natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En sadan betragtningsmade, gående ud på at fastlægge kvalifikationskravene pa grundlag af arbejdsopgaverne, er bestemt ikke ny.
"Hence, since the mid1980s the concepts of skills and of competence have been very popular in research. "
"Er de registrerede ændringer i beskæftigelsesstrukturen ikke såvel et resultat af rentabilitetskrav som af arbejdsgiver nes og arbejdstagernes ønsker for fremtiden og utilfredshed med den nu værende tingenes til stand?"
"Today it is the homo competens who is emerging, whose behaviour is motivated by enriching his competence 'portfolio'."
Sammenstillingen af prognoser og faktisk observerede tendenser har således klart vist, at der ikke alene var tekniske mangler ved prognoseberegningen, men at det under liggende teoretiske grundlag var inkonsistent, hvorfor dette gradvis blev opgivet.
Analysis of publications in the 1980s stresses the great diversity in aptitudes and knowledge examined by the authors (Stroobants, 1993).
Selv OECD, der var den vigtigste fortaler for den omtalte teori, har måttet konstatere, at erhvervslivet "ikke kan forudsige beskæftigelsestendenserne.
The most frequent solution adopted to describe them in volves coupling the word "ability" with all kinds of action, for example, "ability to transform", "ability to act", "ability to communicate", "ability to acquire expertise", "ability to manage", etc.
I 80'erne stod det klart, at en sådan strategi var en blind gyde; der matte stilles spørgsmålstegn ved arbejdsmarkedsplanlægningen såvel som ved teorien om uddannelsernes tilpasning til beskæftigelsen" (OECD, 1992a: 10).
At the end of that period competence itself was generally defined as an "ability to function effectively" ... "knowledge, practical skills and social skills".
I efterkrigstidens Frankrig definerede Jean Monnet således i forbindelse med den før ste franske genopbygningsplan problemer ne i basissektoreme som et spørgsmål om overensstemmelse mellem arbejdskraftens kvalifikationer og genopbygningplanens behov.
Labour sociologists have not been im mune to the craze for competences and have even made an active contribution.
I den anden plan (1952-1957) fremhævedes manglen på kvalificeret ar bejdskraft som en væksthindrende faktor.
Hence, since the mid1980s the concepts of skills and of competence have been very popular in research.
I de efterfølgende planer reguleredes elevstrommene i forhold til de forskellige erhvervssektorers udviklingsperspektiver.
From the out set this vocabulary led to spectacular differences in the descriptions of cases ob served.
Elevindtaget på de forskellige uddannelser beregnedes således, at det svarede til beskæftigelsesprognoserne efter sektor, re gion og erhverv.
Before, and more particularly in the 1970s, there was little discussion of knowledge or work aptitudes.
Modet mellem de færdiguddannede og beskæftigelsesprognoserne formodedes ai resultere i en ligevægtssituation og at sikre overensstemmelsen mellem arbejdsudbud og disponible kvalifikationer.
It was rather by accident that they appeared at the time where people were still talking of Taylorism as a "war machine" capable of "stripping" workers of their skills.
OECD spillede med udviklingen af' begrebet uddannelsesplanlægning en stor rolle med hensyn til at fremme denne form for analyse i alle de industrialiserede lande.
We have to go back to the beginning of the century, to the birth of American industrial sociology in the 1920s, to remind our selves that it was Elton Mayo and his staff who had already detected unexpected signs of independence and organization on the part of the people carrying out the orders.
Tilsyneladende tager man ikke ved lære af fortidens fejltagelser.
The message of "human relations" has made its way in the management of these informal practices which Taylorist norms do not fully exploit.
Selv om man har er kendt blindgyden, faren ved at planlægge uddannelserne i forhold til beskæftigelsesprofilerne og virksomhedernes manglende mulighed for at forudsige de fremtidige personalebehov, har OECD alligevel foreslået nye målsætninger for de højere uddannelser efter samme retningslinjer som de ovenfor omtalte.
In the mean time research staff, seemingly captivated by the Ford variation on Taylorism, seem to have lost sight of the fact that prescribed work and actual work are merely the two faces of rationalization. Hence forth the revelation of the 1980s seems
Men efterhånden som en sadan tilpasning af uddannelserne til beskæftigelsessituationen forsøgtes omsat i praksis, måtte der sættes spørgsmålstegn ved selve idéen om at afstemme uddannelsesstrommene efter beskæftigelsesprognoserne.
A second reasoning postulates that competences are not necessarily more important than before but are more im portant than we thought1. What is this period: a thing of the past for some or poorly interpreted for others?
