natgillin/translations-raw huggingface dataset:
') Denne model er fremstillet med stor præcision i BULLINGER J., WARNECKE J., LENTES P., IAO Stuttgart, »Towards the factory of the future«, bidrag til konferencen om nye produktionssystemer.
If, on the other hand, programming is made the responsibility of shop­floor workers, and if their job classification is then upgraded and brought in line with that of their supervisors, the position of the latter is weakened: supervisors will lose their edge over those subordinates who have acquired higher status and a skill the supervisors lack.
Udvirkninger for beskæftigelse og uddannelse på fremtidens fabrik, Torino, 2.­4. juli 1986, mangfol­diggjort, 26 sider.
The result would be an even greater disruption of the traditional balance of power in French factories.
) D'IRIBARNE, Α., et Β. LUTZ, »Work organization in flexible manufacturing systems«. First finding from international comparison«, i Design of Work in automated manufacturing systems, udg. T. Mar­tin, for International Federation of Automatic Con­trol af Pergamon Press, Oxford, 1984.
A. d'IRIBARNE and B. LUTZ, 'Work organization in flexible manufacturing systems.
Konklusion: Fremtiden bestem­mes af arbejdsmarkedets parter
It also creates a hiatus further down, as regards access to skilled labour jobs.
) SORGE, Α., »Kvalifikationspolarisering i fremti­den?« »Erhvervsuddannelse«, CEDEFOP, nr. Il, juni 1983, s. 25­29.
A. SORGE, 'Polarization of skills in the future?', in CEDEFOP, Vocational Training, No 11, June 1983, pp. 22­25.
Arbejdets fremtid
The future of work
Arbejdssamfundets afslutning eller krise?
Working society - dying or in crisis?
Walter R. Heinz heder — arbejdssfæren er »decentreret« i forhold til andre livsrelationer — den er kort sagt blevet et randfænomen i livsløbet. bet.
Walter R. Heinz lives: work is no longer the sphere to which all other aspects of life are related. In short, it has become peripheral.
Dette skyldes ifølge Offe dels den historiske sækularisering af den protestantiske arbejdsetik, dels dens afsvækkelse som følge af fremmedgjorte arbejdsvilkår og — ind hold, der ikke tillader en identifikation med den udøvede aktivitet.
This is due, Offe claims, both to the gradual secularization of the Protestant work ethic and to the impairment of this ethic by alienated working conditions and the content of work, which prevent the worker from identifying with what he does.
gældende snarere til fatalistisk opgivelse eller til en kollektiv selvforståelse, hvorefter den statslige økonomiske politik, arbejdsmarkeds- og socialpolitik gøres ansvarlig for fremkomsten af sådanne marginaliserede og negativt privilegerede forsørgelsesklasser« (1984, s. 34-35).
self-interpretations in which the government's economic, labour market and social policies are blamed for the emergence of such marginalized and unprivileged beneficiaries of the social security system' (1984, pp. 34-35).
Selv om disse teser om arbejdssamfundets afslutning dan ner en modsigelsesfri kæde, modsiges de dog af de fleste foreliggende undersøgelser om unge menneskers holdning til uddannel se og arbejde samt om de påtvungne begrænsninger og følger af ledighed for langtidsledige.
Despite the consistency of these propositions, which indicate the end of working society, they conflict with most studies that have been made of the attitude of young people towards training and work and on the contraints and consequences which unemployment entails for the long-term unemployed.
Som et yderligere belæg for arbejdssamfundets erosion anfører Offe, at brud og belastninger i arbejdslivet og ikke mindst den faldende andel af livsarbejdstiden resulterer i, at arbejdet bliver til en biting og dermed svækkes i sin orienteringsfunktion ved opbygning af identiteten.
As further evidence of the erosion of work ing society Offe maintains that interruptions and stresses in working careers and not least the diminishing proportion of life spent at work are resulting in work becoming a secondary consideration, and its function as a guide in the development of identity is therefore weakening.
Hverken ind komsttillokkelser eller truende indkomsttab kan i dag bidrage til en yderligere arbejdsmotivation, fordi omkostningerne — altså arbejdsbelastningerne — i stadig ringere grad modsvarer den subjektive nytte.
Today man cannot be motivated to work either by income incentives or the danger of losing income because the costs - i. e. the stresses imposed by work - correspond less and less to the subjective benefits.
