natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endvidere er tallet forde langtidsledige faldet kraftigt i Europa, fra 4 % i 1999 til 3 % i 2002.
In addition, longterm unemployment has droppedsharply in Europe, falling from 4 % in 1999 to 3 % en 2002.
Endelig begynder deigangsatte reformer på arbejdsmarkedet at bære frugt, hvor beskæftigelsen klarer sig relativt godt i betragtning af den svagere vækst.
Lastly, the labour market reformsnow under way are starting to bear fruit, with employment holding up relatively well inthe face of slower growth.
• Flere vigtige markeder er helt eller delvist blevet åbnetfor konkurrence, nemlig telekommunikation, jernbanetransport af varer, posttjenester, markeder for elektricitet og gas.Disse åbninger gør det muligt at modernisere og stimulere markederne, forbedre tjenesteydelsens kvalitet og sænke omkostningerne uden negative indvirkninger på beskæftigelsen.
• Several key markets have been completely or partially opened upto competition:telecommunications, rail freight, postal services, electricity and gas markets. This processmakes it possible to modernise and stimulate these markets, to improve service quality andto lower costs, with no negative impact on employment.
Endvidere vil det fælles europæiske luftrum blive en realitet fra i år og dermedmindske forsinkelser og overbelastning inden for lufttransporten.
Moreover, a single European airspace will become reality from this year onwards, enabling delays and congestion in air transport to be reduced.
• Den videnbaserede økonomi begynder at gøre sig gældendemed en stærk udbredelse af internettet i 93 % af skolerne såvel som i virksomhederne, hos de offentlige administrationer og i husholdningerne, og takket være den gradvise etablering af det europæiskeforskningsrum.
• The knowledgebased economy is becoming a reality, with strong Internet take-up in93 % of schools, as well as in businesses, public administration and households, and thanksto the gradual development of the European Research Area.
• Der tages mere og mere hensyn til bæredygtig udvikling i udformningen af politikker.
• The sustainable development approach is being taken more fully into account inpolicy-making.
En række medlemsstater har indledt reformer af deres pensionsordninger for at kunnehåndtere befolkningens aldring.
Several Member States have embarked on reform of their pension systems/schemes to cope with the ageing of the population.
Samtidig går man i forbindelse med Fællesskabets indsats stadig mere op i bevarelsen af vort naturlige miljø.
Similarly, Community action isnow paying increasingly greater heed to preserving our natural environment.
• Endelig har disse fire første år gjort det muligt at vedtage ca. 100 forordninger, direktiver og programmerpå forskellige områder, der alle følger målsætningerne fra Lissabon.
• Finally, the work done over the first four years has enabled some one hundred regulations, directives and programmesto be adopted — in different fields but all pursuingthe Lisbon goals.
Trods disse første positive og opmuntrende resultater, er der stadig lang vej tilbage, førman når de målsætninger, som Den Europæiske Union har fastsat for 2010. En analyse
However, despite these initial positive and encouraging results, there is still much to do
2 af de fremskridt, der er opnået (
2 ) to achieve the aims the Union has set itself for 2010.
), fremhæver ret positive udviklinger, men også større problemer, der hurtigt skal findes en løsning på.
An analysis of the progress made( highlights the relatively positive developments but also the major problems which needto be tackled urgently.
Det bekræftes ligeledes af rapporterneom gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker og retningslinjerne for beskæftigelsen (3) og også i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse fra december 2003 (4).
Broad Economic Policy Guidelines and the Employment Guidelines (3) and also by the European Economic and Social Committee opinion delivered last December (4).
585), og som blev vedtaget af Rådet den 8. december 2003. Listen over strukturindikatorerne findespå adressen: http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.htm
585) adopted by the Council on 8 December.
(3) KOM(2004) 20 endelig og KOM(2004) 24 endelig.(4) Jf. udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg 1698/2003.
(3)COM(2004) 20 final and COM(2004) 24 final.(4)See European Economic and Social Committee opinion 1698/2003.