Det viste sig da. at modellerne ikke kunne tage højde for fænomenet erhvervsmæssig mobilitet, at erhvervsnomenklaturerne. der var grund laget for prognoserne, var skrøbelige, at beskæftigelsesstrukturerne ikke udviste den
The refer ence which, here and there, serves as the backdrop is the "model" of earlier years. This "Taylorism/Fordism" is envisaged as an instrument for downgrading work and
Ifølge OECD stiller erhvervslivet i dag nye krav.
' A third orientation aims, beyond work, at overall sociology.
* * * uddannelsers generelle karakter, der tæller, og ikke deres specifikke indhold.
Let us see what happens to the matrix of interpretation in the one or the other case.
øget efterspørgsel efter nye, bredere og mere smidige kompetencer, der sætter den enkelte i stand til at udvikle sig i situationer, der i sig selv er fleksible og under sta dig forandring" (OECD, 1992a).
According to this second reasoning, ob servers have been misled by the external signs of Taylorism. The skilled worker is not really treated as an ignorant robot.
Det drejer sig derfor om gennem uddannelsen at ud vikle "basisfærdigheder", uafhængigt af ud dannelsernes indhold.
The most routine tasks call for elaborate skills. In order to grasp this point we have to look beyond appearances.
Sigtet med disse basisfærdigheder er at stimulere den kom munikative kompetence, skabe forudsætninger for at håndtere komplekse og usikre situationer og styrke den kritiske sans og foretagsomhed.
Thanks to ergonomics and to cognitive psycho-sociology we are now more aware today than we were before of the importance of cognitive strategies.
Umiddelbart synes disse OECD-rapporter at være en ny version af teorien om overensstemmelse mellem uddannelsessystem og arbejdsmarkedskrav, på trods af at der sæt tes spørgsmålstegn ved den tidligere så udbredte opfattelse.
By challenging the restrictive definition of the Taylorist past, this second reasoning is based on signs of continuity, coming out in favour of neo-Taylorism-Fordism.
Først krisen i 1968 og dernæst den store stigning i arbejdsløsheden siden midten af 70'erne havde rokket afgørende ved teorien om uddannelsernes tilpasning til beskæftigelsen.
The theory of deskilling here is not shaken by actuality but by awareness of work which was indeed poorly known: the underlying competences behind obvious performance.
Endelig den tredje konstatering: på grund af det store studentertal står de højere ud dannelser i en svag position over for er hvervslivet. I den henseende er human videnskaberne et ekstremt eksempel.
"Things" have radically changed: the production system has broken for ever with the logics of series production, competition is hence forth based on quality.
OECD anvender begrebet "differentieret sortering".
The workshop will be "upgraded" as will the competences of its staff.
Så længe universiteterne har et relativ beskedent antal studerende, hedder det i rapporten, medfører et hvilket som helst uddannelsesbevis høj status og gode ansættelsesmuligheder på beskæftigelsesmarkedet, stort set uafhængigt af studiefag og uddannelsesinstitution.
Henceforth, the view will be that the theory of deskilling, which was valid before, is no longer valid today.
Men når studentermassen øges, og der oprettes uddannelsesinstitutioner en masse, har ar bejdsgivere m.fl., en tendens til at mene, at kun de mest prestigefyldte og de mest selektive og krævende uddannelser er re levante som sorteringsmekanisme".
Companies have learnt from the past, they will work towards "skill generating" training programmes and organizational forms.
Derfor, tilføjes det i rapporten, "er arbejdsgiverne yderst forbeholdne over for kandidater, der efter deres opfattelse ikke har valgt et til strækkelig selektivt uddannelsesforløb" (OECD, 1992b).
The non-automatable characteristics, the limits of robotics, reveal the full complexity of very down-to-earth cognitive acts. If they have not been noticed so far that is because, for us, they are "child's play".
For det første at studentermassen er blevet bredere, og at der nu er tale om masseuddannelser.
The applications of artificial intelligence and the cognitive sciences have brought these little known competences to the surface.
Flere og flere studerende kombinerer skole- og erhvervs liv, mange af dem genoptager studierne efter en kortere eller længere pause.
They can shake the traditional distinctions based on school knowledge and vocational training.
End videre kan der registreres en massiv tilgang af piger til universiteterne, således at flertallet af salderende nu er kvinder.
They can fill in a "audit of competences", fill out a curriculum vitae or any other list of capacities to be developed.
Studiernes varighed forlænges, og en høj procentdel opgiver studierne.
However, they do not affect the conditions for their implementation.
