natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regionerne konkurrerer ofte indbyrdes om at opnå mest mulig offentlig kapital, men mere er Ikke altid bedre utilstrækkelig arbejdskraftmobilitet i høj grad har ført til koncentration og regionale uligheder.
Regions often compete with one another to have the largest quantity doubt, key strategic in­frastructure is essential. There appear to be well­documented cases in which better communi­cations infrastructure, for example, can help shift­lng economic geo­graphy to a new equili­brium.
Han understregede, at de lokale institutioners effektivitet og kvalitet samt tilstedeværelsen af teknologiske infrastrukturer - lokale net af specialiserede udbydere af teknologiske tjenester og lignende - er vigtige balance i den økonomiske geografi.
In fact, he argued that the dras­tic reduction in transport and trade costs over the past decades, together with Imperfect labour mobility, have been Im­portant factors in the emergence of clusters of publicly provided capital...more is not always better in a general way to pub­ lie investment.
Det gælder imidlertid på ingen måde for of fentlige investeringer i almindelighed. Det er således dokumenteret, at offentlige investeringer har været et middel til regional omfordeling snarere end en væsentlig år sag til produktivitetsforbedringer. forbedringer.
In fact, it and regional Imbalances.
regioner, der er hoveddrivkræfterne bag den økonomiske vækst i landet.
This may lead to lower overall prosperity if these transfers drain resources from those wealthy and Innovative regions that are the main engines of economic growth In the coun­try.
Hvis det er tilfældet, står vi over for et uomgængeligt valg mellem lighed og vækst.
If this is the case we unavoid­ably face a trade­off between equality and growth.
P. Martins tese blev i det mindste delvis bekræftet af cheføkonomens hovedafdelings interne empiriske undersøgelse.
Martin's argument was, at least partially, confirmed by the ¡n­house empirical study by the Chief Economist's Department.
Den indledende konstatering i dette indlæg var, at meget få økonomer vil bestride, at fremme af økonomisk vækst som sådan er vejen til konvergens.
The initial cal institutions, as well as the avail­ability of technological infrastruc­ture ­ local networks of specialized providers of technological services and the like ­ are striking determi­nants In success stories.
Samtidig kan man vanskeligt forestille sig nogen vækstmekanisme, der ikke forudsætter en forøgelse af kapital
In this respect, he added the considera­tion that, in certain cases, it would therefore help regions to Impose conditions ­ or at least firm gui­dance ­ on the provision of loans and grants.
Bertrand Rossert fra EIB's hovedafdeling for projektevaluering forklarede, at dette har været tilfældet, men at ikke alle projekter kan forventes af være lige effektive med hensyn til at skabe regional okonomisk aktivitet.
observation in this presen­tation was that very few economists would deny
Det afhænger bl.a. af de
To believe that
At tro, at involveredes art og af, hvor produktivitets- godt forhandlingerne med forskelle er dem stvres· Desuden viser en gennemgang af en række praktiske eksempler urokkelige, er en fejl foretaget delingen hovedaf projekt af for grundlaget under en eller anden form.
Evaluation Department, explained that this has been the case, but that not all projects can be ex­ per se that fostering eco­growth is the key to
evaluering, at et betydeligt offentligt engagement i projekterne af administrative grunde fører til stor ineffektivitet, der begrænser projektets potentielle regionudviklingsbidrag.
Professor Thlsse also criticised the fact that regions often compete with one another for the largest productivity pected to be equally effec­ gaps are immutable is nonetheless a mistake tive In generating regional economic activity. It de­pends, among other fac­tors, upon the range of stakeholders involved, and how well negotiations convergence.
Han kritiserede desuden det for hold, at regionerne ofte konkurrerer indbyrdes om at opnå mest mulig kapital fra offentlige kilder.
At the same time, it is hard to imagine any growth mechanism that does not work through an Increase of the capital stock in one way or quantity of publicly provided ca­pital.
Han påviste, at regioner, der ønsker at udnytte deres komparative fordele, måske slet ikke har behov for samme typer infrastruktur.
He clarified that If regions want to exploit their comparative advantages they may not need the same type of infrastructure at all.
