natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvert bind består af tre dele: • et ensproget indeks over deskriptorer og ikke-deskriptorer i alfabetisk orden, • den egentlige thesaurus, der består af 1 7 emneområder med dertil hørende deskriptorer og begrebshierarki samt ækvivalente begreber på de seks øvrige sprog, • et blandet register med samtlige begreber knyttet til en deskriptor.
• a monolingual alphabetical list of descriptors and non-descriptors; • a structured thesaurus consisting of seventeen subject-oriented sections providing a hierarchical display of each descriptor and term and their equivalents in each language; • a permutated index in which each term of a descriptor appears in the index.
De 1 7 emneområder: Uddannelse; erhvervsuddannelse, vejledning; pædagogik, certificering, personlig udvikling; forskning, videnskab, teknologi; information, kommunikation; arbejde, beskæftigelse; virksomhed, menneskelige ressourcer; fag; økonomiske aktiviteter; erhvervsliv; administration, lovgivning, politik, sammenslutninger; samfund, befolkning; lande og regioner; Det Europæiske Fællesskab; internationale forbindelser; dokumenttype.
The seventeen thematic sections cover: Education; Vocational training, guidance; Pedagogics, certification, personal development; Research, science, technology; Information, communication; Labour, employment; Enterprise, human resources management; Occupations; Economic activities; Economy; Administration, legislation, politics; Society; Population; Countries and regions; European Communities; International relations; Document type.
Denne udgave er udarbejdet med støtte fra Term Net (Wien) under anvendelse af UNESCO's CDS/ISIS software.
This latest update was produced with the help of TermNet (Vienna), using UNESCO's CDS/ISIS software.
Skriv venligst til EF's salgskontorer, hvis De ønsker at bestille "Vocational Training Thesaurus".
Should you wish to order a copy of the "Vocational Training Thesaurus", write to the EC Sales offices.
1992, 275 sider, sprog: DE, EN, ES, FR, GR, IT, PT; katalog-nr.: HX-71-91-542-EN-C; pris: ECU 24; DKK 185
1992, 275 pages, languages: DE, EN, ES, FR, GR, IT, PT; Catalogue No: HX-71-91-542-EN-C; Price: ECU 24; GBP 20; IEP 20; USD 30
CEDEFOP - Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, Jean-Monnet-Huset, Bundesallee 22, D-10717 Berlin; telefon:+49-30-8841 20; telefax:+49-30-8841 20. telex: 1 84 1 63 eucen d;
CEDEFOP - European Centre for the Development of Vocational Training Jean-Monnet-House Bundesallee 22, D-10717 Berlin, Tel.: 49-30+88 41 20 Telefax: 49-30+88 41 22 22 Telex: 184 163 eucen d
Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) blev oprettet i 1975 ved forordning vedtaget af Rådet for De Europæiske Fællesskaber.
The European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) was established in 1 975 by a Council Regulation.
Det har til opgave at bistå Kommissionen for på fællesskabsplan at fremme og udvikle grundlæggende og efterfølgende erhvervsuddannelse.
It has the task of assisting the Commission in promoting and developing training and continuing training at Community level.
Med henblik herpå og efter de retningslinjer, der er fastlagt af Fællesskabet, medvirker det gennem sin videnskabelige og tekniske virksomhed til gennemførelse af en fælles politik for erhvervsuddannelse.
To that end, within the framework of the guidelines laid down by the Community, it contributes, through its scientific and technical activities, to the implementation of a common vocational training policy.
Centeret fremmer især udveksling af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer.
In particular, it encourages the exchange of information and comparison of experience on issues relating to vocational training systems in the Member States.
I sin virksomhed tager Centeret hensyn til den sammenhæng, der består mellem erhvervsuddannelse og andre uddannelsesområder.
In its activities, CEDEEOP takes into account links which exist between vocational training and the other branches of education
Erhvervsuddannelse i regionalt og lokalt regi
Vocational training and the territorial context
CEDEFOP Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse Jean Monnet­Huset Bundesallee 22, D­10717 Berlin Tlf.: 49­30+88 41 20 Telex: 184 163 eucen d Fax: 49­30+88 41 22 22
CEDEFOP European Centre for the Development of Vocational Training Jean Monnet House Bundesallee 22, D-10717 Berlin Tel.: 49-30+88 41 20 Telex: 184 163 eucen d Fax: 49-30+88 41 22 22 of:
Nr. 2/1993: Erhvervsuddannelse i regionalt og lokalt regi
No. 2/1993: Vocational training and the territorial context
Indhold side
Page
Kære læser
Contents
Redaktion:
Dear Readers
Erhvervsuddannelse og regionalpolitik: Ét og samme mål... Eneko Landaburu
Vocational training and regional policies: the same challenge...