I den henseende opererer Kommissionens analyse med fire faktorer: behovet for, at deoffentlige finanser er sunde, beskæftigelsens og produktivitetens utilstrækkelige bidragtil væksten, den skuffende udvikling inden for det indre marked og endelig vækstens manglende bæredygtighed.
The Commission’s analysis identifies four factors: the need for public finances to be viable,the unsatisfactory contribution of employment and productivity to growth, the disappointingdevelopment of the internal market and, finally, the lack of sustainability of growth.
For at undgå at skade den spæde vækst, samtidig med at man sikrer et økonomisk miljø,der er egnet til, at væksten kan udvikle sig, er det væsentligt at opretholde en stabil makro-økonomisk ramme.
So as not to jeopardise the incipient growth, while providing a suitable economic environment for it to develop, it is essential to maintain a stable macroeconomic framework.
Især skattepolitikkerne i Den Europæiske Union skal fortsat være styret af stabilitets- og vækstpagten.
In particular, fiscal policies in the Union must continue to be guided by the Stabilityand Growth Pact.
En sådan ramme omkring finanspolitikkenkan bidrage til at fremme væksten gennem en stabilisering af inflationen, en nedbringelse af den offentlige gældsætning og fremme af forbrugernes og investorernes tillid.
Such management of budgetary policies can help sustain growth bystabilising inflation, reducing public debt and fostering consumer and investor confidence.
Budget- og beskatningsdisciplinen er ikke blevet overholdt ens af alle medlemsstaterne.Derfor når det gennemsnitlige underskud i Den Europæiske Union i 2003 op på 2,7 %af BNP som følge af den svage konjunktur, men også i nogle tilfælde som følge afekspansiv finanspolitik.
Budgetary and fiscal discipline has not been kept to in the same way by all Member States. Thus, due to the weak economy — and also as a result of expansionary budgetary policies in some cases — the average EU deficit stood at 2.7 % of GDP in 2003.
Derudover skal man bemærke, at disse politikker har medførten øget opsparing i stedet for den ønskede målsætning om at fremme forbruget, hvilketderigennem har svækket tilliden.
Itshould also be noted that these policies have led to an increase in savings instead of thedesired aim of boosting consumption, which has thereby reduced confidence.
Endvidere skal der ydes en ekstra indsats for at sikre, at de nationale offentlige finanser er sundepå mellemlang og lang sigt med henblik på at garantere en bæredygtigudvikling af vor økonomi, således at den kan klare de demografiske udviklinger.
Furthermore, more has to be done to make national public finances viablein themedium and long term to guarantee sustainable development of our economy so as tocope with the demographic trends.
Hvisimmigrationen er konstant, vil reduktionen i den erhvervsaktive del af befolkningensammen med omkostningerne ved aldringen sandsynligvis bringe den økonomiske vækstpå lang sigt ned under 2 %.
If immigration rates remain constant, the contractionof the working population coupled with the costs of ageing is likely to bring economicgrowth down below 2 % in the long term.
Mindst halvdelen af medlemsstaterne er i den henseende ifarezonen: I 2003 forventes det gennemsnitlige niveau for den offentlige gældsætningi Den Europæiske Union at ligge på 64,1 % af BNP, idet seks medlemsstater har en procentsats, der ligger over referenceværdien på 60 % af BNP.
At least half the Member States are at risk here:in 2003, the average level of government debt for the European Union is expected to riseto 64.1 % of GDP, with six Member States exceeding the reference value of 60 % of GDP.
På den baggrund har flere medlemsstater i de seneste måneder indledt reformer af derespensionsordningerog sundhedssektorer for at sikre, at disse ordninger er socialt forsvarlige og præget af finansiel effektivitet og levedygtighed.
Against this backdrop, several States have undertaken reforms of pension schemesandhealthcare systems over the past few months to ensure that such systems are socially adequate and financially efficient and viable.
Disse bestræbelser, der gåri den rigtige retning, skal fortsættes.
