natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arbejdsmarkedsuddannelserne udgjorde i 1996 næsten 60% af kurserne på AMU-centrene.
In 1996 the labour market training courses constituted almost 60% of the courses at the AMU centres.
17% af kurserne var kurser købt af Regionalt Arbejdsmarkedsråd (RAR) eller af Arbejdsformidlingen (AF) (se afsnit 7 for detaljer).
Another 17% of courses were bought by the Regional Labour Market Councils (RAR's) or the public employment service (AF) (see section 7 for further details).
I 1997 blev der indført fri adgang til de fleste af AMU-uddannelseme, og RAR og AF-systemet betaler nu blot for specielle kurser.
However in 1997, free access to most AMU courses were introduced, and the RAR's and the AF system now pay for special courses only.
Med andre ord er de 17% faldet og de 60% steget siden 1996.
In other words, the RAR/AF share has fallen since 1996 and the training delivered directly to companies have risen.
Højst 6% af kurserne er kurser, der er købt af offentlige og private virksomheder.
Maximum another 6% are special designed courses bought by public and private companies.
De sidste 17% var kurser for flygtninge og særlige midlertidige forløb.
The remaining 17% were courses for refugees and special temporary programmes.
Den enkelte betaler ikke deltagerbetaling for arbejdsmarkedsuddannelserne.
Individuals do not pay user fees for labour market training courses.
Der betales tilskud til deltagerne i AMU-kurseme.
Subsidies are paid to individuals participating in AMU training.
Tilskuddet svarer til den højeste dagpengesats, der i 1997 var 136.500 kr. om året.
The subsidy equals the maximum unemployment benefit rate, which was DKK 136,500 a year in 1997.
Efteruddannelsesudvalgene
Labour Market Authority
AMU centre, erhvervsskoler og andre institutioner
AMU centres, vocational colleges and other institutions
Arbejdsministeriet har det overordnede ansvar for lovgivning og målene på dette område.
The Ministry of Labour has overall responsibility for legislation and settting the objectives in this area.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har ansvaret for administrationen af arbejdsmarkedsuddannelserne.
The Labour Market Authority is responsible for the administration of the labour market training courses.
Kurserne finder sted på AMU-centre, erhvervsskoler og andre institutioner.
The courses take place in AMU centres, vocational colleges and other institutions.
Uddannelsesrådet for Arbejdsmarkedsuddannelserne rådgiver og vejleder Arbejdsministeriet på områder, der omhandler love, regeringsforslag, uddannelsesbehov og bevillinger.
The National Labour Market Council advises and makes recommendations to the Ministry of Labour on matters concerning regulation, public orders from AF, requirements for educa­tion and appropriations.
Der eksisterer mere end 50 efteruddannelsesudvalg, som dækker forskellige fag.
There are more than 50 Continuing Vocational Training Commit­
rådgiver og vejleder Uddannelsesrådet for Arbejdsmarkedsuddannelserne på områder vedrørende uddannelsesbehov.
The committees have the responsibility for the development of the courses and for the education of the teachers within their area.
Se afsnittet i dette kapitel, omkring fordelingsmekanismer for finansiering, for yderligere uddybning.
See the section in this part concerning financing distribution mechanisms for further details.
Fagforeninger, arbejdsgiverforeninger og andre af arbejdsmarkedets parter indgår på alle tre niveauer af AMU-systemet.
Trade unions, employers' confederations and other social partner groups are involved at all three levels in the AMU system.
De er repræsenterede i AMU-centrenes styrelser og på erhvervsskolerne, i Efteruddannelsesudvalgene og i Uddannelsesrådet for Arbejdsmarkedsuddannelserne.
They are represented in the boards of the AMU centres and the vocational colleges, in the Continuing Vocational Training Committees and in the National Labour Market Council.
Derudover er kommuner og amter repræsenterede i AMU-centrenes og erhvervsskolernes bestyrelser og i Uddannelsesrådet for Arbejdsmarkedsuddannelserne (men ikke i udvalgene).