Indhold, struktur Fernanda Reis
Content and structure: Fernanda Reis
Erhvervsuddannelse i regionernes Europa Jörg E. Feuchthofen
Vocational Training in a Regional Europe
Servicecentre med efteruddannelsesfunktion Sebastiano Brusco
Technical production, Bernd Mòhlmann Barbara de Souza
Erhvervsuddannelse og decentralisering: situationen i Frankrig Claude Durand­Prinborgne
The territorial aspect of vocational training: the French case
Regionaliseringstendenser i Nederlandene inden for erhvervsundervisning og ­uddannelse: spændinger og perspektiver Ben Hovels; Marian van der Meijs; Lucie van Zeijts 20
Régionalisation trends in the Netherlands in the field of vocational education and training: tensions and prospects Ben Hovels; Marian van derMeijs; Lucie van Zeijts
Decentralisering, lokalområde og erhvervsuddannelsespolitik
Layout: Werbeagentur Zühlke Scholz & Partner GmbH, Decentralisation, territory and vocational training policy
Redaktionen afsluttet 15.12.1993
The contributions were received on or before 15.12.1993
Erhvervsuddannelse og regionaludvikling. Kort tilbageblik
Vocational training and regional development - Brief retrospective
Centeret er oprettet ved forordning (EØF) nr. 337/75 vedtaget af Rådet for De Europæiske Fællesskaber
The Centre was established by Regulation No 337/75 of the Council of the European Communities
Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål
54 except for commercial purposes, provided that the source is indicated
DK: SEL (Statens Erhvervspædagogiske Læreruddannelse) D: BIBB (Bundesinstitut für Berufsbildung) GR:OEEK E: INEM (Instituto Nacional de Empleo) F: Centre INFFO IRL: FAS (An Foras Áiseanna Saothair ­ The Training and Employment Authority) I: ISFOL (Istituto per lo Sviluppo della Formazione Professionale dei Lavoratori)
IRL: FAS (An Foras Áiseanna Saothair - The Training and Employment Authority) I: ISFOL (Istituto per lo Sviluppo della Formazione Professionale dei Lavoratori)
artetheden i de interne og eksterne arbejds­markeders funktionsmåder, i organiserin­gen af arbejdet, i beskæftigelsens indhold og struktur og som følge af udviklingen af individuelle "uddannelsesvalg". Eller gan­ske enkelt fordi den ikke tager højde for uddannelsesapparatets egen potentielle indvirkning på arbejdsmarkederne og be­skæftigelsen.
CEDEFOP zu*^«"^· reduce the individual's ability to relocate on the labour market, may shorten the "life" of qualifications and impede the ability to react at local level at a juncture where the fate of the company and market trends have become increasingly uncer­tain.
Erhvervsuddannelsessystemernes effekti­vitet afhænger først og fremmest af, at der er sammenhæng mellem den statslige di­mension ­ en regulerende ramme, der dels fastlægger de langsigtede retningslinjer og dels tager højde for specifikke behov og foranstaltninger og giver disse officiel godkendelse ­ og de autonome beføjelser på forskellige geografiske niveauer.
coherence between the national dimen­sion ­ a regulatory framework with the ability to set standards and fix time scales and to grasp and adapt specific aspects and approve their status ­ and the autonomy granted at various territorial levels to en­sure adapted responses to particular needs.
Ba­lance mellem standardisering og indivi­dualitet, subsidiaritet mellem de forskel­lige niveauer og disses evne til at lytte til hinanden udgør slutstenen i bestræbelserne på at skabe en sådan sammenhæng.
The balance between standardization and customization, subsidiarity between the various levels and the ability of these lev­els to "listen" to each other is the key to such coherency.
En alt forforenklet integrering af erhvervs­uddannelsessystem, arbejdsmarked og er­hvervsliv kan i øvrigt risikere at svække de enkelte arbejdstageres mulighed for om­placering på arbejdsmarkedet, forkorte kvalifikationernes levetid og mindske reaktionsevnen på lokalt plan på et tids­punkt, hvor erhvervslivets skæbne og markedets udvikling er mere usikker end nogensinde før.
An approach which condemns training to the confines of academic logic may have substantial negative effects in terms of the validity of qualifications on the labour market, all the more so in view of the fact that there is an increasing demand for qualifications which can only be acquired at the workplace.