These efforts, which are heading in the rightdirection, must be sustained.
Beskæftigelsen og produktiviteten er fortsat utilstrækkeligforvæksten
Employment and productivity still insufficient for growth
Følgelig er BNP’s relative niveaupr. indbygger i Den Europæiske Union forblevet uændret i 2003. Den Europæiske Unionkan ikke indhente efterslæbet i forhold til USA, idet det europæiske BNP pr. indbyggerer på 72 % af vor amerikanske partners BNP.
As a result, the relativelevel of per capita gross domestic product for the Union remained unchanged in 2003.The Union cannot catch up with the United States as our per capita GDP is at 72 % ofour American partner’s.
I modsætning til USA bidragerbeskæftigelsen og produktiviteten i Europa ikke tilstrækkeligt.
Employment and productivity levels in the EU — 2003
Arbejdsproduktivitet pr. person
Labourproductivityperperson
65 Erhvervsfrekvens
65Employment rate
Belgien, Frankrig,Irland, Italien og Luxembourg er lande med relativt høje produktivitetsniveauer, menmed erhvervsfrekvenser, der stadig ligger under målsætningen for 2010.
Belgium, France, Ireland, Italy and Luxembourg are countries with relatively high productivity levels, but with employment rates that are still well below the 2010 target.
I Grækenland,Spanien og Portugal er erhvervsfrekvensen stadig under 70 % af EU-målsætningen, ogarbejdskraftens produktivitet er under gennemsnittet for Den Europæiske Union.
In Greece, Spain and Portugal the employment rate is still below the 70 % EU target andlabour productivity is below the Union average.
Dogskal denne situation ses i lyset af de store fremskridt, som Spanien og Grækenland (5)har oplevet i de seneste år.
However, this situation needs to beseen in the light of the strong progress made by Spain and Greece (5) these past fewyears.
I begyndelsen af afmatningsfasen var beskæftigelsen ikke særlig påvirket, og stigningen i arbejdsløshedtallet var begrænset.
At the start of the slowdown, employment held up quite well and the rise in unemploymentwas limited.
Beskæftigelsens relative stabilitet i tjenesteydelsessektoren forklarer delvist dette resultat, kombineret med de første indvirkningeraf arbejdsmarkedsreformerne, der blev indledt eller fortsat i en række medlemsstater.
This outcome is explained partly by the relative stability of employment inthe services sector, combined with the initial effects of the labour market reforms launchedor continued in certain Member States.
For første gang siden 1994 har euroområdet registreret en tilbagegang og mistet ca.200 000 arbejdspladser (nettotal) i 2003.
Theeuro area recorded a loss of some 200 000 jobs (in net terms) in 2003, the first declinesince 1994.
Som følge af det langsomme opsving og en rækkestive strukturer, der fortsat eksisterer, forventes der en ringe jobskabelse i 2004, ogarbejdsløshedstallet vil fortsætte med at stige en smule til 8,2 % i 2004(9,1 % i euroområdet), inden det vil falde i 2005(6).
Given the sluggish recovery and some persistent inflexibilities, very littlejob creation is foreseen for 2004 and the unemployment rate should continue to riseslightly to 8.2 % in 2004(9.1 % in the euro area), before heading downwards in2005(6).
— Den samlede erhvervsfrekvens lå i 2002 på 64,3 %mod 62,5 % i 1999. Trods enstigning på 1,8 points over tre år vil det ikke være muligt at opfylde den foreløbigemålsætning på 67 % for Den Europæiske Union i 2005.
• The overall employment rate settled at 64.3 % in 2002, compared to 62.5 % in 1999.Despite a 1.8 point advance in three years, it will not prove possible to achieve the intermediate target of 67 % in 2005 for the Union as a whole.
Imidlertid er målsætningenpå 70% for 2010 stadigvæk realistisk, hvis det økonomiske opsving sikrer et niveau,der er lige så højt som niveauet fra slutningen af 90’erne.
Nevertheless, the 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into ratesas high as those at the end of the 1990s.
