natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Italien er andelen af boligejere størst i bycentrene og på Sardinien.
In Italy the share of dwelling owners is the largest in the city centres and on Sardinia.
Også i landets sydlige regioner ligger det tilsvarende tal for de fleste byer over gennemsnittet og således højere end i de nordlige regioner (Fig. 2).
Also in the southern regions of the country the correspondent rate of most cities is over the average and thus higher than in the North (Fig. 2).
Dette skyldes grundlæggende de to følgende faktorer. Generelt er priserne på fast ejendom væsentlig højere i nord end i syd.
Basically this is due to the following two facts: in general the realestate prices are notably higher in the North than in the South.
Endvidere er ejendomspriserne i store byer som Milano og Torino langt højere og derfor en hindring for at erhverve egen bolig.
Moreover, real estates in large cities such as Milano and Turin are more expensive and is therefore an obstacle to the creation of residential property.
I de sydlige regioner er for det første de mere gunstige grundpriser og for det andet samhørigheden inden for store familier de afgørende faktorer, der opmuntrer folk til at erhverve egen bolig.
In the southern regions the more favourable realestate prices on the one hand and the cohesion of large families on the other hand are the essential factors that encourage the creation of residential property.
Selvom indkomsten i Syd ligger under gennemsnittet og en stor del af arbejdstagerne er uden arbejde, er andelen af boligejere ikke desto mindre alligevel høj.
Although in the southern districts the income is below the average and a high percentage of workers is unemployed, the share of home owners is nevertheless high.
De økonomiske ulemper opvejes af, at der er mange selvbyggere, så udgiften til nye huse holdes nede.
The economic disadvantages are compensated by a high degree of self-construction so that the costs of new residential housings are kept down.
Således bliver også familier med lave indkomster i stand til at blive ejere af egen bolig.
Subsequently also families with a low income are in a position to create residential property.
Fig. 2 ­ Andel af boligejere i Italien 1991.
2 - Share of dwelling owners in Italy 1991.
I Italien er andelen af boligejere ikke alene højere, men fordelingen i byerne er også mere homogen end i Tyskland, hvor variationskoefficienten er tre gange så stor som i Italien.
In Italy the share of dwelling owners is not only higher but also their distribution to the cities is more homogeneous than in Germany. Here the coefficient of variation is three times higher than in Italy.
I Tyskland finder vi den laveste sats for ejere i store byer som Frankfurt, hvor den pågældende kvote ligger på 12,3%.
In Germany the lowest rates of owners can be identified in large cities such as Frankfurt where the relevant quota comes to 12.3%.
Sammen med prisniveauet for fast ejendom har også udvandringsadfærden en vis indflydelse på andelen af boligejere.
Besides the price level for real estate it is also the migration behaviour that has a certain influence on the share of dwelling owners.
På den ene side udvandrer arbejdstagere fra Syd­ til Norditalien på grund af bedre jobmuligheder.
On the one hand workers from the South of Italy migrate to the North due to better job opportunities.
De har ikke de nødvendige midler til at købe en bolig.
They do not have the necessary funds to buy a dwelling.
På den anden side er samfundet i Norditalien mere dynamisk og mobilt.
On the other hand the society in the North of Italy is more dynamic and mobile.
Forandringer på grund afjobmuligheder er mere almindelige end i Syden, og man foretrækker derfor at bo i lejede boliger.
Changes due to job opportunities are more common than in the South so that living in rented accommodation is frequently preferred.
Den eksisterende dynamik samt mange job på et højere niveau skaber en sammenhæng med et lavt antal ejerboliger. Denne indikator er som følge heraf lav i dynamiske centre som Milano og Torino i Nord samt Napoli og Palermo i Syden.
The existing dynamic and many jobs in senior positions correlate with a low rate of residential property.
I tyske byer som Frankfurt, Düsseldorf og Hannover finder vi en tilsvarende situation.
In German cities like Frankfurt, Dusseldorf and Hanover the situation is similar.
Som vist i tabel 8 er der klare forskelle mellem de tre byer.
As shown in Table 8, there are clear differences between these three cities.
Især udtrykker indikatorerne for arbejdsløshed og udvandring tydeligt byproblcmernc. Byen Dessau er en typisk repræsentant for en mindre by i Østtyskland.
In particular the indicators in respect of unemployment and migration perceptibly express the urban problems The city of Dessau is a typical representative of East German small cities.
Indtil i dag har disse byer måttet slås med tabet af arbejdspladser i industrien.
Until today these cities have to contend with the loss of industrial jobs.
Det er kun lykkedes et fåtal af dem at skabe nye job i lovende industrier.