Som følge af behovet for at gøre erhvervsuddannelsessystemet mere flek­sibelt og bringe det i stand til gradvis at indhente en potentiel strukturel forsinkelse i forhold til den økonomiske og sociale udvikling og af hensyn til nødvendighe­den af en tilpasning til de stadig mere differentierede behov på regionalt og lo­kalt plan og behovet for at tilnærme uddannelsespolitikkerne til arbejds­markedernes funktionsmåde og til udvik­lingen i beskæftigelsens struktur og ind­hold på lokalt og regionalt plan er begrebet område nu blevet en nøglefaktor i udform­ningen af uddannelsespolitikkerne.
The need to produce flexibility to permit vocational training to stepwise reduce the potential structural lag in relation to social and economic trends, to respond adequately to increasingly differing needs at various territorial levels and to bring national train­ing policies closer to the labour markets and to changes in job structure and con­tents at local and regional level has made the spatial concept a key dimension in defining training policies.
På den anden side kan en begrænsning af uddannelsen til et skolemæssigt regi ri­sikere at få betydelige negative følger for kvalifikatione­rnes værdi på arbejdsmar­kedet, så meget mere som der kan registre­res en stigende efterspørgsel efter kvalifi­kationer, der kun kan erhverves i en prak­tisk arbejdssituation.
Training policies are anchored in economic, social and cultural policies at local and regional levels.
Forankringen af uddannelsespolitikkerne i lokale og regionale økonomiske, sociale og kulturelle politikker indebærer en mangeartethed af koncepter og konstruk­tioner, hvilket er en stor udfordring til systemets kohærens og udvikling.
This involves a large number of concepts and structures which have a strong bearing on the coherence of the system and the challenges of training in the long term.
Her­med rejses især spørgsmålet om "valg" af uddannelsessystemets logik ("skole­baseret", "erhvervsrettet",...) om prøve­køring, organisering, dialoginstanser, finansieringsmekanismer, evaluerings­referencer og muligheden for at overføre erhvervsuddannelsesbeviser og certifika­ter.
This raises questions of "choosing" the laws governing training systems ("school", "economic", etc) and issues relating to managing and organiz­ing the systems, to those involved in the dialogue, the funding mechanisms, assess­ment criteria and the transferability of cer­tificates and diplomas.
■ Hvilke udfordringer er forbundet med spørgsmålet om centralisering/decentrali­sering af uddannelsessystemerne?
■ What issues are involved in centraliz­ing/decentralizing training?
Fænomenet decentralisering er ­ i hvert fald i nogle medlemsstater ­ ikke i sig selv nyt, men den øgede bevidsthed om nød­vendigheden af at centrere udviklingen omkring regionale og lokale sociale, øko­nomiske og kulturelle strukturer har bevir­ket, at der i Fællesskabets medlemsstater kan registreres en stigende tendens til at lægge forvaltningen af erhvervsuddannel­sesapparatet ud i autonome områder, territoriale enheder etableret på grundlag af historiske og kulturelle forbindelser og beslægtede økonomiske og sociale tradi­tioner.
If decentralization is not itself a new phe­nomenon, particularly in the context of certain national configurations, awareness of the need today to focus development on the social, economic and cultural compo­nents at regional and local level has prompted Member States to expand the areas of decentralized autonomy in man­aging vocational training in the form of territorial units based around historical and cultural affinities and economic and social tradition.
■ Hvordan fordeles beføjelserne på erhvervsuddannelsesområdet i Fællesska­bets medlemsstater?
■ How is competence divided in voca­tional training in the EU Member States?
I flere af Fællesskabets medlemsstater udfoldes der bestræbelser på at omdefi­nere erhvervsuddannelsens rolle og dens relationer til den almene uddannelse med henblik på at give den en plads blandt de øvrige sociale aktører, herunder lokalsam­fundet og erhvervslivet, og der kan konsta­teres en relativ stigning i antallet af projek­ter, der sammenknytter erhvervsuddan­nelse og økonomisk og social udvikling.
In several Member States efforts are being made to redefine the role of training and its links to education in order to reposition it in relation to those involved and the social instances such as the local community and the company. Projects linking training to economic and social development are on the increase.
Endvidere tilstræbes det at styrke veksel­virkningen mellem teoretisk og praktisk uddannelse såvel i grunduddannelserne som i efter­ og videreuddannelserne, hvil­ket peger på en ny fordeling af beføjelser mellem uddannelsesaktører og erhvervsli­vets aktører med hensyn til frembringelse af kvalifikationer.
Efforts are also being made to encourage alternance between theoretical apprenticeship and apprenticeship through work experience in both initial and con­tinuing training. This may prompt a reallo­cation of responsibilities among those in­volved in education and production in the generation of qualifications.