I den samfundsvidenskabelige og socialpolitiske diskussion har »arbejdssamfundet« i adskillige år været et omstridt emne.
In the debate among social scientists and politicians 'working society' has been the subject of some controversy for several years.
Således argumenterer Claus Offe (1984) i sin bog om strukturproblemer og fremtidsudsigter for arbejdssamfundet, at dette ikke længere har en rimelig begrundet fremtid, fordi erhvervsarbejde strukturelt og i befolkningens bevidsthed tillægges mindre betydning.
In his book on structural problems in working society and its future prospects (1984) Claus Offe argues that its future is no longer guaranteed since gainful activity is waning in importance structurally and in the minds of the public.
Denne kraftige påstand modificerer han dog ved en skelnen mellem to arbejdsbegreber, produktionsarbejde og servicearbejde.
He qualifies this bold claim, however, by distinguishing between two types of work, production work and service work.
Produktionsarbejde er en hovedsagelig teknisk og tidsøkonomisk bestemt aktivitet.
Production work is primarily an activity that is standardized technically and in terms of time spans while service work is used to plan and organize production and market processes.
Servicearbejde er aktiviteter som planlægning og tilrettelæggelse af produktions- og markedsprocesser. »Refleksiv rationalitet« er et centralt kendetegn for servicearbejde; det fører til en form for erhvervsmæssig socialisering, der er kende tegnet ved distance til fremmedbestemte og bureaukratiske strukturer.
'Reflexive rationality', according to Offe, is one of the main features of service work; it leads to a type of occupational socialization that is characterized by detachment from external ly determined and bureaucratic structures.
Denne distance ledsages af en kritisk holdning til de traditionelle arbejds- og konsumværdier og en præference for humane værdier.
This detachment is associated with an attitude which is critical of the values tradition ally placed on work and consumption and favours human standards.
Mennesker skulle i stigende grad tilrettelægge deres liv uden hensyntagen til nødvendig-
People are increasingly considering more than the mere necessities as they plan their
En anden og for vort emne mere perspektivrig tese stammer fra Ulrich Beck (1984), som mener, at vort samfund er på vej ind i en kulturel evolution af arbejdet; de første tegn herpå ser han i sammenbruddet af den »fremtidsstabiliserende fremskridtstro«.
Another proposition, which takes the subject here under discussion further, is put forward by Ulrich Beck (1984). He assumes that our society is advancing towards a cultural evolution of work heralded by the growing fragility of 'the belief in progress that acts as a stabilizing force for the future'.
Mens vort samfund endnu i 60'erne fik en normativ-kulturel stabilitet ved godtagelse af det tekniske og økonomiske fremskridt, hvilket også kom til udtryk i den næsten alment anerkendte arbejdsetik og i identiteten af erhvervsarbejde og selvforståelse, så viste der sig i 70'erne de første tegn på opløsning af det »status- og konsumorienterede værdisystem«.
While acceptance of our society's technical and economic progress made for standard-setting cultural stability until well into the 1960s, which was also reflected in the fact that the work ethic went virtually unquestioned and in the identity of paid work and self-concepts, a tendency for the 'status- and consumption-oriented system of values' to disintegrate has been apparent since the 1970s.
* Dette bidrag er baseret på et foredrag, som forfatteren har holdt ved Essen universitetscenter i forbindelse med arrangementet »Erhvervsuddannelse 1986«.
* This article is based on a paper presented by the author at the University of Essen during the 'Vocational Training 1986' conference.
WALTER HEINZ, har siden 1972 været professor i sociologi og socialpsykologi ved Bremens universitet. 1982/83 var Heinz gæsteprofessor ved Simon Fraser universitet i Vancouver, Canada.
WALTER HEINZ has been professor of sociology and social psychology at the University of Bremen since 1972.
Beck betegner denne revolutionerende ten dens, der også har ført til ændringer i socialiseringsprocesser og værdiforestillinger, som en »individualisering« af livssituationer og livsforløb for mennesker, som af mobilitet, uddannelse, konkurrence, retsregler og markedsrelationer er blevet
His main areas of interest are youth and work, vocational training and the labour market, and occupational socialization processes.
Vigtigste arbejdsområder: ungdom og arbejde, er hvervsuddannelse og arbejdsmarked, erhvervsmæssige socialiseringsprocesser.
