natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Den nye arbejdsmarkeds­situation i Sverige kræver ændring af bele uddannel­sessystemet. " nelse finder endvidere sted på virksom­heder, i offentlige og private institutioner og gennem arbejdsmarkedspolitiske for­anstaltninger.
"The new labour market situation in Sweden forces change on the entire training system. "
Æn­drede arbejdsmarkedspræstationer og et ændret arbejdsmiljø betyder derfor "at undervisningens og arbejdsmarkedets præstationer skal betragtes under ét" (Eliasson, 1994).
"mean that educational and labour market performance will have to be attended to in one context" (Eliasson 1994).
Endvidere skal skolen forberede eleverne til arbejdsmarkedet, en opgave, der går forud for alle andre op­gaver (Eliasson, 1992).
Furthermore, schools have to prepare peo ple for the labour market, a task that comes before other tasks (Eliasson 1992).
"1 international sammen­ligning bruger Sverige gennemsnitligt flere penge pd undervisning end OECD­gennemsnittet, for sd vidt angår offentlige udgifter."
"About 90 percent of all age groups that finish elementary school in Sweden go on to grammar school"
I international sammenligning bruger Sve­rige gennemsnitligt flere penge på under­visning end OECD­gennemsnittet, for så vidt angår offentlige udgifter (OECD, 1992).
In an international comparison Sweden on average devotes more resources to education than the OECD-average when it comes to public expenditure (OECD, 1992).
Sverige bruger flere penge end Tyskland, Frankrig og Storbritannien, men færre end Danmark, Finland og Norge.
It spends more than France, Ger many and the United Kingdom but less than Denmark, Norway and Finland.
Størstedelen af den formelle uddannelse finansieres af det offentlige, medens ud­dannelse på arbejdspladsen selvfølgelig finansieres privat.
Most formal education is publicly financed.
Mange virksomheder modtager dog store beløb i form af of­fentlige tilskud som bidrag og støtte til uddannelse på arbejdspladsen og andre kvalifikationsforbedrende foranstaltninger.
On-the-job training is of course private, but many firms receive large amounts of state financed grants to help initiate and support on-the-job training and competence improving measures.
Arbejdsfonden har ydet virksomhederne omfattende støtte til gennemførelse af uddannelse, og en igangværende under­søgelse vil vise, om pengene er givet godt ud (Lindh, Mellander, Kazamaki Ottersten, 1994).
The Working Life Fund has provided firms with generous support to undertake training and an on going evaluation will tell whether this support has been successful (Lindh, Meilander, Kazamaki Ottersten 1994).
"Undersøgelser viser endvidere, at Sverige havde et ret dyrt offentligt grundskolesystem i 1980'erne."
"In an international comparison Sweden on average devotes more resources to education than the OECD-average when it comes to public expenditure (...)"
Undersøgelser viser endvidere, at Sverige havde et ret dyrt offentligt grundskole­system i 1980'erne.
Studies furthermore show that during the 1980s Sweden had a quite expensive public elementary schooling system.
Det fremgår af inter­nationale sammenligninger, at de samlede udgifter pr. elev lå mellem 23 og 28 % over de tilsvarende udgifter i de nordiske nabolande.
In an international comparison the total cost per student was between 23 to 28 percent above the same costs of our Nordic neighbours. bours.
"Supplerende uddannelse pd arbejdspladsen er ved at være typisk for den moderne virksombed, og kun ansatte med en til­fredsstillende skole­baggrund kommer i betragtning ved besættelse af stillinger, der kræver uddannelse af denne art."
Additional training on-the-job is becoming typical of modern workplaces, and only workers with a satisfactory educa tional background are considered for jobs requiring such training.
Supplerende uddannelse på arbejds­pladsen er ved at være typisk for den moderne virksomhed, og kun ansatte med en tilfredsstillende skolebaggrund kom­mer i betragtning ved besættelse af stil­linger, der kræver uddannelse af denne art. Virksomhederne bliver stedse mere selektive ved ansættelsen, og nye, strengere ansættelsesmetoder baner sig langsomt vej.
Firms are becoming increasingly selective at recruiting and new tougher practices are slowly getting established.
Empiriske resultater fra samtaler med en række erhvervsvirksom­heder viser, at avancerede fremstillings­virksomheder kun ansætter produktions­personale, der som minimum har bevis for uddannelse på sekundærtrinnet (Kazamaki Ottersten, 1994).
Some empirical results based on interviews with a number of firms show that advanced manufacturing firms search for factory workers with at least a grammar school diploma (Kazamaki Ottersten 1994).