De politisk ansvarlige bør derfor fokusere på, hvilke typer af offentlig kapital der har den størst mulige positive virkning på regionens økonomiske aktivitet.
Policy makers should there­fore focus on what type of public with these stakeholders are man­aged. An Investigation of various case studles by the Evaluation De­ capital benefits the region's eco­nomic activity best.
Med andre ord: Mere er ikke altid bedre.
Put different­ly: more Is not always better.
J. Thisses teoretiske vurdering underbyggede klart den lære, der kan udledes af de tidligere nævnte sammenlignende undersøgelser (jf. s. 23).B
A pragmatic policy ques­tion then Is: does fixed capital for­mation by the government ­ build­ing roads, schools, hospitals, ports and airports etc. ­ play a major role or should public funds rather be used to stimulate private in­vestment such as equipment and machinery?
Interesserede læsere kan finde mere detaljerede oplysninger i EIB-Papers, nr. 5 (1 og 2), hvor de heri omtalte undersøgelser er offentliggjort. EIB-Papers kan rekvireres gratis fra cheføkonomens hovedafdeling, fax (+352) 4379-3492.
partment revealed, moreover, that heavy public sector involvement in projects for administrative reasons leads towards substantial ineffi­ciencies, which dampens the po­tential impact of the project on re­gional development.
Endelig stillede professor Jacques Thisse (Université Catholique de Lou vain) et provokerende spørgsmål: Hvorfor er regionale uligheder (ikke) dårlige for folks velbefindende?
Interested readers can find more detailed information in the latest two volumes, 5 (1 & 2), of the EIB­Papers in which the studies men­tioned here are published.
Han påpegede, at markeds mæssige fiaskoer kan føre til varig geografisk koncentration, og analyserede deres årsager. Han for
The EIB­Papers are available free of charge from the Chief Economist's Department (Fax: +352 4379 3492)
Resultaterne viser, at der både på nationalt og regionalt plan er gode grunde til at tro, at er hvervssektorens anlægsinvesteringer og kvalitetsforbedringer af den menneskelige kapital (uddannelse) øger det økonomi ske systems muligheder for at overvinde sin tilbageståenhed.
Finally, Professor Jacques Thisse (Université Catholique de Louvain) posed a provocative question: why
Der synes at
EIB INFORMATION 2­2000 I page
Regionudvikling: En effektiv udnyttelse af de disponible midler lv Mi
Regional Development - Making Efficient Use of Financial Resources
EIB's årlige forum finder sted i Bremen den 19. og 20. oktober hvilken grad andre kan forventes solidarisk at ville hjælpe de nye medlemslande med at komme på om gangshøjde.
The annual EIB Forum is to be held in Bremen on 19-20 October extent divergence can be tolerated and to what extent others can be expected mutually to assist new members in the catching-up process.
vækst og jobskabelse.
mic growth and job creation.
Det er et ind viklet emne, men måske er det alligevel muligt at dokumentere de vigtigste forudsætninger for en succesrig regionudvikling.
The subject ¡s a complex one but it might, nevertheless, be possible to identify the most important factors for successful regional development.
At fremme en afbalanceret region udvikling gennem finansiering af sunde investeringer er Bankens ho vedaktivitet.
Supporting balanced regional development by financing sound investment is the ElB's core activity.
I nogle medlemslande har EU's regionalpolitik og Bankens aktive bidrag dertil gjort det muligt for regionerne at udligne de økonomiske forskelle.
In some Member States, EU regional policy as well as the Bank's proactive Input have helped regions to catch up economically.
I andre er re sultaterne mindre overbevisende.
In others, success is less obvious.
Selv i de medlemslande, der har formået at overvinde deres tilbageståenhed, er forskellene mellem regionerne ikke nødvendigvis blevet mindsket.
But even where Member States have caught up successfully, divergence among regions within one and the same country has not necessarily narrowed.
Derfor lyder de centrale spørgsmål, der vil blive stillet på EIB-forum 2000: »Hvad har virket?« »hvad gik galt?« og -frem for alt - »hvad kan vi lære deraf«?