Nor, in Offe's opinion, is mass unemployment 'stimulating the individual's motivation to earn', which he refers to as a 'control paradoxy of the labour market', but 'evidently causing those affected to retreat fatalistically or to engage in collective
Efter hans opfattelse fører masseledigheden som »styringsparadoks for arbejdsmarkedet« heller ikke til »stimulering af individuelle erhvervsmotiver«, men »hos de på
Beck refers to this highly momentous ten dency, which has also led to changes in socialization processes and moral concepts, as the 'individualization' of the situation and careers of people who are being released from the traditional ties of their original environment by mobility, education, com-
interesserepræsentanter indtil videre vægrer sig ved at erkende dette.
1985 Employment Promotion Act reveal, however, that employers and the political representatives of their interests have so far balked at drawing this conclusion.
Dette fremgår klart af de fremtidsscenarier for erhvervsarbejdet, som Kern og Schumann samt Baethge og Oberbeck' har forelagt: kvalifikationsprofilerne for den nye arbejder og den nye funktionær bliver kun tilgængelige for et mindretal af lønmodtagerne. modtagerne.
This is clear from the future scenarios of gainful acitvity presented by Kern and Schumann and by Baethge and Oberbeck: only a minority of employees have access to the qualification profiles of the new produc tion worker and the skilled salary-earner.
Som et første mellemresultat viser det sig altså, at afslutningen på arbejdssamfundet er en myte, der unuanceret og derfor mekanisk er ekstrapoleret af meningsmålinger om værdiskifte og af samfundets åbenlyse økologiske og arbejdsmarkedspolitiske krisecentre.
The first provisional conclusion to be drawn, then, is that the end of working society is a myth extrapolated abruptly and therefore mechanistically from surveys of changes in values and the obvious ecological and labour market trouble spots in society.
Denne myte næres ironisk nok også af overvejende konservative samfunds- og opinionsforskere, der bebrejder ungdommen, at den interesserer sig mere for systemkritik end for at yde noget.
Ironically, this oracle is also nourished by usually conservative social diagnosticians and pollsters, who rebuke the youth for abandoning achievement in favour of goals that conflict with the established system.
Vist kan man konstatere en ændring i livsopfattelse og en større mangfoldighed af identitetsskabende momenter, men ikke en omstilling fra arbejde til ikke-arbejde.
A change of attitude to life and a wider variety of identity-generating factors are un doubtedly to be observed, but not conversion from work to non-work.
Navnlig unge mennesker med en uddannel se har udskiftet det gamle princip, leve for at arbejde, med et nyt, arbejde for at leve.
Qualified young people in particular have replaced the traditional principle of 'living to work' with the idea of 'working to live'.
At dette ikke er en flugt ud af arbejdslivet, fremgår af empiriske studier fra de sidste fem år: arbejde opleves ikke som et randfænomen, men de unge menneskers forhold til arbejde er blevet mere nuanceret og modsigelsesfuldt.
That this is not flight from the world of work is demonstrated by empirical studies conducted in the last five years: although work is not seen subjectively as something peripheral, the attitude of young people towards work has become more ambivalent and inconsistent. tent.
Dette begrunder han med, at den individualiserede socialkarakter netop er kendetegnet ved, at alle muligheder for selvrealisering — og dertil hører også er hvervsaktivitet som grundlag for økonomisk sikkerhed - holdes åbne.
The criticism of progress coincides with post-materialistic attitudes and alternative life styles characterized by the quest for .self-fulfilment and awareness of the ecological and interpersonal costs of technological and economic progress.
Fremtidsscenarier for erhvervsarbejdet: (Re)kvalificering med stigende arbejdsmarkedsrisici
Future scenarios of gainful activity: (Re)qualification as labour market risks grow
»Individualisering skærper dermed den enkeltes afhængighed af erhvervs- og lønarbejde . . .«, det accentueres yderligere af masseledigheden, der er ledsaget af »en kulturelt betinget stigende efterspørgsel efter (meningsfyldte) arbejdspladser inden for en generation« (1984, s. 58).
'Individualization thus increases the individual's dependence on paid labour . . .,' all the more so at a time of mass unemployment, which coincides 'with culturally induced growth of demand for (meaningful) jobs within a single generation' (1984, p. 58).
frigjort fra den traditionelle bundethed af deres oprindelige miljø og nu er overladt til deres individuelle »arbejdsmarkedsskæbne« med alle de risici og muligheder, det indebærer (1984, s. 55).