Furthermore, municipalities and counties are represented in the boards of the AMU centres and the vocational colleges and in the National Labour Market Council (but not in the committees).
Den åbne uddannelse søger at give den voksne befolkning muligheden for at følge dele af efteruddannelserne såvel som korte kurser.
Open education aims to provide the adult population with the opportunity to follow certain sub-elements of continuing vocational training as well as short educational courses.
Mere specifikt omfatter Åben Uddannelse:
More specifically, open education encompasses:
• Heltidsuddannelser tilrettelagt på deltid.
Fulltime educational programmes which are reorganised as part-time programmes (heltidsuddannelser tilrettelagt på deltid).
• Enkeltfag.
Single subjects (enkeltfag).
Erhvervsskoler, AMU-centre, SOSU-institutioner, sygeplejeskoler, højere læreanstalter og andre typer af erhvervsuddannelsesinstitutioner kan frit tilbyde de former for uddannelse, de allerede er godkendte til, som åben uddannelse.
Vocational colleges, AMU centres, SOSU institutions, nursing academies, institutions of higher education and other types of vocational educational institutions may freely offer those types of education, for which they are already approved, as open education.
Nogle af deltagerne på Åben Uddannelse får voksenuddannelsesstøte (VUS). VUS er tilgængeligt for erhvervsaktive med kort uddannelse, der ønsker at deltage i generelle eller erhvervsrettede uddannelsesforløb.
Some of the participants in Open Education get adult educational support (voksenuddannelsesstøtte, VUS), since adult educational support is available for employed persons with only a short period of education.
Idet denne rapport fokuserer på erhvervsuddannelse, behandles udelukkende VUS for deltagere i Åben Uddannelse.
Since the focus of this report is vocational training, only the part of adult educational support for participants in Open Education will be included.
Kurser på videregående uddannelsesinstitutioner
Courses at institutions of higher education (Kurser på videregående uddannelses­institutioner)
Disse kurser inkluderer efteruddannelse af lærere, pædagoger, socialrådgivere, ernærings- og husholdningsøkonomer, arkitekter og bibliotekarer.
These courses include continuing vocational education of teachers, pedagogues, social consultants, experts in nutrition and home economics, architects and librarians.
Kurserne finder sted på en videregående uddannelsesinstitution.
The courses take place at any relevant institution of higher education.
De fleste af disse kurser arrangeres i overensstemmelse med modellen for Åben Uddannelse.
Most of these courses are or will be rearranged in accordance with the model for open education (see above).
Dette område inkluderer efteruddannelse for landmænd, filmfolk, kunstnere og søfarende.
This area includes continuing education for farmers, the film industry, artists and sailors.
• Kommercielle udbydere (inkl. edb-virksomheder).
Commercial suppliers (including computer companies).
• Arbejdsgiver- og erhvervsorganisationer.
Employer and business organisations.
Intern efteruddannelse kan inkludere "on-the-job-training", deltagelse i konferencer og seminarer, kurser udbudt af leverandører (hvor leverandøren af et produkt fortæller om brugen af det), samt projektgrupper og jobrotation.
Internal continuing training can include "on-the-job-training", participation in conferences and seminars, courses offered by suppliers (where the supplier of a product teaches about its use), participation in project groups and job rotation.
3.1.4 Generel udvikling indenfor de økonomiske principper
3.1.4 Overall development in financial principles
Den erhvervsrettede efteruddannelse udgør en del af det overordnede område, der hedder Voksen- og efteruddannelse.
Continuing vocational training constitutes one part of the overall area of adult and continuing education.
Området er karakteriseret ved en stor variation i uddannelsemæssige tilbud, udbydere og finansiering.
The area is characterised by a great variety in the type of educational courses, suppliers and financing.
Som førnævnt er der i de senere år taget hul på en række nye lovgivningsmæssige inititativer med det formål at styrke indsatsen på den del af området, der er helt eller delvist offentligt finansieret.