Only a few cities have managed to create new jobs in promising industries.
Derfor udvandrer disse byers befolkninger.
In consequence, the population of these cities migrates to other places.
I perioden 1991­95 nåede den gennemsnitlige udvandringssats for Dessau op på ­5,4 pr. 1.000 indbyggere.
Between 1991 until 1995 in Dessau the migration rate amounted to -5.4 per 1,000 inhabitants on average.
Det skal dog imidlertid nævnes, at der her er tale om en selektiv form for udvandring, da det hovedsagelig er unge, der har alderen til at indtræde på arbejdsmarkedet, som beslutter sig for at udvandre.
It has to be mentioned however, that we are dealing here with a selective type of migration because mainly young people of employable age decide to leave.
Udvandringen bliver ikke opvejet, men snarere intensiveret af den naturlige befolkningsudvikling.
The migration is not compensated by the natural population development but rather intensified.
I Østtyskland er fødselstallet faldet betydeligt siden den tyske samling, således at antal dødsfald i de fleste tilfælde overstiger antallet af fødsler.
In East Germany the birth rate has considerably fallen after the German reunification so that in most cases the death rate exceeds the number of births.
Som følge heraf har Dessau haft et alvorligt befolkningstab, og der er nu kun er 86.000 indbyggere af de tidligere mere end 100.000 tilbage.
As a result Dessau has suffered severe losses in population, so that from formerly over 100,000 inhabitants almost 86,000 are left.
1999 1995 1991­1995 arbejdsløshedstal boligejere i % udvandringsandel C pr. 1000 indb. (gennemsn.)
1.0 unemployment rate % of dwellings owners migration rate C per 1,000 inh.(average)
Λ: 1993 n: 1987 c:(ind­/udvandring)
Λ: 1993 ": 1987 c:(¡mmigrants - emigrants)
I modsætning til Dessau og den konstante udvandringssaldo i Duisburg er der flere, der ankommer til Hamburg end der udvandrer fra byen.
In opposite to Dessau and to the consistent migration balance in Duisburg, in Hamburg more people migrate to the city than migrate from it.
Væksten på grund af indvandring nåede op på næsten 1% om året i den observerede periode, et faktum, der understreger byens høje dynamiske niveau.
The growth due to migration amounted to almost 1% per year within the observation period, a fact that underlines the high dynamic of this town.
Arbejdsløshedstallet ligger klart under den tilsvarende procentsats for de to byer, der sammenlignes med, men det ligger imidlertid betragteligt højere end tallet for de fleste sydtyske byer.
The unemployment rate is clearly below the according percentage of the two comparative cities however, is considerably higher than the rate of most cities in South Germany.
Hamburgs økonomiske dynamik afspejles også af den høje procentsats af selvstændige erhvervsdrivende.
The economic dynamic of Hamburg is reflected also by the high percentage of selfemployers.
Som det fremgår af tabel 9 er der i dette tilfælde ikke nogen markante forskelle mellem de tre udvalgte byer bortset fra, at forholdet mellem mandlige og kvindelige arbejdsløse er væsentligt højere end i de to andre byer.
As seen in Table 9, in this case, there are no significant variations between the three selected cities, except that the unemployment ratio between males and females in Birmingham is significantly higher than in the other two cities.
% arbejdsløse
% with own house
I tabel 10 skal man lægge mærke til, at alle områder har mistet befolkning, herunder navnlig Birmingham (­5%), og at de tal, der var til rådighed for Nottingham, gælder for amtet og ikke for byen.
From the Table 10 it is worth noticing that all areas have been loosing population with a significant level in Birmingham (-5%), and that in the case of Nottingham the data available refers to the county and not the city.
Bevægelsen væk fra byen er veldokumenteret i Storbritannien, og den bekræftes af disse tal.
The counter urbanisation trend has been well documented in the UK and is confirmed by these
Udbud af tjenesteydelser
Service availability
Tabel 11 viser de statistiske værdier for hospitalssenge på alle hospitaler pr. 100.000 indbyggere i Tyskland og Italien.
Table 11 shows the statistical values for beds in hospitals in all hospitals per 100,000 inhabitants in Germany and Italy.
I begge lande er der et betydeligt spænd mellem de indsamlede data.
In both countries there is a considerable range between the data collected.
Når man sammenligner de to lande, er forskellen mellem de statistiske parametre dog ikke så slående endda.
When comparing the two countries, the difference between the statistical parameters is not too striking.
Det er kun gennemsnitsværdien for Tyskland, der er højere end de samme tal for Italien. Dette forhold er udtrykt i figur 3, der viser fordelingen af byer i forhold til det klassificerede antal senge.