Som mini­mum kræves endvidere hyppigt kvalifi­kationer som god meddelelsesevne på svensk, fremmedsprog og matematik.
Furthermore, communicative skills in Swedish, other languages, and mathematics are often minimum re quirements.
Per­sonale med tilegnelsesevne, sans for pro­blemløsning i videste forstand og for teamwork (social kvalifikation) står højt på arbejdsgivernes rangliste.
Employees with "learning abilities" with a broad problem-solving capacity, able to work in teams (social ability) are placed high on employer's priority lists.
Denne ud­vikling er endvidere ensbetydende med, at man for at komme i betragtning ved besættelse selv af stillinger på fabrik eller værksted i det mindste skal have deltaget i undervisning på sekundærtrinnet.
This development also means that to be considered for a job even at the shop-floor at least grammar school level is required.
I frem­tiden vil uddannelse være en forudsæt­ning for overhovedet at opnå ansættelse.
"Employability" in the future will require education.
(...) "avancerede frem­stillingsvirksomheder ansætter kun produk­tionspersonale, der som minimum bar bevis for uddannelse pd sekundær­trinnet."
"Studies (...) show that during the 1980s Sweden had a quite expensive public elementary school ing system. "
Men er det nogen garanti for kvalitet?
Does this also guarantee good quality?
Da de svenske skoler er meget "personale­intensive", dvs. at de har et større lærer­personale i forhold til elevtallet end an­dre lande, kunne man forvente bedre re­sultater. Der foreligger imidlertid intet undersøgelsesmateriale, der tyder på, at det større lærerpersonale garanterer bedre elevpræstationer.
Since Swedish schools are more "teacher intensive", with more teachers "per classsize" than in other countries one would expect higher performance.
Internationale sammen­ligninger viser, at svenske elevers færdig­heder i læsning og fremmedsprog er gode, medens deres færdigheder i skrivning er mindre tilfredsstillende og i matematik ikke tilfredsstillende (Fagerlindh, 1993).
International comparisons show Swedish students have good ability in reading and in foreign languages but less than satisfactory skills in writing and a little ability in mathematics (Fägerlind, 1993).
Svenske elever kan ikke opvise elite­præstationer.
Swedish students do not exhibit elite performance.
Det er ingen god situation for et erhvervsliv, der står på tærskelen til en omfattende teknologisk omvæltning.
This is not an ideal situation for an economy on the threshold of a significant technological transformation.
Det bemærkes dog, at den unge genera­tion er bedre uddannet end den ældre, hvilket gælder for hele Det Europæiske Fællesskab.
Meanwhile we note that the younger generation is better educated than the older generation, which is the case for the whole European Community.
Arbejdskraften i de nordiske lande, Tyskland, Østrig, Storbritannien og Schweiz omfatter en meget stor andel
The Nordic countries, Germany, Austria, England, and Switzerland have a very high proportion of individuals with grammar school com petence (diploma) in the labour force.
ERHVERVSUDDANNELSE NR. 4
Training as a lifetime experience
(...) "efter international målestok bar belønningen for at lære noget hidtil været lav i Sverige."
"(...)advanced manufacturing firms search for factory workers with at least a grammar school diploma (...)"
"Den lave lønfordel afføder spørgsmålet om muligheden f or "hjerneflugt" eller kvalifikationsomfordeling i et integreret Europas større markedssammenhæng. " horisonten og udsigterne for såvel den enkelte som for undervisningssystemet.
European integration (in this respect) adds a new dimension to training at school by demanding more in the form of language knowledge and the ability to cooperate in culturally mixed work teams in the firm, as well as by widening the views and prospects of both individuals and the educational system.
Arbejdere fra lande med høj undervisnings- og kvalifikationsstandard vil blive mere efterspurgte end andre.
Workers from countries with a high educational and skill standard of the labour force will be more in demand than others.
Derfor vil konkurrencen tvinge til forbedring af undervisningsstandarden i alle lande.
Hence, competition will force an in crease in the educational standard of all countries.
Men kvalifikationerne volder også arbejdsmarkedet problemer (Eliasson, 1994).
Competence, however, (Eliasson 1994), is something the labour market has difficulties with.
Højt kvalificerede arbejdere underbetales al mindeligvis i forhold til værdien af det, de yder arbejdsgiveren, og det omvendte gælder for de lavt kvalificerede (Eliasson, 1992).
Highly competent workers are normally underpaid com pared to the value of their contribution to the employer, and vice versa for un skilled workers (Eliasson 1992).
Det øver en negativ indflydelse på lysten til at lære mere, det være sig på skole eller arbejdsplads.