Denne konstruktion in­debærer bl.a. udvikling af partnerskabs­forbindelser mellem uddannelsesapparat, uddannelses­og innovationscentre og pro­duktionsapparat, hvilket finder sit mest synlige udtryk på lokalt plan.
Similarly, it may prompt renewal of the way these are related. This also involves developing part­nerships between the training system, the centres which promote innovation and the production place, made most evident at a local level.
En afgørende forudsætning for, at erhvervsuddannelsessystemerne kan fun­gere adækvat, er, at de sociale aktører ­ lokale myndigheder, uddannelsesinstitu­tioner, arbejdsgivere og fagforeninger ­har mulighed for at iværksætte sammen­hængende foranstaltninger, hvilket kræ­ver en institutionel ramme til fremme af samspillet mellem aktørerne.
The "belief' in the sta­bility of economic and social structures which would permit medium­term fore­casting of qualification needs and the be­lief that regulating internal flow would result in adjustments to the systems have proved Utopian.
Endvidere er det afgørende, at de forskellige aktørers indsats kan finde støtte i mekanismer, der forbedrer muligheden for at deltage i be­slutningsprocessen, navnlig informations­virksomhed af lokalt og regionalt tilsnit, som tilvejebringer konkret viden om et lokalområde. De regionale observations­
The idea of the mechani­cal harmonization of training and employ­ment has shown its limitations, partly on account of the many different ways inter­nal and external labour markets function, the forms of work organization, the con­tent and structure of jobs and the trends in individual training selection.
Udformningen af uddannelsesmæssige svar på lokale og regionale behov rejser endvidere spørgsmålet om relationen ud­dannelse/ beskæftigelse, der som bekendt hverken er karakteriseret ved en præcis sammenhæng mellem de to led eller disses fuldstændige uafhængighed af hinanden. "Troen" på, at økonomiske og sociale struk­turer skulle være så stabile, at det er muligt herudfra at vurdere kvalifikationskravene på mellemlang sigt og på dette grundlag gennemføre justeringer af systemet, har vist sig at være illusorisk.
The ability of those involved ­ local authorities, schools, em­ployers and trade union organizations ­ to coordinate their action and the existence of an institutional framework adapted to promoting relations between those in­volved and to increase their competence at various levels are key factors in determin­ing the efficiency of training systems.
Tesen om en mekanisk sammenhæng mellem uddan­nelse og beskæftigelse har vist sin be­grænsning, bl.a. som følge af forskellig­
Regional Employ­ment and Training Observatories, set up in a number of European countries, are use­ful tools in this respect.
■ Hvordan etableres der på lokalt og regionalt plan gensidige forbindelser mel­lem erhvervsuddan nelsesapparatet og pro­duktionsapparatet med henblik på tilvej­ebringelse af kvalifikationer?
This issue touches upon the role of training in regional development and in mobility poli­cies: can it promote the geographical mo­bility of individuals and, if so, how? Can it help to locate companies in initially unfa­
Erhvervsuddannelse 2/1993
Vocational training 2/1993
navnlig Regionalfonden og Den Europæi­ske Socialfond, til udligning af skæv­hederne mellem regionerne.
CEDEFOP vourable industrial contexts and, if so, under what conditions?
■ Hvilke hovedtendenser kan der spores i fællesskabspolitikkens udvikling på dette område?
■ What are the implications of the Maastricht Treaty for Community voca­tional training policy?
Kan den bidrage til at fremme mulighederne for "udlægning" af virksomheder i lokale strukturer, der på forhånd er lidet gunstige, og på hvilke betingelser?
ticular the Regional Fund and the Euro­pean Social Fund to reduce regional dis­parities.
■ Hvilke følger vil anvendelsen af Maastricht­traktaten få for Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik?
As part of Community policy to promote regional development, efforts have been made through the structural funds, in par­
Dette spørgsmål bevilget støtte gennem strukturfondene,
■ What are the main trends in Commu­nity policy in this areas?
Erhvervsuddannelse 2/1993
Vocational trainina 2/1993
Erhvervsuddannelse og regionalpolitik: Et og samme mål...
Vocational training and regional policies: the same challenge....
lesskaber på grundlag af udviklingsplaner fra medlemsstaterne.
grammes) and the amount available from the Community for the funding of these activities.
Under den nuværende udvikling af teknik, organisations- og produktionsmetoder i forbindelse med økonomi, konkurrence og konkurrencedygtigheds mondialisering er det indlysende, at der nationalt, inden for EF og sektorielt må ske noget med er hvervsuddannelserne.