Only the mean value in Germany is higher than in Italy.
Tabellen afslører, at fordelingsstrukturen i Tyskland er væsensforskellig fra Italiens.
The table reveals that the distribution structure in Germany substantially differs from the distribution in Italy.
I Tyskland er de lavere samfundsklasser frem for alt indlagt i højere grad end i Italien.
Above all in Germany the lower classes are occupied to a higher degree than in Italy.
Den samlede fordeling er mere afbalanceret i Italien.
In total the distribution in Italy is more balanced.
Når man skal undersøge antallet af hospitalssenge, er det vigtigt at se på adskillige forhold.
When considering the beds in hospital, several effects become important.
For det første byens beliggenhed og dens vigtigste funktioner.
First of all it is the location of the city and its main function.
Ud fra beliggenheden kan man fastslå befolkningsunderlagets omfang. Store byer, der ligger tæt på andre store byer, har generelt et temmelig lavt antal senge. Som et eksempel ligger byerne i Ruhrdistriktet meget tæt op ad hinanden og indgår som dele af et enormt storbyområde.
On the basis of its location the dimension of the catchment area is defined.
Antallet af senge i næsten alle disse byer er meget lavt.
The density of beds in nearly all of these cities is very low.
Et andet vigtigt kriterium er byens funktion.
Another important criteria is the function of the city.
I den forbindelse er koncentrationen af tjenesteydelser i de store universitetsbyer med et medicinsk fakultet især værd at lægge mærke til.
In this connection the concentration of services in the large university towns with a faculty of medicine is particularly noticeable.
Her tilbyder universitetshospitaler jævnligt diagnostiske og terapeutiske metoder, der ligger ud over, de serviceydelser, de almindelige hospitaler tilbyder.
Here the academic hospitals frequently offer diagnostic and therapeutic methods going beyond the range of services offered by general hospitals.
I Tyskland er byer med høje sengetal næsten udelukkende universitetsbyer.
In Germany cities with high density rates are almost exclusively university towns.
Tabcl 11 - Univariante data for hospitalssenge pr. 100.000 indbyggere i tyske og italienske byer (1992).
11 - Univariate data of beds in hospital per 100,000 inhabitants in the cities of Germany and Italy (1992).
Gennemsnitstal Standardafvigelse Variationskoefficient i %
Mean Standard deviation Coefficient of variation in %
Antallet af biografforestillinger kan betragtes som en indikator for vores hverdagskultur. Tabel 12 viser de statistiske værdier for tyske og italienske byer.
The number of cinema performances can be regarded as an indicator for our everyday culture.
Sprcdningsparametrene understreger den store forskel mellem byer i de to lande.
The scatter parameters emphasise the great difference between the cities of the two countries.
I Italien er der et dyk fra byerne i Nord med mange forestillinger til byerne i Syd, hvor antallet af forestillinger er betydeligt lavere.
In Italy there is a drop between the cities of the North with many performances and those of the South where the number of performances is perceptibly lower.
Standardafvigelsen i Tyskland er højere i absolutte tal, men dette skyldes imidlertid de høje absolutte talværdier.
The standard deviation in Germany is in absolute terms higher but this is however due to the high absolute data values.
Gennemsnitstal Standardafvigelse Variationskoefficient i %
Standard deviation Coefficient of variation in %
Ser man på indikatoren "biografer pr. 100.000 indbyggere", er forskellen mellem de tre udvalgte tyske byer tydelig.
Regarding the indicator "cinema per 100,000 inhabitants", the difference between the three selected German cities is obvious.
Den høje værdi for Dessau er specielt slående, mens denne indikator er den laveste i Duisburg.
The high value for Dessau is particularly striking whilst this indicator is the lowest in Duisburg.
For små byer har selv en lille ændring i antallet af biografer en ekstrem virkning, som det ses ved åbningen af et biografkompleks i Dessau: det samlede antal biografer er steget fra 2 til 8, og indikatoren er firedoblet.
For small cities already little shifts in the number of cinemas have an extreme effect as it is illustrated by the opening of a multiplex cinema in Dessau: the absolute number of cinemas has raised from 2 to 8 and the indicator has quadrupled.
Af denne grund synes indikatoren ikke at være særlig velegnet, i det mindste ikke for mindre byer, og den bør derfor ændres.
For this reason, this indicator appears not very suitable at least for smaller cities and should therefore be modified.
Det er usikkert, i hvor høj grad antallet af biografforestillinger kan afbøde for dette forhold.
It is uncertain to what extent the number of performances in cinemas could remedy this matter.
