket betoner behovet for dynamik i udviklingen af de nye organisationsformer. tionsformer.
Finally, in a context which is marked by permanent change, we observe the growing importance which is given to learning processes, which stress the dynamic development of these new forms of organisation.
Det er især vigtigt at relativere kompetencemodelkonceptet, da alle virksomheder, de mest inkarnerede tilhængere af taylorsystemet inkluderet, uundgåeligt trækker på samt lige medarbejderes kvalifikationer, som hidrører fra grunduddannelser og videre uddannelser såvel som fra oplæring pa arbejdspladsen.
We have above all to relativise the concept of the competence model, since all enterprises including the most taylorist, use by way of necessity the competences of all their members, competences which emerge from initial and continuing training as well as apprenticeship in a work situation.
Det forekommer mere givtigt at undersøge kvalifikationernes status i den samlede kognitive dynamik. Her kan man skelne mellem to logikker.
It seems more interesting to examine the status of these competences in the overall cognitive dynamics.
Ifølge den første lægges der vægt på de resultater, som kvalifikationerne giver mulighed for at opnå, og det vil sige, at man for venter af enhver, at han/hun frembringer et bestemt og på forhånd kendt resultat.
In the first, competences are viewed above all in respect of the results which they can lead to: each individual is expected to achieve a predetermined and clear result from the outset.
Læreprocessen består da i at udvikle mere og mere effektive og pålidelige operationelle procedurer.
The learning process therefore involves developing increasingly efficient and reliable operational procedures.
Ifølge den anden logik er kvalifikationer primært ensbetydende med specifikt og personligt kendskab til produktionsprocesserne, og formålet med læreprocessen bliver da at udvikle evnen til at udvikle, analysere og formidle denne viden.
In the second, competences are assessed mainly in terms of knowledge about specific and private processes of production which they represent and the goal of learning is therefore to develop a development, analytical, and communication potential on the basis of that knowledge.
Her er det ligeledes vigtigt at un dersøge, om en sådan logik inddrager samtlige medarbejdere eller alene enkelt personer, de ansvarlige i hierarkiet eller personale, der specifikt beskæftiger sig med udvikling og forbedring af procedurer og metoder.
In this case, it is also a matter of establishing whether this structure is ad dressed in a collective manner or whether it remains the appendage of isolated in dividuals, superiors or individuals explicitly involved in developing and improving the process and the methods.
De nye former for produktionstilrettelæggelse, der er blevet indført for bedre at kunne opfylde de mange forskellige krav om kvalitet og fleksibilitet, er nødvendigvis forbundet med strategier for mobilisering og forvaltning af de menneske lige ressourcer.
The new forms of productive organisation, set up to encourage the efficient tackling of quality and flexibility constraints in their multiple forms are articulated with the strategies for the mobilization and man agement of human re sources.
I denne ar tikel har vi valgt at se nærmere på spørgsmålet om klassiflceringsmodellernes udformning i forhold til de forskellige former for kvalifikationskrav og kompe tenceudvikling.
In this article we have decided to study in particular the issue of constructing reference grids and their relationship to searching for and producing competences.
Som grund lag for dette har vi støttet os til en undersøgelse af otte virksomheder, der er inde i en organisatorisk eller teknisk omstillingsproces.
On this account we have based our work on the analysis of eight companies undergo ing organisational or tech nical change.
Derfor må spørgsmålet om de nye organisationsformer analyseres i sammen hæng med spørgsmålet om personale forvaltning. Set i dette perspektiv ser det ud til, at spørgsmålet om klassificering er et centralt punkt, hvis formål stricto sensu er at gruppere og organisere jobbene, placere dem i forhold til hinanden, tildele dem en koefficient, alt sammen på grundlag af de ansattes kvalifikationer.
Therefore we understand that the question concerning new forms of organisation has to be analyzed in articulation with that of the forms of labour management.
Denne problematik åbner rent faktisk mulighed for en statisk approach til problemerne vedrørende indplacering af arbejdstagerne i forhold til hinanden og dermed for hierarkiske koncepter og for en dynamisk approach til spørgsmålene vedrørende intern mobilitet og lønmæssig anerkendelse af kvalifikationerne. tionerne.