Clearly, given today's challenges - de velopment of technologies, organization and production systems, globalization of the economy, competition -vocational training requires action on nationaland Community levels as well as on the sectoral level.
De bør være f ast forankret i regionale og lokale for hold.
For the same reasons, it must be anchored in re gional and local realities.
Artiklen giver et overblik over EF's regionalpolitik med de seneste tilpas ninger, for så vidt de berører erhvervs uddannelserne og det, der sker på dette område. Der sluttes med nogle kon klusioner.
This contribution will limit itself to presenting a general picture of Com munity regional policies, their recent adjustments where vocational training is concerned, the action taken followed by some conclusions.
For at forenkle og fremskynde program meringsproceduren giver fondsforordningen, som blev revideret i 1993, medlemsstaterne mulighed for at frem sætte et samlet forslag, der både omfatter udviklingsplaner og ansøgninger om bistand til programmer og projekter og til de foranstaltninger, der skal gennemføres.
To simplify and accelerate the programme and procedures, the regulations for the structural funds which were revised in 1993 envisage the'possibility for the Mem­ber States to present a single proposal which includes both the development plans and the applications for assistance for the programmes, projects and measures to be implemented.
Kommissionen kan så nøjes med at træffe en afgørelse, der omfatter såvel de fælles støtterammer som programmerne; sidst nævnte skal derfor ikke som hidtil vedtages i en tredje fase.
In this case, the Commis­sion can take a single decision which con­cerns both the CSF and the programmes. The latter need not necessarily be submit­ted for adoption any longer in a third phase as was the case so far.
For de dårligst stillede egne udgjorde ud sigten til det indre marked både eh chance og en fare.
The advent of the Single European Market brings with it opportunities but also risks for the more disadvantaged regions.
Det var for at give disse egne en mulighed for at gribe chancen, at det i 1988 vedtoges af omlægge strukturfondene, hvilket indebar en omfattende revision af regionalpolitikken.
It was in order to enable these regions to benefit from the advantages that a decision was taken in 1988 to revise the structural funds. This led to profound changes in regional policies.
Det gjaldt om i højere grad at koncentrere indsatsen, at forbedre tilrettelæggelsen deraf, at sikre, at EF-be vi lungerne ikke blot erstattede nationale bevillinger, og som en af de største nyskabelser atindføre partnerskabsprincippet. Alle disse forandringer bestod deres prøve i perioden fra 1989 til 1993 og blev yderligere udbygget.
The goal was to target assistance, to improve programming, to enáure that Community loans would not replace na­tional financial efforts and, a major inno­vation, to introduce the principle of part­nership.
Struktur foranstaltningernes hovedmål er nu mere end nogen sinde at skabe større økonomisk og social ligevægt inden for EF, hvilket bekræftedes af Traktaten om Den Europæiske Union, som understreger regionalpolitikkens centrale rolle, samtidig med at den i nogen grad udvider fællesskabskompetencen på det sociale område.
More than ever, the general goal of structural activities is to achieve a greater economic and social balance within the Community. This was confirmed by the Treaty on Eu­ropean Union which stresses in this re­spect the key role of regional policies whilst at the same time extending Com­munity competencies in the social field.
Inden for erhvervskvalifikationerne som på så mange andre områder er forskellene inden for EF store.
In the field of occupational qualifications, as in others, the differences between re­gions within the Community are consider­able.
Den del af aldersgruppen 15 - 19 år, der enten er skolesøgende eller deltager i erhvervsuddannelse, svinger mellem under 40 pet. i Portugal og over 85 pet. i Danmark, Tyskland og Ne derlandene.
The proportion of young people aged between 15 and 19 at school or undergoing training varies from under 40% in Portu­gal to more than 85% in Germany, Den­mark or the Netherlands.
Det offentliges udgifter til forskning og udvikling er fra fire til syv gange større i Tyskland, Storbritannien og Frankrig end i de mindre udviklede medlemsstater. På dette område erde sam-
Public expendi­ture on research and development is 4 - 7 times higher in Germany, France or the United Kingdom than it is in the less developed Member States.
Generaldirektør for GD XVI: Regionalpolitik Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Bruxelles
Director General ofDG XVI, Regional Policy, Commission of the European Communities, Brussels
De af strukturfondene medfinansierede erhvervsuddannelsesforanstaltninger, især dem, der er direkte knyttede til den fælles regionale og lokale udviklingspolitik, ind går i første række i de fælles støtterammer.
The vocational training activities co-fi­nanced by the structural funds and, more particularly those which are directly linked to Community policies for regional and local development, mainly come under the Community Support Frameworks (CSFs).