Therefore, the central questions to be raised at this year's EIB Forum are "what has worked" and "what went wrong" and, even more important, "what are the les sons to be learnt"?
De disponible midler til ophjælpning af ugunstigt stillede regioner kan bli ve knappere.
Financial resources for assisting dis advantaged regions may become scarcer.
Det vil derfor være så meget desto vigtigere at gøre bedst mulig brug af disse midler i form af både tilskud og lån med henblik på at styrke regionudviklingen.
Hence, it will be all the more Important to make the best possible use of available resources, whether grants or loans, in order to enhance regional development.
»Forudsætninger succes«
"Factors for Success"
På andendagen vil forummet gå ind i en nøjere drøftelse af, hvilke fak torer der bidrager til en succesrig regionudvikling.
On the second day, the Forum will discuss the factors contributing to regional success in more detail.
Talerne repræsenterer praktisk erfaring med regionudvikling, udformning af regionalpolitik og finansiering af investeringsprojekter.
The speakers represent experience in the field within regional devel opment, regional policy planning and financing investment projects.
Dette er så meget desto vigtigere, som Europa står over for nye udfordringer.
This is all the more important as Europe faces new challenges.
Nye teknologier og det spirende informationssamfund kan især blive til gavn for de allerede højt udviklede regioner.
New technologies and the emerging Information society may benefit above all already highly developed regions.
Dynamiske regioner vil måske vægre sig ved i for høj grad at skulle overføre midler til tilbagestående regioner, fordi det risikerer at underminere deres egen konkurrenceevne på de internationale markeder.
Dynamic regions may resist being burdened too heavily with transferring payments to re gions lagging behind as this could undermine their own competitive position in International markets.
Endvidere står vi over for udvidelsen af Unionen med Central- og Østeuropa. Med denne udvidelse vil de regionale forskelle vokse i hidtil ukendt grad.
Regional success has many Ingre dients: In addition to financial re sources, quite a number of factors such as functioning administrations, proper development planning, au tonomy in decision-making com bined with political accountability of decision-makers, the availability of entrepreneurial people and a skilled workforce.
Man vil uundgåeligt stille sig det spørgsmål, hvilken grad af ulighed der kan tolereres, og i
Last but not least, there is a need for general econo mic policies that set the right incen tives for structural change, econo
En første gruppe vil under over skriften »Erfaringerne med regionalpolitik viser«, fokusere på kortlægningen af regionernes stærke og svage sider samt drøfte behovet for en afbalanceret udviklingspolitik, dvs. en klassisk generel planlægning, der omfatter infrastrukturer, forbedring af de menneskelige ressourcer og tilskyndelser til mindre og mellemstore virksomheder.
A first sub-session, "Lessons from Regional Policy Experience", will focus on the assessment of strengths and weaknesses of re gions and discuss the need for a balanced development policy, i.e. conventional comprehensive plan ning covering infrastructure, human resources development and incentives for SMEs.
Endelig er der behov for en generel økonomisk politik, der giver det rette incitament til strukturomlægninger, økonomisk
With enlargement, regional divergence will rise to un precedented levels.
DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK EIB-forum 2000 i Bremen
EUROPEAN INVESTMENT BANK EIB Forum 2000 in Bremen
15.00: ÅBNING AF FORUMMET Philippe Maystadt, formand for EIB
15:00: OPENING OF THE FORUM : Philippe Maystadt, President of the EIB
Første møderække: »Forudsætningerne for en succesrig regionudviklingspolitik« Ordstyrer: Wolfgang Roth, næstformand i EIB
SESSION I : "Regional Development Policies ­ Factors for Success" Chairperson: Wolfgang Roth, EIB Vice­President
Det første spørgsmål, der skal be­svares i denne gruppe, er, om euroens indførelse og den igangvæ­rende integration af de finan­sielle markeder i euroområdet har forbedret de mindre og mellemstore virksomheders samt de regionale og de lokale myndigheders adgang til finansiering, idet dette i høj grad ville fremme regionudviklingen.
A first question to answer during this session is whether the intro­duction of the euro and the on­going integration of financial mar­kets within the euro zone have im­proved the access of SMEs and re­gional/local authorities to finance, as this would strongly contribute to regional development.