This problem helps us in fact to deal in a staticmanner with the problems of the positioning of the work force vis-à-vis each other and therefore hierarchical structures and in a dynamic way to take into ac count the issues of internal mobility and the wave of reflecting competences in remuneration scales.
Samspillet mellem klassifikationerne og de nye organisationsformer fortjener imidler
In this article we decided to examine more specifically the question of qualification grids, their links with forms of encouragement and generation of competences.
I denne artikel analyseres det på grund lag af resultaterne af en nyere undersø-
However, this link between classification and new forms of organisation is worth
EUR0PFEI5H TIDSSHRIFT
EUROPEAN JOURNAL
"(...) spørgsmålet om de nye organisationsformer (må) analyseres i sammenhæng med spørgsmålet om personale forvaltning.
level of classification) in such a way that it does not exercise any major constraints.
Et forste kriterium for ud vælgelsen af de deltagende virksomheder var. at der var indtruffet en begivenhed, som medførte, at der blev taget skridt til at ændre organisationsstrukturen med henblik på at håndtere mere eller mindre permanente omstillinger i virksomheden.
The main interest behind these classifica­tions was to position the positions vis­à­vis each other and to thus reflect the hi­erarchy of qualifications.
I de to møbelvirksomheder anvendes den klassificering, som gælder for hele sektoren.
"(...) the question concern­ing new forms of organi­sation (bas to) be analyzed in articulation with that of the forms of labour management.
De to virksomheder har ikke taget skridt til at tilpasse den overenskomst fastsatte klassificering til deres egne tekniske eller organisatoriske behov.
Against this backdrop the question of qualifications (...) seems to be of primor­dial importance. "
I ovenstående eksempler har vi søgt at nå til en forståelse af de forskellige un derliggende logikker i udformningen af klassificeringsmodelleme for at se, hvor ledes de hænger sammen med kompetencekravene. cekravene.
The idea we wish to develop implies that the structures for constructing qualifica­tion grids will vary depending on the multiplicity of the structures for the en­couragement and generation of compet­ences.
Forskningsrapport udarbejdet inden for rammer ne af det franske ministerium for forskning og hojere uddannelses tilbudsindkaldelse vedrorende analyse af temaet "beskæftigelse, regler, signaler, kontrol ". Groupe de Recherche sur l'Education et l'Emploi (G.R.E.E.), Nancy, Frankrig.
Dynamiques organisationelles et principes cognitifs. research report un­dertaken within the framework of the call for offers on the subject "Employ­ment, rules signals, controls" of the Ministry for Research and Higher Edu­cation, research group on education and employment (GREE), Nancy, France.
I MEUB1 anser man ikke en udvikling af de ansattes kvalifikationer for en nødvendighed. Tekniske og organisatoriske for nyelser baseres nemlig på nogle udvalgte
It should be borne in mind that this kind of classification, which in the final in­stance is characterized by a minimum level of standardization of recognition of qualifications, does permit by contrast the adoption of a discretionary attitude vis­à­vis the individual or the group.
Vigtigste ændringer
Main Changes
Betegnelse nelse
Identifi­cation
100 monteringsskabe til håndvaske omorganisering af strømmene med centralisering af arbejdsgangen og udskiftning af en produktlogik med en funktionslogik.
100 reorganisation of flow with centrali­sation of production scheduling and replacement of a function orientation with a product orientation
1020 indførelse af NS-værktøjsmaskiner i alle produktionslinjer
1020 all kinds of furniture general introduction of numerically controlled machine tools on all pro­duction lines
SO krængningsstabilisatorer integrering af bilfabrikanternes kvalitetsnormer og just-in-time
80 integration of quality and just­in­time standards into motor vehicle produc­tion
315 instrumentbrætter og måleinstrumenter produktionsenheder inddeles i selvstyrende celler
315 transformation of production units into independent islands control panels and measurement instru­ments
teknologisk modernisering af papir maskiner for at kunne øge mængden af genbrugspapir i råpapirmassen
Classifications technological modernization of paper machines in order to increase the pro­portion of recycled paper in raw ma­terials
550 vedligeholdelsesafdelingen gores til en autonom enhed smedeemner til bilindustrien dustrien
550 semi­machined motor vehicle parts setting up of a maintenance island
390 dybtgående ændring i fremstillingsprocessen ved brug af Tanks Out Door og automatisering af tapning
390 major change in production proce­dures by using outdoor tanks and au­tomation of bottling.