Endvidere har de nye medlemsstater, hovedsageligt som følge af en utilstrækkelig jobskabelse, en gennemsnitlig erhvervsfrekvens på kun 57 % i 2001, men Tjekkiet, Cypern og Slovenien erallerede ved at forbedre det nuværende gennemsnit for Fællesskabet.
Furthermore, and mainly because they wereunable to create enough jobs, the new Member States had an average employment rateof just 57 % in 2001, but with the Czech Republic, Cyprus and Slovenia already bettering the current Community average.
Denne situation, der globalt set er skuffende, forklares navnlig ved den fortsatte eksistens afstrukturelle forhindringer på arbejdsmarkederne og den alt for lave deltagelse afældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet.
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
— Udviklingen i erhvervsfrekensen for arbejdstagere mellem 55 og 64 år er rentfaktisk foruroligende.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
Selv om den er steget med 3 points siden 1999 og lå på 40,1% i 2002, kræves der yderligere 7 millioner arbejdspladser til denne kategori afarbejdstagere for at nå målsætningen på 50 % i 2010.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Belgien, Luxembourg og Italien har de dårligste resultater.
Belgium, Luxembourg and Italy have the worst record onthis score.
Det skal sammenholdes med stigningen i den gennemsnitlige alder for udtræden af arbejdsmarkedet, der er steget fra 60,5 i 2001 til61 i 2002. Denne situation er ekstra foruroligende i betragtning af, at gennemsnittetfor de nye medlemsstater er så lavt som 30 %.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Disse to målsætninger er meget langtfra at blive nået med det nuværende tempo.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace.
Den Europæiske Union skal gøre en indsats for at fremme og sikre arbejdskraftens aktive aldring, hvis den ønsker, at detskal lykkes.
The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
— Erhvervsfrekvensen for kvinder vokser proportionalt hurtigere end den gennemsnitlige erhvervsfrekvens og indhenter dermed i en vis udstrækning den store strukturforskel. Stigningen på 2,7 points over tre år, så den er på 55,6 % i 2002, betyder,at målsætningen på 60 % i 2010 fortsat er realistisk.
• The rate of female employmentis growing proportionately more quickly than theaverage employment rate, thereby doing something to close the serious structural gap.The increase of 2.7 points in three years, with the rate in 2002 standing at 55.6 %,means the objective of 60 % in 2010 remains realistic.
Det tilsvarende tal for de nye medlemmer var i gennemsnittet på 50,1 % i 2001.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
Sideløbende hermed er der sket et vistfremskridt, for så vidt angår eksistensen af og adgangen til pasningsordninger for børnunder tre år.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Som det understreges i rapporten om lige muligheder for mænd ogkvinder, der forelægges på Det Europæiske Råds forårsmøde, er kvinder dog fortsatmere sårbare over for arbejdsløshed og manglende tilknytning til arbejdsmarkedet.Endvidere er situationen med forskelsbehandling på arbejdsmarkedet på grund afkøn, især med hensyn til forskellig løn, næsten ikke blevet bedre i de seneste år.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity. Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Taskforcen for beskæftigelsen i Europa, der ledes af Wim Kok, har givet udtryk for lignende synspunkter i den rapport, som Kommissionen fik forelagt i november 2003.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
Produktiviteten, der er det andet element i væksten, yder stadigvæk ikke et tilstrækkeligt bidrag.
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither.
Væksten i produktiviteten pr. person, der er ansati Europa, er faldetsiden midten af 90’erne ogsvinger i dag mellem 0,5 % og 1 %(mod 2 % i USA).Resultatet er, at Den Europæiske Unions bestræbelser på at indhente USA, er inde i etdødvande.
The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States). As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Luxembourg, Italien og Belgien har de bedste resultater.
Luxembourg, Ireland and Belgium have the bestresults.
Produktiviteten pr. time har generelt set været stabil og ligger fortsat i nærheden af 90%af tallet for USA, selv om det er særligt lavt i Portugal, Grækenland, Spanien og Det Forenede Kongerige.