This has effects on the incentives to learn at school and at work.
I et samlet Europa vil det også øve negativ indflydelse på den enkelte, når talen er om den pågældendes evne til at arbejde i internationale omgivelser og til at tilpasse sig disse.
The former "Taylorist"production organization is gradually being replaced with high performance work organizations. New firms and industries lead this development.
Den lave lønfordel afføder spørgsmålet om muligheden for "hjerneflugt" eller kvalifikationsomfordeling i et integreret Europas større markedssammenhæng.
"In Sweden, (...) the premium for learning has been low by international standards. " tinue to learn at the workplace expectations of a low long-run pay off at the work place can cause a bad early start in life for the individual.
Sandsynligvis har en del af denne "hjerneflugt" allerede fundet sted.
In an integrated Eu rope this will also affect the individual negatively when it comes to his or her capacity to work in and flexibility to adjust to an international environment.
Personer med et højt uddannelsesniveau flytter selvfølgelig først, og selv beskedne antal kan øve en følelig negativ indflydelse på svensk erhvervslivs konkurrenceevne (Braunerhjelm og Eliasson, 1994).
(Braunerhjelm and Eliasson, 1994).
Efter hånden som der udvikler sig avancerede arbejdsmarkeder, vil der blive større ef terspørgsel efter udvandringsvillige højt uddannede folk.
With advanced labour markets developing there will be a higher demand for highly educated people to migrate.
Inden man kan beskæftige sig med "hjerneflugten", må man imidlertid skaffe sig klarhed over, hvor følsom undervisning og udvandring er for indkomstvariationer (Lundborg, 1991).
In order to address the issue of brain-drain, however, one has to know how sensitive educa tion and migration is to income variation (Lundborg 1991).
I denne forbindelse kan der også være nationalt betingede forskelle.
In this case there could also be country specific differences.
Mon de frem tidige ændringer i følsomhed til dels skyldes integration?
Will the sensitivity change in the future partly be due to integration?
Hvilke faktorer øver ind flydelse på højere uddannede personers udvandring?
Which factors do have an impact on the migration of individuals with higher education?
Disse spørgsmål bør under søges grundigt.
These questions need to be thoroughly investigated. gated.
Almindelig sund fornuft siger, at man burde belønnes for at lære noget (Kazamaki Ottersten, Mellander, Meyerson, Nilsson, 1994).
Conventional wisdom tells that there should be a premium for learning (Kazamaki Ottersten, Meilander, Meyerson, Nilsson 1994).
Men efter international målestok har belønningen for at lære no get hidtil været lav i Sverige.
In Sweden, however, the premium for learning has been low by international standards.
Lige siden Becker (1962), Mincer (1958, 1962, 1974) og Schultz's (I960, 1961) ind ledende arbejde har indtjening, funktioner og menneskelig kapitalvurdering været genstand for indgående drøftelser.
Ever since the seminal work of Becker (1962), Mincer (1958, 1962, 1974), and Schultz (I960, I96I) earnings functions and human capital estimates have been discussed intensively.
Lønfaktorer er nu velkendte i økonomien og er ofte blevet behandlet empirisk.
Wage equations are by now "classic" in economics and have frequently been addressed empirically.
Der er også arbejdet meget på bedømmelse af de oprindelige lønfaktorer (Kazamaki Ottersten, Mellander, Meyersson og Nilsson, 1994).
Lots of work has also been done to as sess the shortcomings of the original wage equations (Kazamaki Ottersten, Meilander, Meyersson and Nilsson 1994).
(...) "arbejdsstyrkens gennemsnitsalder pd svenske fremstillingsvirksombeder er meget bøj. (...) Nu ved vi imidlertid, at de unges uddannelse er bedre, selv om den ældre generation bar fordelene ved at bave været pd arbejdsmarkedet i længere tid."
"Many of these institutions, (labour market institutions) notably those associated with union cartelization of markets have reduced labour market flexibility. "
Arbejdsmarkedets fleksibilitet afhænger kritisk af befolkningens uddannelsesniveau og af arbejdsmarkedets institutioner.
Labour market flexibility depends critically on the educational level of individuals and labour market institutions.
Mange af disse institutioner, især de, der har med fagforeningernes kontrol af markederne at gøre, har mindsket arbejdsmarkedets fleksibilitet.
Many of these institutions, notably those associated with union cartelization of markets have re duced labour market flexibility.
Svenske arbejds markedslove og svensk fagforeningspraksis kan endvidere dæmpe arbejdsmarkedets allokeringsprocesser.
Labour market laws and union practices in Sweden can, furthermore, slow the labour market allocation processes.