Det skal bemærkes, at denne klassificeringstype. som til syvende og sidst er karakteriseret ved en minimumsstandardisering af anerkendelsen af kvalifikationer. giver mulighed for en skønsmæssig vurdering af den enkelte medarbejder eller af gruppen og for vilkårligt at medregne særlige forløb for strategisk vigtige per soner eller grupper, især på det niveau, man kan kalde "noglepersoner", uden at der cirkulerer et kollektivt budskab om kompetenceudvikling.
Against this background classifications are merely seen as a reflection, a snap­shot of qualifications at a given time. In this category we find the traditional qualifica­tions of the sector which are not reappro­priated in any manner by the companies and the contents of which remain gen­eral (above all on the level of the descrip­tion of qualification required for each
ERHVERVSUDDANNELSE NR 5
VOCATIONAL TRAINING NO 5
Dette er så meget mere vigtigt, når det drejer sig om at skabe troværdighed omkring fremkomsten af en ny model i en situation præget af forandringer og brud.
The case of furniture manufacturers of their links to the dynamic learning process of the company and this via two main goals.
Virksomheden fremhæver nødvendigheden af at forbedre de ansattes kvalifikationer gennem uddannelse, der anses for en for udsætning for ændringer.
From this point of view we should note the desire of displaying the creation of new categories.
I dette tilfælde kan man ikke tale om en strategisk mobilisering af kompetence, og det bliver således forståeligt, at en tilpasning af den overenskomstfastsatte klassificering ikke er nødvendig.
This isfol lowed by the formalization of passages from one category to the other which in theory enables staff to peg out a mobility path and to link this with a training strategy. egy.
Tilbage står. at dette koncept indebærer et vist paradoks: etableringen af nye klassifikationer menes at give mulighed for at standardisere produktionen og re produktionen af kvalifikationer. Kort sagt at bidrage til forvaltningen af kvalifikationerne.
In the two furniture manufacturing companies classification is used in the man ner defined for the sector as a whole.
Men fordi de netop er et resultat af en læreproces, kan disse kvalifikationer ikke fastlægges på forhånd.
The two companies have not done anything to adapt the traditional classification to their specific technical or organisational needs.
Derfor kan et sådant koncept, hvor klassificeringer opfattes som et instrument til kompetenceforvaltning, aldrig blive til fredsstillende, for så vidt som det folger en selvstændig logik i forhold til de konkrete ændringer i produktionsprocesserne og arbejdsforholdene, som det kun kan forholde sig til på en ydre og statisk fa con.
This lack of appropriation of traditional classification is a priori more than surprising since the two companies have very different production conditions: on the one hand a SME working in a niche with a small range of products and the other one of the largest companies in the sector covering the entire spectrum of the market drawing at the same time on economies of scale and the innovative capacity of the product.
"I denne kategori (afspejlende klassifikationer) genfinder man de overenskomst fastsatte brancheklassifikationer, som ikke gøres til gen standfor nogen form for tilpasning i firmaerne, og hvis indhold forbliver på et så almengyldigt niveau, (...) at det ikke har den store betydning."
The classifications are a reflection: "In this category we find the traditional qualifications of the sector which are not re appropriate d in any manner by the compa nies and the contents of which remain general (...)
De to biludstyrsvirksomheder har tilpasset metalbranchens klassifikationer.
In one word what we are seeing is participation in the manage ment of competences.
Omend denne tilpasning er udformet i relation til de tekniske og organisatoriske ændringer, der finder sted i virksomheden, er de nye klassifikationer i sidste instans etableret af ledelsen, og de tager ikke højde for den løbende udvikling af færdigheder og kvalifikationer i de konkrete arbejdssituationer.
Now these competences, precisely because they are the re sult of a learning process, cannot be de termined ex ante. Thus, the method of using classifications as a tool for the man agement of competences cannot be satisfactory because it remains apart from the concrete changes in the production process and work relations which it only takes account of from an external and static point of view.