However, Beck makes an important qualification here: this tendency to reassess criteria of success and goals in life is confined to younger, educationally and financially privileged social groups, the less well educated, older and economically more poorly placed sections of the population remaining attached to the traditional system of values and its symbols of occupational success.
Fremskridtskritikken optræder sammen med postmaterielle værdiforestillinger og alternative leveformer, der er kendetegnet af ønsket om selvrealisering og bevidstheden om det teknisk-økonomiske fremskridts økologiske og menneskelige omkostninger.
The younger generation's insistence on work and working conditions that enable them to act on their own responsibility and initiative, it seems to me, matches the predictions by social scientists of the development of industrial and service work.
Beck tager dog her et vigtigt forbehold: denne tendens til omvurdering af succeskriterier og livsmål finder man kun hos de yngre, uddannelses- og indkomstmæssigt privilegerede socialgrupper, mens de lavere ud dannede, ældre og økonomisk ringere stillede befolkningsgrupper er blevet hængende i det traditionelle værdisystem og dets er hvervsmæssige successymboler.
All that is really lacking, therefore, is the realization on the part of employers and managers that they should take advantage of the trend towards cultural evolution as technological and organizational innovations are introduced into firms.
Den unge generations krav om et arbejde, hvis vilkår og indhold muliggør eget ansvar og handlingsspillerum, går, synes jeg, fint i spand med de sociologiske prognoser for udviklingen af industri- og servicearbejdet, således at det eneste, der nu mangler for at følge denne tendens til kulturel evolution som led i de teknisk-organisatoriske innovationer i virksomhederne, er en erkendelse hos arbejdsgivere og ledere.
Despite this contrasting of representatives of the old and new systems of values, Beck makes it clear that the relationship between moral concepts, material reproduction and attitudes towards work is more complicated than assumed by the supporters of the proposition that working society is coming to an end: he refers to a convergence of the old and new systems of values where gainful
De seneste overenskomstforhandlinger om 35-timers ugen i metalindustrien i For bundsrepublikken Tyskland og loven om beskæftigelsesfremme tyder dog nærmest på, at arbejdsgiverne og deres politiske
The recent history of collective bargaining on the 35-hour week in the metal industry in the Federal Republic of Germany and the
Samfundsskandalen masseledighed og den mørke fremtid for arbejdet føres i tilslutning til den amerikanske sociolog Braverman (1977) i den sociologiske diskussion i reglen tilbage til den dekvalificerende og arbejdsbesparende rationaliseringspraksis efter Taylor-systemet.
In the debate among social scientists triggered by the American social theoretician Braverman ( 1977) the social scandal of mass unemployment and the gloomy future of work are usually ascribed to de-skilling and labour-saving rationalization in accordance with the principles of Taylorism.
Dette forsøg på en forklaring er imidlertid ikke længere udtømmende efter de foreliggende frem tidsscenarier for udviklingen af produk tions- og servicearbejdet. Man kan snarere sige, at de forskellige former for rationalisering er led i en arbejds- og personalepolitik, som er udformet af virksomhedsledelse og arbejdsgiverforeninger med sigte på fleksibilitet; deres produktivitetskalkuler på lang sigt er snævert knyttet til muligheder
This attempted explanation is, however, shown to be unsound by current scenarios of the future development of production and service work: the various forms of rationalization are in fact part of a work and personnel policy geared to flexibility and adopted by management and employers' associations whose long-term profit calculation is closely
og grænser for en opkvalificering af personalet. nalet.
linked to the potential for and limits to the continuing training of the workforce.
Endnu mere afgørende for arbejdssamfundets fremtid end de nye kvalifikationskrav i produktionen er forskydningen i beskæftigelsesstrukturen over mod servicefagene, hvor der hovedsagelig er beskæftiget funktionærer og tjenestemænd.
production concepts, Taylorism is not com pletely obsolete, it is still the rule in fragmented and inflexible unskilled work, and it is what awaits those young people who do not succeed in penetrating the core work force.
I denne udvik ling ser Martin Baethge og Herbert Oberbeck (1986) et symptom på en dybtgående omformning af samfundsstrukturen, der fører til et andet kvalitativt forhold mellem erhvervsliv, samfund og kultur.
This also means - as the complaints about the shortage of skilled workers show working society are shifts in the structure of employment towards the service occupations in which salary-earners and civil servants are predominantly employed. Martin Baethge and Herbert Oberbeck (1986) see this trend as a symptom of a radical transformation of the social structure, leading to
De skal allerede ved deres første ansættelse i virksomheden kunne dokumentere deres høje standard, også selv om de ikke har haft adgang til relevant uddannelse og videreuddannelse.