Dermed er ringen sluttet: de højere uddan nelsers succes med hensyn til studentertal og relevansen af deres aktiviteter resulterer i en devaluering af de højere uddannelsers status generelt og humanvidenskabernes i særdeleshed.
In fact, against this new background, the competences "which are mobilized" will not be those which workers have acquired during training but the competences they have acquired on the job.
Men så må man spørge, på hvilket grundlag OECD bygger sin teori om erhvervslivets "nye krav", og hvorfor det overhovedet forsøges at udbrede denne teori, i betragtning af at rapporten erkender, at virksomhederne er ude af stand til at definere og forudsige sådanne krav.
And these are evaluated with respect to technical and organizational change. Thus, demands are determined by assimilation, mod elled on the principles for the function ing of machinery and its adjustment.
Den anden konstatering er, at de humanistiske videnskaber har fået øget vægt i de højere uddannelser.
Seemingly, technologies which treat and pass on information call on intellectual skills, an ability for abstract thought, com munication skills.
Som følge af de store industrilandes sparepolitik byder den offentlige sektor på færre og færre beskæftigelsesmuligheder for de nyuddannede, og disse går derfor over i den private sektor.
Furthermore, decentralized but strictly articulated productions units will call for more initiative and more team spirit.
OECD anfører, at "de kompetencer, der udvikles i de humanistiske fag og i samfundsfagene, får stadig større betydning i erhvervslivet".
This interpretation will, there fore, contribute to putting flesh on the skeleton of "knowledge" and "social skills".
Disse studier udvikler et stort kommunikationspotentiale, hvad an går "evne til at håndtere mangetydighed og kompleksitet" (OECD, 1992b).
These very general categories will henceforth help to update job profiles and recommendations for vocational training.
ERHVERVSUDDANNELSE 1/94 men uddannelse og dels kvalifikationskrav enes udviklingskarakter samt mobilitet, vinder kompetencebegrebet indpas i sprogbrugen på bekostning af kvalifikationsbegrebet, og "kompetencemappen" bliver en konkur rent til de formelle uddannelsers eksamensbeviser. beviser.
VOCATIONAL TRAINING 1/94
Efter en lang omvej er vi således kommet tilbage til de franske efterkrigsplaner og til OECD's forsøg på uddannelsesplanlægning i 60'erne.
The attempt to describe what are, or should be, the skills of workers by ana­lysing the quality of work is by no means new.
Det er den samme model for ud dannelsens tilpasning til beskæftigelsesmarkedet, der hermed videreudvikles.
Not only is it not new but it is be­ing and has been discussed for a long time by labour sociologists.
"Siden midten af 80'erne har begrebet knowhow og dernæst kompetence fået stor succes i forskningskredse.
In fact skills are a kind of procedure which lead, starting from work situations, to the regrouping of individuals and to their clas­sification in such a way as to differenti­ate between them by placing them in a hierarchy (Alaluf, 199D· Of course this concept brings with it ambiguities and misunderstandings.
"I dag er den fremherskende figur så homo competens, hvis adfærd er motiveret af ønsket om at berige "kompetence mappen"."
For instance, the level of remuneration will be seen as the con­sequence of the quality of work whereas in the final instance "it is the scale of re­muneration, which they were hoping to explain, which explains skills" (Rolle, 1988: 121).
De dybtgående ændringer i produktionen og i omstruktureringen af arbejdsområderne påvirker nødvendigvis såvel arbejdets ind hold som uddannelsernes retning.
transparent and the way in which it is interpreted depends on the definition of "Taylorism­Fordism".
Der stilles nu i lige sa høj grad krav om evne til at håndtere information og maskiner som råstoffer, værktøj og instrumenter; overalt omdefineres arbejdsopgaverne, og arbejds områderne rekonstrueres.
All the same, these two reasonings come closer together when it is a matter of identifying the "dis­creet training" linked to learning associ­ated with work organization.
Bestræbelserne på tit afskaffe døde perioder i arbejdsgangen udvides til at omfatte alle produktions faser og forsøges endog forebygget.
This is dif­ficult both to identify and to quantify but is to be found at the heart of "skill­gener­ating organizations".
Det drejer sig ikke længere alene om at løse problemerne, men om at foregribe dem, ikke alene om at udbedre fejlfunktioner, men om at hindre, at de opstar.
These differ from traditional on­the­job training by means of the "cognitative achievements" which are characteristic for them.
De formel le arbejdsinstrukser, der var forbundet med den traditionelle hierarkiske arbejdsgang, bliver mindre synlige, for så vidt som de integreres i edb-programmerne eller omdannes til målsætninger for det samlede arbejds hold.