Samtaler med erhvervsvirksomheder viser faktisk, at ar bejdsstyrkens gennemsnitsalder på svenske fremstillingsvirksomheder er meget høj.
Interviews with firms in fact show that the average age of the labour force within Swedish manufacturing firms is very high.
De svenske arbejdsmarkedslove kan i nogen grad være skyld i denne udvikling.
Swedish labour market laws may in part be responsible for this development.
Nu véd vi imidlertid, at de unges uddannelse er bedre, selv om den ældre generation har fordelene ved at have været på arbejdsmarkedet i længere tid.
Mean while we know that education is higher among the younger generation, although the older generation has an advantage in the form of longer experience in the la bour market.
Den lønmæssige fordel udtrykt som for holdsvis lønforbedring som følge af et års ekstra uddannelse andrager mellem 3 og 4%.
The wage premium in Sweden measured as the relative wage increase that follows from an additional year of schooling is about 34 percent.
Denne uddannelsesbelønning har holdt sig ret konstant på dette niveau i perioden fra 1984 til 1991. Den lønmæssige fordel bør sammenholdes med
The premium for education has been rather constant at this level during the 1984 to 1991 period.
(...) "virksombeden inve­sterer måske mindre i menneskelig kapital, fordi den ældre arbejdskraft medfører en dårligere rentabilisering af oms kolings udgift er ne. "
EUROPEAN JOURNAL wages are set in the contracts negotiated with unions.
Vil der opstå et delt arbejdsmarked og et delt Europa be­stående af folk med en meget lav og en meget høj uddannelse med hver deres arbejdsmarked?
A few problems should, however, be men­tioned:
"Selv om den yngre genera­tion er mere oplyst og bedre uddannet indenfor de nye kvalifikationsom­råder, vil det alligevel være vanskeligt for de unge mennesker at komme ind pd arbejdsmarkedet. "
"(...) the firm may invest less in human capital because it has an older workforce with a lower pay off to retraining."
Det svenske uddannelsessy­stem har udsigt til at klare sig godt i den europæiske samlingsproces, da de sven­ske elever er meget interesserede i at uddanne sig i udlandet. Integration udvi­der horisonten og baner vejen for nye uddannelsesmuligheder.
"Although the younger generation is better informed and better educated in new skills, young people will never­theless, find it difficult to enter the labour market. "
Arbejdsmarkedslovgivningens princip om, at de først ansatte skal afskediges sidst, kan i det lange løb ikke undgå at øve negativ indflydelse på ældre virksomhe­der, hvis marked er i tilbagegang (Kaza­maki Ottersten. 1993).
□ firms appear to place extra value on communicative skills, verbal and math­ematical in particular.
Følgen bliver, at virksomheden måske investerer mindre i menneskelig kapital, fordi den ældre arbejdskraft med­fører en dårligere rentabilisering af omskolingsudgifterne.
However, less students than before are studying mathematics and natural sci­ences at high school.
Også i dette tilfælde for­værres den negative indirekte indflydelse på ungdommens beskæftigelse yderligere, hvis overenskomsterne fastsætter for høje begyndelseslønninger.
Even though this is an international tendency among the ma­ture industrial countries, it spells serious problems for the future.
"Allerede pd nuværende tidspunkt f orekommer der indenfor EF problemer med institutionelle bin­dringer og arbejds­markedspraksis. "
New recruitment practices will also force the educational system to reorganize in order to meet these standards if students are to get well paid jobs in the future.
I en integreret verden må mange af disse institutionelle forhindringer fjernes.
In an integrated world many of these in­stitutional barriers will have to be re­moved.
Nogle af dem vil forsvinde som følge af mere effektive arbejdsmarkedsforhandlinger.
Some may disappear because of a more efficient labour market arbitrage.
I nogen grad vil et bedre og mere dere­guleret arbejdsmarked (se Eliasson 1994) kunne udvikles i et samlet Europa.
To some extent, a better and more deregulated labour market (see Eliasson 1994) can develop in an integrated Eu­rope.
I dette tilfælde kan bedre undervisning pa sekundærtrinnet og større tilskyndelser til at "lære" blive en følge deraf.
If this is the case better secondary education, and better incentives to "learn" may be a consequence.
Allerede på nuværende tidspunkt forekommer der inden for EF problemer med institution­elle hindringer og arbejdsmarkedspraksis.
However, there are problems with institutional barriers and labour market practices in the Euro­pean Community today.
Man må derfor håbe, at fremtiden vil bringe en deregulering af det europæi­ske arbejdsmarked som helhed for at gøre Europa konkurrencedygtigt over for nye udfordringer fra både vest og øst.