­ hospitalssenge pr. 100.000 indbyggere ­ biografer pr. 100.000 indbyggere
Indicators - beds in hospitals per 100,000
Indikatorer for tjenesteydelser til rådighed for byer i Storbritannien udviser ikke nogen større variationer, specielt hvad angår sundhed.
Indicators of services availability for UK cities do not show any major variation, particularly in respect to health.
Med hensyn til underholdning ser Nottingham ud fra denne tabel ud til at være bedre forsynet end de to andre byer i forhold til befolkningstallets størrelse.
As for entertainment, Nottingham appears from this table to be better endowed than the other two cities in relation to the size of population.
Birmingham 5.402 Sheffield 2.516 Nottingham 2.901 Kilde: Sengedata, sundhedsministeriet, blanket KH03, befolkningsdata ONS.
Source: Beds data Department of Health form KH03,Population data ONS.
Natklubber 32 20 25
Population
De her anvendte indikatorer danner et billede afliver enkelt græsk by (tabel 16), og de er relevante for sammenligning af de sociale forhold i byerne samt ulighederne imellem dem på følgende måde:
The indicators used here compose a picture of each Greek city (Tab. 16) and are appropriate for a comparison of the social conditions within the cities and disparities among them, as follows:
Arbejdsløshedsniveauet afspejler kun den registrerede arbejdsløshed, og det er vigtigt at lægge mærke til.
Unemployment levels reflect registered unemployment only, and this should be borne in mind.
Arbejdsløshedstal afspejler ikke nødvendigvis nogen bedre livskvalitet, fordi der findes skjult arbejdsløshed, hvor befolkningen beskyttes af den uformelle sektor og indkomstdeling i familien (Leontidou 1990 og 1993b), og som ikke er registreret som ledige.
Unemployment figures do not necessarily reflect a better quality of life, because there is disguised unemployment where populations are sheltered by the informal sector and income-sharing within the family (Leontidou 1990, 1993b) and do not register as such.
Ledighedstallene er dog mere udtalte i større end i mindre græske byområder.
However, unemployment figures are more pronounced in larger than in smaller urban Greek centres.
Der findes et større antal selvstændige i de større end i de mindre græske byer.
There is a higher rate of owner-occupation in larger than in smaller Greek cities.
Denne indikator afspejler en bedre livskvalitet, idet selvstændiges huse som regel ikke er belånte.
This indicator does reflect a better quality of life as owner-occupied houses are usually not mortgaged.
Boliger uden bad afspejler levevilkår under standarden, og tallet er langt større i de små byer. På dette område er livskvaliteten bedre i større græske byer.
Dwellings without a bath do reflect substandard living conditions, and the figure is very much higher the smaller city.
­49­ findes en meget betydelig middelklasse i græske byer, snarere end den pyramide­eller pæreformede struktur, der gælder for globale byer (Sassen 1991).
Though education levels do not reflect income categories, we could argue that there is a very sizeable middle class in Greek cities rather than a pyramid or a pear-shaped structure like the one posited for global cities (Sassen 1991).
Denne indikator bekræfter resultaterne fra en tidligere undersøgelse, der viser forarmelsen af Athens store middelklasse eller en nedadgående homogenisering (Leontidou 1996b).
This indicator corroborates results of an earlier investigation, showing the pauperisation of the Athens large middle class, or homogenisation downward (Leontidou 1996b).
På alle måder antages en stor middelklasse at føre til social stabilitet, som en stødpude mellem de rige og de fattige, og den kan således siges at afspejle en bedre livskvalitet.
In all respects, a large middle class is thought to be conducive to social stability, as a buffer between the rich and the poor, and can thus be said to reflect a better quality of life.
Antallet af erhvervsaktive arbejdstagere er lavere i mellemstore græske byer.
The rate of workers in the economy is lower in Greek medium-sized cities.
Der gælder nøjagtigt det modsatte for befolkningsgrupper af selvstændigt erhvervsdrivende.
Exactly the reverse is true for the self-employed populations.
Sagen er imidlertid den, at sidstnævnte kategori i dag omfatter en meget blandet skare af personer spændende fra mindre selvstændige med høje indkomster til løsarbejdere i den uformelle sektor, og gruppen siger derfor kun lidt om livskvaliteten i byerne.
However, it is today the case that the latter category includes a large variety of people, from petty entrepreneurs with high incomes to informal-sector casual workers, and can therefore say little about the quality of life in cities.