As described in the background section above, a number of new legislative initiatives have been introduced over recent years, with the aim of strengthening the efficiency in those areas which are fully or partly publicly financed.
Ændringerne har især haft forbindelse med en forøgelse af fleksibiliteten i udbudet af voksen- og efteruddannelse og på at gøre det mere efterspørgselsstyret.
The changes have, in particular, focused on increasing the flexibility in the supply of CVT, and on making it more demand-driven.
En nedbrydning af de traditionelle grænser mellem forskellige typer af uddannelse har medvirket til at skabe denne forandring til et efterspørgselsstyret udbud af uddannelse.
Breaking down the traditional barriers between various types of education has, in part, brought about a demand-driven supply of education.
Som følge heraf er mulighederne for at kombinere forskellige uddannelsesmæssige retninger øget.
As a consequence, access to combining different educational paths has increased.
Endvidere er udbudet i højere grad blevet justeret til at imødekomme specifikke lokale behov.
In addition, supply has increasingly been adjusted in order to meet specific local needs.
Samtidigt er flere statsressourcer blevet tildelt efteruddannelsesområdet.
Meanwhile, more state resources have been allocated to the area of CVT.
Figuren herunder giver et overordnet billede af finansieringen af erhvervsrettet efteruddannelse.
The figure below provides an overall picture of the financing of CVT.
Den tilhørende tekst viser finansieringsniveauet, og den følgende tekst giver en mere detaljeret redegørelse for de direkte og indirekte kilder.
The corresponding text indicates the level of financing, while the following section presents a more detailed account of the direct and indirect sources.
Figur 3.2: Økonomiske bevægelser inden for efteruddannelsesfinansiering, 1996 (i mio. kr., ECU i noterne)
Figure 3.2: Financial flows for CVT financing 1996 (million DKK, ECUs in notes)
Arbejdspladser
Work places
3.2 Finansieringskilder
3.2 Sources of funding
3.2.1 Direkte finansieringskilder
3.2.1 Direct sources of funding
Den Europæiske Union (EU)
The European Union
EU støtter Danmark via Den Europæiske Socialfond.
The European Union supports Denmark via the European Social Fund.
Det samlede støtteniveau lå i 1996 på i alt 480 mio. kr. Ud af dette er 143 mio. kr. sat af til projekter, der kan indeholde en form for efteruddannelse.
The total level of support amounted to DKK 480 million in 1996. Of this sum, DKK 143 million are targeted at projects which may contain an element of CVT.
Disse projekter yder støtte til regioner, hvor man oplever en industriel nedgang (Mål 2) støtte til arbejderes tilpasning til industrielle omvæltninger (Mål 4), støtte til udviklingen af landområder (Mål 5b) og støtte til arbejdsstyrkens tilpasning til strukturelle ændringer i industrien (ADAPT).
Such projects provide support to regions affected by industrial decline (Objective 2), support for workers' adaptation to industrial change (Objective 4), support for the development of rural areas (Objective 5b) and support for the adaptation of the work force to structural changes in the industry (ADAPT).
Der findes i Danmark ingen redegørelser for hvor stor en del af de 143 mio. kr. der bruges specifikt på efteruddannelsesaktiviteter.
There are no accounts in Denmark of how large a share of the DKK 143 million is used specifically for CVT activities.
De direkte statsudgifter til EFUD og fordelingen af disse er illustreret i tabellen herunder.
The direct state expenses for CVT and the distribution of these expenses are illustrated in the table below.
Tabel 3.1: Statslige udgifter til erhvervsrettet efteruddannelse (i mio. kr. ECU i parentes)
Table 3.1: State CVT expenditure (million DKK, ECUs in brackets)
Arbejdsmarkedsuddannelser (AMU)
Labour market training (AMU)
AMU anlægsinvesteringer
Labour market training (AMU), in
Tilskud til enkeltpersoner, der
Subsidies to individuals participating
Åben Uddannelse
Open education
VUS til deltagere på
Adult educational support (VUS) for
Kurser på højere læreanstalter
Courses at institutions of higher edu
Uddannelsesstøtte til søfarende
Educational support for sailors
Specificering findes ikke.