The hourly productivity rate has remained stable on the whole, still representing almost90 % of that in the United States, although it is particularly low in Portugal, Greece, Spainand the United Kingdom.
Endvidere er det interessant at bemærke, at selv om produktivitetenpr. person, der er beskæftiget i de nye medlemsstater, er under halvdelen af det nuværende gennemsnit i Den Europæiske Union, så har alle disse lande en høj produktivitetsstigning, der ligger over gennemsnittet i EU.
What is more, it is interesting to note that although the new Member States’ productivity per employee is less than half of the Union’s current average, all these countries have strong growth in productivity which is higher than the Community average.
Den svage vækst i den overordnede produktivitet i Europa forklares bl.a. ved tovigtige faktorer: På den ene side er informations- og kommunikationsteknologiensbidrag for lave, og på den anden side er investeringerne utilstrækkelige.
The low growth in overall productivity in Europe is due in particular to two mainfactors: the contribution of information and communication technologies (ICTs)is too low and investment is inadequate.
Den Europæiske Unions bestræbelser på at øge produktiviteten skal koncentrere sig om de prioriterede områder, for at vi kan forblive konkurrencedygtige over for USA, men ogsåmere globalt over for andre partnere, især Kina og Indien.
The Union’s efforts to increase its productivity must focus on these priorities in order for us to remain competitive with the United States and also more globally with other partners, particularly China and India.
Informations- og kommunikationsteknologiens bidrag til at øge produktiviteten udgørmindre end halvdelen af, hvad der gør sig gældende for USA.
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Det skyldes hovedsageligt en for langsom anvendelse og udbredelse af disse teknologieri visse tjenesteydelsessektorer, (den finansielle sektor, engros- og detailhandelsektoren) og i visseindustrisektorer.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Fænomenet gør sig især gældende i Belgien, Spanien og Frankrig,hvorimod Danmark og Det Forenede Kongerige har bedre resultater på det felt.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
Til gengæld har de nye medlemsstater i denne sektor større investeringer, der gør det muligtfor informations- og kommunikationsteknologierne at blive mere udbredt.
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
Denne situation skyldes utilstrækkelige investeringer i disse teknologier og i ledsageforanstaltninger for erhvervsuddannelse og organisatoriske reformer i virksomhederne.
This situation is a result of inadequate investment in these technologies and in accompanying measures for training and organisational reform in companies.
Investeringer i alle sektorer er nøglen til succes med hensyn til vækst på mellemlang oglang sigt.
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term.
Virksomhedernes investeringer er imidlertid faldet fra 18,3 % af BNP i 2000til 17,2 % i 2002.
However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Faldet i investeringerne kan også mærkes i de nye medlemsstater, selvom de direkte udenlandske investeringer stadig er meget betydelige og udgør mellem1,5 % af BNP i Litauen og 5 % i Estland.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Det samme gælder for de offentlige investeringer, udtrykt som procent af BNP, der faldti Den Europæiske Union i 90’erne, og som nu er meget lavere end for USA’s vedkommende (3,3 % mod 2,4 % i 2003).
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
Denne globale afmatning er især foruroligende ibetragtning af, at den finder sted på bekostning af prioriterede områder udpeget af Lissabon-strategien, dvs. projekter af europæisk interesse som f.eks. tværnational netinfrastruktur og den videnbaserede sektor (forskning, innovation, almen uddannelse ogerhvervsuddannelse).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
I den forbindelse udgørdet europæiske vækstinitiativ og quick start-programmet,der er blevet godkendt på Det Europæiske Råds møde, et kraftigt incitament, der skalmobilisere investeringerne i sektorerne for infrastruktur og viden.
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
Quick start-programmeter kernen i det europæiske vækstinitiativ.
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
Det har til formål at mobilisere de politiske forpligtelser og de ressourcer, der står bag de højtprioriterede investeringsprojekter, der har europæisk interesse.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.