Talere: Kajo Schommer, økonomiminister, Sachsen Charles McCreevy, finansminister, Irland Jaroslaw Baue, vicestatsminister og finansminister, Polen Jack McConnall, parlamentsmedlem, finansminister, det skotske hjemmestyre Monica Wulf­Mathies, tidligere EU­kommissær med ansvar for regionalpolitik GALLAMIDDAG Velkomsttale: Hartmut Perschau, Bremens borgmester Gæstetaler: Günter Grass, vinder af Nobelprisen for litteratur i 1999
Speakers: Kajo Schommer, Minister of Economic Affairs, Saxony Charles McCreevy, Minister for Finance, Ireland Leczek Balcerowicz, Vice­Prime Minister and Minister of Finance, Poland * Jack McConnall, MSP, Minister of Finance, Scottish Executive Michel Barnier, EU Commissioner for Regional Policy *
Oplæg til anden møderække: »Erfaringen med regionalpolitik og finansiering« Alfred Steinherr, cheføkonom i EIB
Introduction to SESSION II : "Experiences with Regional Policy and Financing" Alfred Steinherr, Chief Economist, EIB
Det andet spørgsmål er, om vi kan vente, at de nuværende budget­stramninger i Europa vil blive fast­holdt og fortsat vil stimulere efterspørgslen efter alternative modeller for etablering, finan­siering og drift af infrastrukturer, ¡sær partnerskaber med offentlig og privat deltagelse.
A second issue is whether we should expect the present budge­tary constraints in Europe to conti­nue and stimulate the demand for alternative models for building, fi­nancing and operating infrastruc­ture, particularly private­public partnerships.
Det vil blive drøftet, i hvilket omfang sådanne modeller kan anvendes i Central­ og Østeuropa.
The Forum will dis­cuss to what extent such models could be applied to Central and Eastern Europe.
Også de regionale venturekapitalselskabers rolle vil blive analyseret.
Also the role of re­gional venture capital companies will be examined.
AFSLUTNING Hans Eichel, finansminister og Tysklands medlem af EIB's sty­relsesråd figurerer på de indbudtes daglige arbejdsprogram.
CLOSING OF THE FORUM Hans Eichel, Minister of Finance and EIB Governor for Germany
I år glæder vi os specielt over at have Günter Grass, sidste års vinder af Nobelprisen for litteratur, blandt os.
This year, we are particularly honoured to have Günter Grass, last year's win­ner of the Nobel Prize for litera­ture, with us.
Det er ligeledes blevet en tradition at afslutte fo­rummet med en tale holdt af værtslandets medlem af EIB's styrelsesråd, nemlig i år forbunds­finansminister Hans Eichel. ■
It has also become a tradition to close the Forum with a speech by the EIB Governor of the host country: this year Hans Eichel, Federal Minister of Finance. ■
Yderligere oplysninger om EIB­forum 2000 kan fås ved henvendelse til EIB's hovedafdeling for information og kommunikation, Yvonne Berghorst, tlf.: (+352) 4379­3154, e­post: y.berghorst@eib.org.
For further information on the EIB Forum 2000, please contact the ElB's Information Department; Yvonne Berghorst +352 4379 3154, E­mail: y.berghorst@eib.org
EIB Information der udgives af hovedafde­lingen for information og kommunikation, udkommer samtidig pa elleve EU­sprog .
EIB Information is published periodically by the Information and Commu­nications Department of the European Investment Bank in eleven EU languages.
Der var tale om en obligations­emission på 500 mio med en ren­tekupon på 4,625% og udløb den 15. oktober 2002. Det er
Material which appears in EIB Information may be freely reproduced; an ac­knowledgement and a clip­ping of any article published would be appreciated.
EIB's første elektronisk distri­buerede emission.
This issue represents a key build­ing block In developing the ElB's Internet funding strategy, started in June 1999 with a euro debt exchange offer entirely executed via the Internet. ■ the ElB's first Issue to be distri­buted electronically.