Specification does not exist.
Tallene for 1995 og 1996 vurderes til 19% af det samlede beløb anvendt på VUS, fordi
Figures for 1995 and 1996 are estimated as 19% of the total amount spent on VUS.
19% af de personer som modtager VUS deltog på Åben Uddannelse.
19% of the persons receiving VUS participated in Open Education.
Tilskuddene dækker tabt arbejdsfortjeneste.
The subsidies cover lost earnings for the duration of the courses. Source: Statsregnskabet for finansåret 1985.
Specificering findes ikke.
No data available.
Åben Uddannelse startede i 1990.
Open Education started 1990
Det samlede niveau for direkte statsfinansiering af erhvervsrettet efteruddannelse i 1996, inkl. anlægsudgifter, var 3.680 mio. kr. Udover de former for tilskud der vises i tabellen, kan arbejdsløse, der tager erhvervsrettet efteruddannelse til en vis grænse modtage et direkte kontant tilskud eller dagpenge.
The total level of direct state funding of CVT in 1996, including capital spending, was DKK 3,680 million. In addition to the subsidies for participants indicated in the table, unemployed persons participating in CVT may receive additional direct cash support or daily subsistence payments (for unemployed persons).
Disse udgifter er inkluderet i 4. kapitel af denne rapport (Uddannelse for ledige).
These expenses are included in Part 4 of this report (Training for the Unemployed).
Beslutningerne vedrørende udgiftsniveauet på de forskellige områder træffes gennem vedtagelse af de særlige love, der omhandler hvert område og gennem vedtagelsen af Finansloven.
The decisions concerning the level of expenditure in the different areas are made through specific laws which govern each area, and through the adoption of the Bill of Finance.
De økonomiske principper er ændrede fra at være faste rammetilskud til hvert område til at være baseret på taxameterprincippet.
The financing principles have changed from fixed framework subsidies for each area to
Dette princip betyder at en given sats - fastsat i Finansloven - udløses for hver enkelt elev.
This principle means that a certain rate -determined in the Bill of Finance - is triggered for each single course participant.
Det samlede finansieringsniveau er således ikke længere direkte fastsat af Folketinget eller af de ansvarlige ministerier.
Thus, the total level of financing is no longer directly determined in the Parliament or in the responsible ministries.
Den samlede udgift bestemmes nu direkte af aktivitetsniveauet, som sættes af brugerne.
The total expenditure is now directly determined by the level of activity, which is set by the users of CVT.
Finansiering af statsudgifterne til erhvervsrettet efteruddannelse kommer ikke via indkomstskat, men gennem det såkaldte arbejdsmarkedsbidrag (også kaldt bruttoskatten).
The financing of state expenses for CVT is not provided via income taxation but through the "gross tax" or labour market contribution (arbejdsmarkedsbidrag).
Alle erhvervsaktive i Danmark skal betale 8% af deres indkomst før diverse skattefradrag fratrækkes.
All employed persons in Denmark must pay 8% of their income before various tax-deductibles are subtracted.
Mennesker, der modtager sociale ydelser, betaler dog ikke disse 8% skat af deres bruttoindkomst.
Persons receiving some type of social subsidy do not pay this tax.
Den samlede statsindtægt gennem denne beskatning var i 1996 56 mia. kr. Indtægten fordeles i tre fonde:
The total state income from this tax was DKK 56 billion in 1996. The income is divided into three state funds:
• Dagpengefonden (31 mia. kr.).
The daily allowance fund (DKK 31 billion).
• Sygedagpengefonden (12 mia. kr.).
The sick pay fund (DKK 12 billion).