— that education and training are regarded a qualitative reshaping of the relationship
Der er her tale om nye strategier for omsætning af økonomiske mål til handling vedrørende driften eller i Horst Kerns og Michael Schumanns terminologi om »nye produk tionskoncepter«.
The aim is to devise new strategies for translating economic targets into corporate action or, in the terminology of Horst Kern and Michael Schumann, 'new production concepts'.
I deres undersøgelse »En den på arbejdsdelingen?« (1984) har de foretaget en gennemgang af de i begyndelsen af 80'erne mest anvendte rationaliseringsformer i bilindustri, værktøjsmaskinbygning og kemisk storindustri.
In their forward-looking study 'The End o f the Division of Labour? ' ( 1984) they consider the dominant forms of rationalization in the car, machine tool and chemical industries in the early 1980s.
De går ud fra, at en omfattende gennemteknisering skaber flere problemer, end den løser, og at det med de avancerede produktionsteknik ker er mere effektivt at udnytte arbejdstagernes faglige kvalifikationer end at opdele arbejdet i enkeltprocesser efter Taylor-systemet.
They assume that the general introduction of technology will create more problems than it solves and that, given advanced produc tion methods, it is more efficient to utilize the skills of the workforce than to split work into individual activities à la Taylor.
De antager således, at det fagligt organiserede arbejde i værktøjsmaskinbygning videreudvikles (industrimekaniker), samt at produktionsarbejdet i bilindustrien (datamekaniker), og specialarbejdet i den kemiske industri (integration af produk tions- og vedligeholdelsesopgaver) igen gøres til arbejde for faglærte.
Consequently, they forecast the reprofessionalization of occupationally organized work in the machine tool industry (the industrial mechanic), of production work in the car industry (the systems minder) and of skilled work in the chemical industry (integration of production and maintenance tasks).
Der vil da blive efterspørgsel efter arbejdere, der i deres erhvervsmæssige socialiseringsproces har fået kvalifikationer, der kan sikre, at der med de dyre anlæg og den af markedet forventede produktfleksibilitet opstår færrest mulige afbrydelser i produktionsprocessen.
The demand will then be for workers whose occupational socialization has given them 'skills which ensure that, in view of the high cost of equipment and the product flexibility expected by the market, interruptions to production runs are kept to a minimum.
Men det vil kun være muligt, hvis arbejderne råder over en omfattende viden om produktionen og får tillagt større an svar.
And this will be possible only if workers have a better knowledge of the production process and more responsibility.
Særlig vigtig med henblik på ungdom mens arbejdsfremtid er her Kerns og Schumanns henvisning til en »moderniseret« opfattelse hos arbejdsgiverne af arbejderen, hvis intellektuelle muligheder og kvalifikationsinteresser må bringes i har moni med virksomhedsinteresserne uden autoritær kontrol.
Particularly important for the working future of young people is Kern's and Schumann's reference in this context to the employer's 'modernized' image of the worker, whose intellectual abilities and interest in qualifications should be harmonized with the interests of the company by non-authoritarian means.
For den klart kvalificerede nybegynder ville det betyde, at han fik spillerum for anvendelse og videreudvikling af sine kvalifikationer.
The appropriate ly qualified new entrant should therefore be given the scope to use and develop his skills.
Kern og Schumann mener dog, at rationaliseringsformen »Nye produktionskoncepter« også har nogle højst problematiske følger: den befæster yderligere de i samfundet forekommende opdelinger, den afskærmer navnlig de beskæftigede fra de ledige og de uerfarne nybegyndere, hvis integrationsmuligheder ved en rationalisering efter de nye produktionskoncepter bliver endnu mindre.
However, Kern and Schumann also realize that the type of rationalization they refer to as 'new production concepts' has highly problematical implications: it will encourage the consolidation of divisions that have already occurred in society and especially the separation of the employed from the unemployed and new entrants to the labour market, whose chances of integration will dwindle where rationalization follows the line of the new production concepts.
For nybegynderen bliver det sværere og sværere at slippe gennem den skærpede udvælgelsesproces i forbindelse med optagelse og indrullering i de store virksomhe
It is becoming increasingly difficult for the beginner to overcome the more stringent selection processes now associated with absorption into and membership of the core workforce of large firms. Despite the new