Caboto er eneste lead manager og udbyder emissionen blandt sine største institutionelle kunder i Italien via sit RetLotssystem og i udlandet via Internettet og Bloomberg. Denne emission er et vigtigt led i EIB's strategi for middeltil­
Caboto, acting as the sole lead­mana­ger, through its RetLots system, makes the issue available to its most Important Institutional clients in Italy and abroad through the Internet and Bloomberg.
Artiklerne kan anvendes frit, dog helst med angivelse af kilde.
The EUR 500 million bond Issue with maturity 15 October 2002, has a coupon of 4.625%.
Den Europæiske Investeringsbank
European Investment Bank 100, bd Konrad Adenauer
Gaveydelse til Moçambique
EIB donation to Mozambique
I marts skænkede EIB Moçam­bique 500 000 EUR som en nød­hjælp til ofrene for oversvøm­melseskatastrofen.
Convention, have helped to up­grade the country's electricity system and supported invest­ment in industrial production of some of Mozambique's na­turai resources (graphite, alu­minium, cashew nuts, shrimp farming, sugar). ■
Tlf.: (+39) 06 4719­1 Fax: (+39) 06 42 87 34 38
The EIB donated EUR 500 000 in March to the Republic of Mozambique for relief assis­tance to victims of the devastating floods.
Kontoret i Berlin Lennéstrasse 17 D­10785 Berlin
Berlin Office Lennéstrasse, 17 D ­10785 Berlin
I de senere år har EIB stillet hu­manitær bistand til rådighed i flere katastroferamte lande el­
The funds were channelled through the EU's Delegation In Maputo, which Identified the uses for the emergency funds.
EIB har været aktiv i Moçambi­que i nogen tid, og dens ak­tivitet er blevet udvidet siden 1992, hvor den langvarige bor­gerkrig i landet ophørte.
The EIB has been active in Mo­zamblque for some time and its financing has been stepped up since 1992 with the ending of
Långiv­ningen inden for rammerne af den fjerde Lomekonvention har gjort det muligt at forbedre
Tel. +49 (0) 30 59 00 479 ­ 0 Fax +49 (0) 30 59 00 47 99
Tlf.: (+351) 21 342 89 89 Fax: (+351) 21 347 04 87
Tel. +351­21 342 89 89 or 21 342 88 48 Fax+351 ­21 347 04 87
Kontoret i London 68, Pall Mall GB­London SW1Υ 5E5
London Office 68, Pall Mall GB­LondonSW1Y5ES
Tlf.: (+44) 207 343 1200 Fax: (+44) 207 930 9929
Tel.+44 (0) 207 343 1200 Fax +44 (0) 207 930 9929
Af de 30,7 mia EUR, EIB har stillet til rådighed i Tyskland i de seneste 10 år, er ca. halvdelen gået til de nye delstater.
Of the EUR 30.7 billion advanced in Germa­ny as a whole during the last ten years, about half was de­ployed In the new Lander.
Tlf.: (+32) 2 230 98 90 Fax: (+32) 2 230 58 27
Tel. +32 (0) 2 230 98 90 Fax +32 (0) 2 230 58 27
Ultimo maj åbnede EIB sit nye kontor i Berlin.
In late May, the EIB opened its new office in Berlin.
Det skal især fremme udvidelsen af Bankens finansieringsaktivitet, specielt i Berlin og de nye delstater, men også styrke forbindelserne til investorerne og partnerban­kerne yderligere.
The main tasks of the office are to sup­port expansion of the Bank's financing operations, particu­larly in Berlin and the new Län­der and to strengthen further relations with investors and partner banks.
Berlinkontoret skal især varetage kontakten med forbundsre­geringen og delstatsregerin­gerne samt følge den tyske de­bat om udlånsspørgsmål, f.eks. den løbende debat om nye tek­nikker for finansiering af offentlige infrastrukturer.
The Berlin office will chiefly be responsible for maintain­ing contacts with the Federal Government and Länder Gov­ernments and keeping abreast of debates In Germany on lending issues, such as those currently under way on new techniques for financing pub­lic infrastructure.