Given the lower costs, these discreet forms of train­ing are on the increase and could enter into competition with the old systems of certification.
Samtidig udnyttes gulvarbejdernes uformelle ressourcer i stigende gnid.
This could also lead to a new concept of careers set against the traditional hierarchical formalization.
"Fonden af medarbejderkreativitet'', som tidligere Lidnyttedes, uden at nogen lagde mærke til det, inddrages nu aktivt.
Finally, and above all, if we can continue the analysis of these two reasonings from the angle of skills we discover one com­mon element which is also shared by the theory of deskilling from which they wish to set themselves apart.
Dermed ændres også kundskabernes status, idet alle menneskelige ressourcer kan udnyttes.
From this angle, we face three and not two variations of the same argumentation.
På en sådan baggrund kan de ansattes "humanistiske kompetence" få status af faglig kom petence.
In these three cases, in effect, skills are deduced from the quality be it judged positive or nega­tive of work:
Arbejdssociologerne har ikke været upåvirkede af den stigende forkærlighed for kompetencebegrebet, de har endog aktivt bidraget til at fremme det.
□ downgraded work, downgraded worker (theory of deskilling);
Siden midten af 80'erne har begrebet knowhow og dernæst kompetence fået stor succes i forskningskredse.
□ upgraded work, competent worker, therefore skilled (change);
Denne sprogbrug fører til en iøjnefaldende kontrast i beskrivelserne af de empiriske data.
□ skills depend on the tacit competence actually mobilized in work (refutation).
Tidligere, og navnlig i 70'erne, var spørgsmålet om kundskaber og evner stort set ikke på dagsordenen.
As with remuneration, the qualification grids prepared within companies or sec­tors of activity are discussed, negotiated or are the object of conflict.
Det var nærmest ved en fejltagelse, hvis disse nævntes på daværende tidspunkt, hvor man stadig omtalte Taylor-systemets arbejds tilrettelæggelse som en "krigsmaskine", der fratog arbejdstagerne rådigheden over deres knowhow.
When this is tantamount to the codification of occu­pational hierarchies, the skills presented in this way permit a limiting and legitimi­zation of the arbitrary nature of work or­ganization.
Man skal tilbage til begyndelsen af århundredet, til den amerikanske arbejdssociologis fødsel i 20'erne, hvor Elton Mayo og hans medarbejdere allerede havde sporet eksempler på gulvarbejdernes uventede selvstændige evne til at tilrettelægge arbejdsprocesserne.
The people concerned, work­ers and companies, each have good rea­sons for regularly correcting the "gap" between the agreements and what, from time to time, seems to them to be more "real".
Budskabet om "samarbejdsevne" vandt indpas i forvaltningen af disse uformelle evner, som der ikke er afsat plads til i Taylorsystemet.
Hence, they will have a tendency to "naturalise" to a certain extent the re­sults of these procedures.
I den mel lemliggende tid synes forskerne, der tilsyneladende er besnæret af Ford-modellens varianter af Taylor-systemet, at have glemt, at den foreskrevne arbejdsopgave og det reelle arbejde blot er to aspekter af rationaliseringen.
The same goes for the research staff who are wary of salary classifications which are thought to reflect the balance of power between the social partners.
På denne baggrund ligner 80'ernes indsigt en genopdagelse. Og når denne genopdagelse får karakter af en kovending, skyldes det, at alle den tidligere omtalte matrices ingredienser tilsammen udvirker en sammenkobling af forskernes og erhvervslivets forestillinger og idéer.
They will be tempted to look for more "real", more "objective" skills which are not disrupted by the bargainings which are behind the sporadic testing of strength.
Igennem alle disse udviklingsveje og om veje går der imidlertid en rød tråd, nemlig bestræbelserne på at skabe gennemsigtighed på beskæftigelsesmarkedet ved at skabe sammenlignelighed mellem de nationale kvalifikationssystemer.
This common approach is based on the argument that skills automatically evolve from all the qualities used at work.
Hovedopgaven be står i at definere fagprofiler og dernæst opstille en liste over sammenlignelige erhvervskvalifikationer.
This is exactly what people are doing who demonstrate their ability in order to have it recognized in terms of skills.
Men for så vidt som der lægges stadig større vægt på dels al
But it is also because this value is the subject of negotiation that it cannot be deduced from "objective" factors.
Lidt karikerende kan kompetencebegrebets allestedsnærværelse i erhvervsdefinitionerne karakteriseres med et nyt portræt af arbejds tageren. I Taylor-systemet er den dominerende figur homo oeconoinicus, dvs. en rationel arbejder, hvis hovedinteresse er at maksimere sin indtjening.