It is to be hoped, therefore, that the future will hold a de­regulation drive of European labour mar­kets as a whole to make Europe competi­tive against new challenges from the West and from the East.
"Faget matematik bliver vigtigere pd alle niveauer, ikke mindst pd værkste­der og fabrikker.
The Swedish training system in a European perspective
□ Virksomhederne ser ud til at tillægge evner til mundtlig kommunikation og fær­digheder i matematik særlig betydning. Faget matematik bliver vigtigere på alle niveauer, ikke mindst på værksteder og fabrikker.
□ a question which also needs thorough examination and already has attracted some attention is whether integration will lead to a brain­drain in some countries while other countries will be provided with human capital.
Ikke desto mindre vælger færre elever end tidligere gymnasiets matema­tisk­naturvidenskabelige linje.
Countries with strong equalitarian policy will witness policy re­vision.
Selv om denne tendens gør sig internationalt gæl­dende i de industrialiserede lande, vars­ler den alvorlige problemer for fremtiden.
This question is in part addressed in an article by Per Lundborg in this issue.
Det svenske uddannelses­system i et europæisk per­spektiv
"(...) there are problems with institutional barriers and labour market prac­tices in the European Community today."
J Et spørgsmål, der også kræver grundig overvejelse og allerede har påkaldt sig opmærksomheden, er, om integration vil føre til hjerneflugt i nogle lande, medens andre vil få tilført menneskelig kapital.
□ we do have to keep in mind that multi­lateral agreements are not always easy to implement in practice, in particular, if the agreements are set at a too high level.
Lande, der i høj grad tilstræber lighed, kommer til at revidere deres politik. Dette emne behandles delvis i Peter Lundborgs artikel i det foreliggende nummer.
Adding more bureaucracy to the Swedish economy is not ideal.
(...) "multilaterale over­enskomster (er) ikke altid (...) lette at gennemføre i praksis, i særdeleshed ikke hvis overenskom­sterne ligger pd et for højt niveau. "
Placing part of the decisions on a lower decision level would be preferable.
Hvordan skal uddannelsen tilrettelægges?
How should training be organized?
Hvem skal betale for den?
Who should pay?
Det er spørgs­mål, der skal løses i et europæisk uddan­nelsessystem.
These are questions that need to be considered in an European Train­ing System.
Hvad er tilladt, og hvilke hindringer bliver der tale om?
What will be allowed and which will be the barriers?
Hvordan skabes der sikkerhed for et godt uddan­nelsessystem?
How will a good education system be guaranteed?
Hvem skal tage ansvaret?
Who will take the responsibility?
Hvor megen uddannelse er der brug for?
How much education is needed?
J Vi bør huske på, at multilaterale over­enskomster ikke altid er lette at gennem­
"(...) multilateral agree­ments are not always easy to implement in practice, in particular, if the agree­ments are set at a too high level "
3) Mere konkurrence burde også øve pres på udgifterne og tvinge til højnelse af kvaliteten - hvilket ikke mindst for Sveriges vedkommende er af betydning på grund af de høje undervisningsudgifter.
3) More competition would also put pres sure on costs and force a rise in quality -this could be specifically important in the Swedish case with relatively high educa tional costs.
"Forudsætningen for en vellykket integration er et funktionsdygtigt og smidigt nationalt arbejdsog uddannelsesmarked.
"For successful integration the national labour and training market need to be working and to be flexible.
Integration begynder altid pd nationalt plan."
Integration always starts at the national level "
I betragtning af ovennævnte ulemper skulle de generelle virkninger for svensk uddannelse blive positive.
The overall effects on the Swedish train ing system should be positive given the above drawbacks.
føre i praksis, i særdeleshed ikke hvis overenskomsterne ligger på et for højt niveau.
For successful integration the national labour and training market need to be working and to be flexible. Integration always starts at the national level.
Det er på ingen måde ønskeligt at bebyrde svensk erhvervsliv med mere bureaukrati.
And the problem of a successful labour market and educational market is not exclusive to Sweden.
Fleksibilitet i den praktiske gennemførelse og i den måde, hvorpå multilaterale overenskomster laves, er nødvendig med henblik på smidig integration.
It is believed, however, that close integration with Europe will have many positive ef fects on the Swedish educational level, for example, by raising its status as well as the pay off to education.
Det vil være ønskeligt at flytte en del beslutninger til et lavere beslutningsplan.
It should be noted though that there may be some drawbacks as well, for example, problems with multilateral agreements at a high level may be exacerbated by integration.