Siden 1990 har EIB seksdoblet sit årlige udlånsbeløb i Tyskland til 5,5 mia EUR i 1999, hvilket gør landet til den største modtager af dens finansieringsbidrag.
Photos: EIB Photographic library, Stone, Pernille Sorensen, Pantherix Ltd, Universidad de Alicante, Bremer Touristik Zentrale GmbH, Isopress.
Den tyske genforening har været en afgørende årsag til dette op­
Since 1990, the EIB has Increased the annual volume of its lend­ing in Germany sixfold, to reach EUR 5.5 billion In 1999, making this country the lead­ing recipient of EIB funds.
Berlin er blevet et særligt brændpunkt for EIB.
Berlin has become a particular focal point for the EIB.
Siden 1990 har den således stillet ca. 4 mia EUR til rådighed for 18 om­fattende infrastrukturprojekter, herunder modernisering af gas­, fjernvarme­ og vandforsynings­anlæg, bygge­ og anlægsar­bejder på Potsdamer Platz og forbedringer af hospitaler i Østberlin. ■
Since 1990, a total of some EUR 4 billion has been channelled Into 18 major Infrastructure projects, Including modernisa­tion of gas, district heating and water supply facilities, construc­tion work In the Potsdamer Platz and upgrading of hospi­tals In east Berlin. ■
(miljømærket »Nordic Swan«)
QH­AA00­002­EN­C
Den tyske finansminister Hans Eichel (til højre) og næstformand i EIB Wolfgang Roth ved åbningsceremonien.
German Finance Minister Hans Eichel (to the right) and EIB Vice­President Wolfgang Roth at the opening ceremony.
Styrelsesrådet
Text finalised 25 APril 1974.
Per HÆKKERUP, Økonomi- og Budgetminister Indtil oktober 1973;
Per HAEKKERUPM,inister of Economic and BudgetAffairs, Affairs, until October 1979;
Anders ANDERSEN, Finansminister Ira december 1973.
Anders ANDERSENM,inister of Finance, trom December 1973.
Hans APEL, Finansminister fra maj 1974.
Hans APEL, Minister of Finance, trom May 1974.
Valéry GISCARD d'ESTAING, Økonomi- og Finansminister indtil maj 1974;
Val6ry GISCARDd'ESTAING, Minister of State , Ministerfor Economic Affairsand Finance, until May 1974;
Jean-Pierre FOURCADE, Økonomi- og Finansminister fra maj 1974.
Jean-Pierre FOUR C A DE M , in is te r for EconomicAffairs and Finance, from May 1974.
George COLLEY, Finansminister indtil marts 1973;
GeorgeCOLLEY, Ministerfor Finance, until March 1973;
Richie RYAN, Finansminister fra marts 1973.
Richie RYAN, Ministerfor Finance, from March 1973.
Emilio COLOMBO, Skatkammerminister fra marts 1974.
Emilio COLOMBO, Minister of the Treasury, trom March 1974.
Pierre WERNER, Statsminister, Regeringsformand, Finansminister,
PierreWERNER, Minister of State,Prime Minister, Minister of Finance,
Formand indtil juni 1974;
Chairman until June 1974;
Raymond VOUEL, Regeringsnæstformand, Finansminister fra juni 1974.
Raymond VOUEL, Deputy Prime Minister, Minister of Finance, from June 1974.
Det forenede Kongerige indtil marts 1974;
Anthony BARBER,Chancellor of the Exchequer, until March 1974;
evisionsudvalg
Audit Committee
Bestyrelsen
Chalrman:' :'
Næstformænd
Board of Dir€ctons
Herbert MARTINI, Indtil juni 1973 Næstformand for bestyrelsen i Kreditanstalt für Wiederaufbau,
Anthony l J. A. LOOIJEN,Director of External Financial R e la tions , Ministry of Finance,The Hague; aufbau, Frankfurt;
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber,
Ugo MOSCA, Director-Generalof Economic and FinancialAffairs, Gommissionofthe EuropeanCommunities,Brussels; Communities,Brussels;
Alfred MÜLLER-ARMACK, Fhv. Statssekretær, Köln;
Alfred MULLER-ARMACK, Former State Secretary,Cologne; Cologne;