"... helps us to understand the shift in the concept of skills to that of compe­tence as an attempt to le­gitimise occupational qualification beyond so­cial links, i.e. by defini­tively naturalising the re­sulting hierarchies."
Med indførelsen af begrebet "samarbejdsevne" opstår der en
Using the term competence as a synonym is the same as adopting, without an ana­
ERHVERVSUDDANNELSE 1/94 slags homo sociahilis, som styres af en følelsernes logik.
VOCATIONAL TRAINING 1/94
Den horisontale op deling, som er karakteristisk for Ford-systemets samlebånd, er lige sa passé.
Be yond the narrow space pegged out by the work situation alone, Pierre Naville saw in skills "a social appreciation of the differentiation of work" (Naville, 1963: 243).
Arbejds områder og funktioner omstruktureres og indgår i nye kombinationer.
lytical intermediary, the rational theories of work organization.
Arbejdet skulle hermed blive mere abstrakt, intellektuelt, selvstændigt, kollektivt og kompleks. Såvel værkstedet som de ansattes kompetencer "opvurderes".
It is by attributing positions as a function of competences that Taylor designed scientific organization and that Weber defined the rational legitimacy which characterises the bureaucratic model.
Som følge heraf mener man, at tesen om dekvalificering, der gjaldt tidligere, ikke har noget grundlag i dag.
It suffices, consequently, to justify the position occupied by each of them.
Virk somhederne har taget ved lære af fortiden og etablerer i stigende grad personale uddannelser og "kvalificerende" organisa tioner.
Exploitation of com petences and the precarious nature of employment
Ud over denne yderst vage formulering standser enigheden ved budskabet "kompetence er vigtigere end...".
Whether we use it as a synonym or a substitute for skills, competence is also used as proof of the skill or as a way of experiencing it.
Der kan registreres forskellige ma der at udfylde denne komparativform på, svarende til forskellige fortolkninger af den underliggende matrice.
When all mediation is left aside, work is qualified by means of its content.
Et første ræsonnement går ud på, at kom petence er vigtigere end tidligere, og at dette er tegn på et brud, en radikal omstilling af produktionssystemet.
This brings us to a situation in which we postulate "that work is a natural reality which no doubt can be recognized socially but is not primarily defined by exchange" (Rolle, 1988: 121).
Og disse kompetencer vurderes i førhold til den tekniske og organisatoriske udvikling. Kravene er således bestemt ved assimilering, kalkeret over på maskiner nes funktionsprincipper og sammen kædningen af disse.
The terminological inventions are cer tainly numerous.
Klart nok kræver de teknologier, der behandler og overforer in formation, intellektuelle færdigheder, abstraktions- og kommunikationsevne.
However, research seems to suffer from amnesia even from theoretical regression.
Og endvidere kræver de decentraliserede, men gennemstrukturerede produktionsenheder større initiativ og samarbejdsindstilling fra de enkelte arbejdstageres side.
Informal work occupies a central position in the foundations of American industrial sociology by way of the school of human relations.
Denne for tolkning bidrager således til at udfylde nibrikkerne "færdigheder" og "væremåde".
This concept has been developed recently in various studies.
Disse meget generelle kategorier anvendes dernæst som grundlag for en modernisering af fagprofilerne og som henstillinger til erhvervsuddannelserne og reproducerer hermed endnu en gang det inkonsistente ræsonnement om tilpasning af uddannel serne til beskæftigelsen.
The definition of skills based on the content of work which was characteristic for a whole school of sociology has, however, been strongly challenged.
Ifølge et andet ræsonnement er kompetence ikke nødvendigvis vigtigere end tidligere. men vigtigere end man troede1.
From the mid 1960s, Pierre Naville made a distinction between the operations un dertaken by machines on the one hand and by the operators on the other.
Hvad er det for en periode, der efter nogles mening er endelig afsluttet og efter andres misfortolket?
He advanced the theory that if the automatic machine systems led to a restructuring of what had been separate operations, the same could not be said of the operations undertaken by the operator.
Den referenceramme, der generelt bruges til at fremhæve modsætningen til i dag, er de foregående års "model", Taylor-Ford-systemet, der betragtes som et instalment til degradering og dekvalificering af arbejdet.
The mere fact of altering machines does not imply that the worker controls more or fewer operations than before (Naville, 1963)2· Automation is indeed a process for abstraction in that the worker does this on the basis of the function which he has automatically assumed.
Lad os se nærmere på, hvordan fortolkningsmatricen kommer til at se ud i de to tilfælde.
However, the use which he will make of his own ability for abstraction is not determined.