Aktiveringsfonden finansierer voksen- og efteruddannelse. niveauet ændres ikke i forhold til statsudgifterne.
The level of the labour market contribution does not change in accordance with the state's expenditures. ditures.
Virksomheder (offentlige og private)
Companies (public and private)
De offentlige og private virksomheders direkte udgifter til efteruddannelse illustreres i tabellen herunder.
The public and private companies' direct expenses for continuing education and training are illustrated in the table below.
Tabel 3.2: Private og offentlige virksomheders efteruddannelse (mio. kr., ECU i parentes, overslag)
Table 3.2: Private and public companies' CVT expenses (million DKK million, ECUs in brackets, estimates)
Tallene vurderes på basis af en større undersøgelse, der blev foretaget i 1993, hvor private virksomheders udgifter til efteruddannelse blev klarlagt.
The figures are estimated on the basis of a larger survey, which was carried out in 1993, where private companies' expenses for continuing training were charted.
Det skønnes at andelen af offentlige og private virksomheders udgifter (målt i forhold til den samlede lønsum) var stort set den samme 1985, 1990, 1995 og 1996.
It is assumed that the share of public and private companies' expenditure (measured as a share of the total wage sum) was roughly the same in 1985, 1990, 1995 and 1996.
Tallene er således beregnede på baggrund af 1993-undersøgelsen.
Thus, the figures are calculated on the basis of the 1993-survey.
Denne antagelse er ikke helt uproblematisk, så tallene bør læses med forsigtighed.
This assumption is not entirely unproblematic, so the figures should be interpreted cautiously.
Endvidere inkluderede undersøgelsen kun arbejdspladser med mere end 5 ansatte.
In addition, the survey only included firms with more than five employees.
Følgeligt er det faktiske udgiftsniveau sandsynligvis en smule højere end angivet i tabellen.
Thus, the actual level of expenditure is probably slightly higher than indicated in the table.
Disse er dog de eneste tilgængelige tal.
However, these are the only figures available.
I Danmark er der ingen samlet redegørelse for enkeltpersoners forbrug på erhvervsrettet efteruddannelse.
In Denmark there are no aggregate accounts of individual spending for CVT.
Der er brugerbetaling på Åben Uddannelse og efteruddannelse udbudt af private virksomheder.
There are user fees for Open Education and for CVT offered by private companies.
I 1996 var det samlede brugerbetalingsniveau for Åben Uddannelse på 257 mio. kr.
In 1996 the total level of user fees for Open Education was DKK 257 million.
En del af brugerbetalingen er i virkeligheden betalt af deltagernes arbejdsgivere - det betyder at de allerede er inkluderet i ovenstående afsnit.
Part of the user fees are, in reality, paid by the participants' employers - which means that they have already been included in the section above.
En anden del af brugerbetalingerne betales gennem statstilskud til arbejdsløse der inkluderes i 4. kapitel i denne rapport.
Another share of the user fees is paid through state subsidies for unemployed, which is included in Part 4 (Training for the unemployed) of this report.
Staten har visse indirekte udgifter til erhvervsrettet efteruddannelse, ¡det virksomheder kan trække udgifter til efteruddannelse fra i skat.
The state has some indirect expenses on CVT, since companies may tax-deduct expenses for continuing education and training.
I henhold til Told & Skat er der dog ingen tilgængelige data, der viser, hvor meget danske virksomheder faktisk fratrækker på baggrund af investeringer i uddannelse af ansatte.
However, according to the Danish Customs and Taxation Authority, no data are available which show how much Danish companies deduct.
Private borgere har ikke lov til at fratrække investeringer i uddannelse.
Private citizens can not tax-deduct investments in education.
Som nævnt i kapitel 2 omkring de erhvervsrettede ungdomsuddannelse kan erhvervsskolerne udføre forskellige aktiviteter direkte finansieret af servicemodtageren (indtægtsdækket virksomhed).