Generelle data Befolkningstal for tæt bybebyggelse Befolkningstal for Nomos (departement) Interne uligheder Arbejdsløshedstal i % % af boligejere % af boliger uden bad % af befolkningen > 10 år gammel med universitetsgrad % af befolkningen > 10 år gammel og uden nogen uddannelse lønmodtagere i % (af erhvervsaktiv befolkning) selvstændige i % (af erhvervsaktiv befolkning) 16,72
61.91 18.72 education % wage earners (of working population) % self-employed (of working population)
Kilde: Det græske nationale statistiske kontor (offentliggjorte og ikke offentliggjorte data, Census Data), Den nationale turistorganisation, samt lokalt arbejde udført på Lesbos af forfatteren.
Sources: National Statistical Service of Greece (published and unpublished data, Census Data), National Tourism Organisation, and field work in Lesvos by the author.
Note: 1991 undtagen, hvor andet er opgivet: [2] for 1992. * Nomos (departement) hvor data for tæt bybebyggelse ikke er til rådighed.
Note: 1991 except where otherwise stated: [2] for 1992. * Nomos (prefecture) where data for urban agglomeration is not available.
Hvad angår byer i Storbritannien skal vi gøre to bemærkninger til vores data om interne uligheder.
For UK cities there are two considerations to make in respect to the data relating on internal disparities.
For det første forsøgte vi at indkredse kønsspørgsmål ved at analysere oplysningerne efter køn.
First, we tried to capture gender issues by analysing the data by gender.
I den forbindelse bekræftes ulighederne både for personer med en kortere og en længerevarende universitetsuddannelse med næsten dobbelt så mange mænd som kvinder.
In this respect, the inequalities are confirmed in the categories of graduates and postgraduates with almost twice as many males as females.
Kun i kategorien "med kvalifikationer", som omfatter lærere og sygeplejere er der en overvægt af kvinder i forhold til mænd.
Only the category "with qualification" which includes teachers and nurses see a predominance of females over males.
For det andet så det ud til, at Sheffield for Census 1991 var langt foran både Birmingham og Nottingham, hvad angik niveauet for færdigheder.
Second, Sheffield appeared at the time of the 1991 Census to be significantly ahead of both Birmingham and Nottingham in relation to the level of available skills.
I hvor høj grad dette stadig er tilfældet, vil tiden vise med mere aktuelle data.
How far this is still the case remains to be demonstrated with more up-to-date data.
Det var ikke muligt at finde materiale om indbyggere uden nogen uddannelse.
No data could be found on residents with no education.
Mandlige ledere
Male Managers
Kvindelige ledere lait
Female Managers
Ansatte mænd i ufaglærte job
Unskilled occupations: employed males
Ansatte kvinder i ufaglærte job
Unskilled occupations: Total Ratio/1000 inh. employed females
Ufaglærte ledere i alt
Managers/ unskilled
Ufaglærte mænd i lederjob
Managers/unskilled females
Ufaglærte kvinder i lederjob
Managers/unskilled males total 1.33
Kilde: 1991 Census
Source: 1991 Census
Der kan uddrages to vigtige forhold af ovenstående tabel.
Two main features can been seen from the table above.
For det første er skævheden mellem kønnene særlig stærk i lederkategorien med en ratio på ca. 2:1 for mænd, mens der er ligevægt eller kvindelig dominans blandt ufaglærte arbejdstagere.
Firstly, the gender gap is particularly strong in the managerial category with a ratio of approximately 2:1 for males, while there is balance or female dominance among the unskilled workers.
Dette understreger det tvingende behov for at gøre noget ved disse ubalancer, især hvad angår lederstillingerne.
This confirms the urgency of taking steps to address these imbalances particularly in the managerial positions.
For det andet antyder sammenligningerne blandt byerne, at Sheffield i 1991 havde næsten 4 gange så mange ledere som Birmingham og to gange så mange som Nottingham i forhold til sit befolkningstal.
Secondly, the comparison among the cities suggests that Sheffield had in 1991 almost 4 times as many managers as Birmingham and twice as many as Nottingham in relation to its population size.
Selvom dette måske kan opfattes som et positivt træk for Sheffield, angiver forholdet mellem ledere og ufaglærte arbejdstagere omfanget af sociale forskelle i byen, især blandt mænd. Vi kan derfor se indikatoren som temmelig effektiv med hensyn til at afsløre køns­ og sociale forskelle i de undersøgte byer.
While this maybe seen as a positive feature for Sheffield, the ratio between managers and unskilled workers indicates the extent of social differences in the city, particularly among men.
Et vigtigt emne i relation til interne uligheder er disses koncentration og spredning over tidsperioder.
An important issue in relation to internal disparities, relates to their concentration and dispersion over space.