As mentioned in Part 2 concerning IVT, the vocational colleges may carry out various, specific activities financed directly for companies.
Det samme gælder AMU-centre.
This is also the case with the AMU-centres.
Disse aktiviteter handler primært om kurser købt af arbejdsgivere eller af det offentlige som en del af aktiveringen af arbejdsløse.
These activities are primarily courses bought by employers or by public authorities as part of the programmes for the unemployed.
Hvis AMU-centrene får overskud ved disse aktiviteter kunne dette overskud bruges på arbejdsmarkedsuddannelser.
If the AMU-centres achieve a financial surplus from these activities, it can be spent on the labour market training courses.
Der findes ingen redegørelser for værdien af disse aktiviteter.
There are no accounts of the value of these activities.
Derudover har de offentlige og private virksomheder nogle indirekte omkostninger i forbindelse med erhvervsrettet efteruddannelse.
In addition, the public and private companies have some indirect costs in connection with CVT.
har beregnet et skøn over disse indirekte omkostninger baseret på 1993-undersøgelsen (nævnt ovenfor).
The Committee for Adult and Continuing Education has calculated an estimate of these indirect costs based on a survey carried out in 1993 (mentioned above).
De indirekte omkostninger består primært af lønninger og løntilskud som et supplement til den offentligt finansierede støtte til deltagere.
The indirect costs primarily consist of wages and wage subsidies as a supplement to the publicly financed support for participants.
Det antages igen, at andelen af offentlige og private virksomheders udgifter stort set var den samme 1985, 1990, 1995 og 1996.
Again, it is assumed that the share of public and private companies' expenditure (measured as a share of the total wage sum) was roughly the same in 1985, 1990, 1995 and 1996.
Tallene er således beregnede på baggrund af 1993-undersøgelsen.
Thus, the figures are calculated on the basis of the 1993 survey.
Tallene skal atter tolkes med forsigtighed.
Again, the figures should be interpreted cautiously.
Tabel 3.3: Indirekte omkostninger til erhvervsrettet efteruddannelse (mio. kr., ECU i parentes)
Table 3.3: Indirect costs for CVT (million DKK, ECUs in brackets)
Herudover oplever virksomheder et produktionstab når deres ansatte er fraværende grundet deltagelse i erhvervsrettet virksomhed. Der eksisterer ingen redegørelse for disse udgifter.
Companies also suffer a loss of production when their employees are absent due to participation in CVT: there are no accounts of these expenses.
Sluttelig bidrager enkeltpersoner med indirekte finansiering, når der opstår udgifter til transport, bøger eller andre undervisningsmaterialer, der ikke dækkes af andre.
Finally, individuals contribute to CVT through indirect funding e.g. travel expenses, books or other educational material.
Enkeltpersoner bidrager ligeledes, når tilskud ikke dækker tabt arbejdsfortjeneste, eller når tilskuddet er mindre end enkeltpersonernes normale løn.
Individuals also contribute, when there is no subsidy covering lost earnings, or when the^subsidy is less than the normal wage of the individuals.
Der eksisterer heller ingen redegørelser for disse udgifter.
There are no accounts of these expenses, either.
Det samlede finansieringsniveau for erhvervsrettet efteruddannelse i Danmark bygger på tallene fra ovenstående afsnit og vises i nedenstående tabel.
The total level of funding for CVT in Denmark builds on the figures presented in the sections above, and is shown in the table below.
Tabel 3.4: Opdeling af de samlede udgifter til erhvervsrettet efteruddannelse (mio. kr., ECU i parentes)
Table 3.4: Breakdown of total CVT expenditures (million DKK, ECUs in brackets)
ind af BNP2 bygger,
Per of GDP2 capita,
Direkte statsudgifter
Direct state costs
Direkte omkostninger for virksomheder
Direct costs for work places
(brugerbetaling, Åben
Education)1
820 virksomheder
820 private)
Aben Uddannelse startede i 1990.
Open Education started 1990.