natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ansvaret for at de egentlige målsætninger blev gennemført blev lagt ud til de 14 Regionale Arbejdsmarkedsråd (RAR).
The responsibility for the concrete actions to be taken was delegated to the 14 Regional Labour Market Councils.
1.3 Administrativ baggrund
1.3 Administrative background
Dette afsnit fokuserer på de administrerende organer, der er væsentlige for finansieringen af de forskellige uddannelser.
This section focuses on the administrative bodies, which are significant in the financing of different types of training.
Tabellen herunder giver et overblik.
An overview is given in the chart below.
Det viser fordelingen af ansvar mellem forskellige uddannelser og forskellige administrationsniveauer.
The chart shows the division of responsibilities between different training types and between the different administrative levels.
En mere udførlig beskrivelse af administrationsstruktureme kan findes andre steder i portrættet.
More elaborate descriptions of the administrative structures are given in the relevant parts of the portrait.
Tabel 1.6: Den generelle administrative struktur for de erhvervsrettede uddannelser
Table 1.6: Overall structure of VET administration
Ledige ungdomsuddannelser
Unemployed
Undervisningsministeriet
• Ministry of Education
Arbejdsministeriet
• Ministry of Labour
Arbejdsministeriet ministerium
Responsible ministry(-ies)
(Undervisningsministeriet)
• (Ministry of Education)
Arbejdsmarkedsstyrelsen
• The National Labour Market Authority (AMS)
Det nationale administrerende erhvervsråd
Administrative bodies
Nationale fagudvalg (ca.
• The National Labour Market Council
Bestyrelser på organer institutionerne
Administrative bodies
Erhvervsskoler (ca. 120),
Local institutions
Forskellige institutioner andre uddannelsesinstitu uddannelsesinstitutioner tioner
• Vocational colleges (approx. 120), other educational institutions
1.3.1 Administration af de erhvervsrettede ungdomsuddannelser
1.3.1 IVT administration
Områdets overordnede styreorgan er Undervisningsministeriet.
The main administrative body for IVT is the Ministry of Education.
Styringen og udviklingen foretages dog i samarbejde med Erhvervsuddannelsesrådet, herunder også repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, og en række faglige udvalg, der udelukkende består af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter.
However, the supervision and development is managed in cooperation with the Council for Vocational Training, which includes representatives of the social partners, and a number of national trade committees which are composed entirely of social partner representatives.
På lokalt plan er parterne også i vid udstrækning repræsenteret, både i de lokale fagudvalg og i bestyrelserne på erhvervsskolerne.
At the local level, the social partners are also represented, both in local trade committees and in the governing boards of vocational colleges.
Se venligst kapitel 2 om erhvervsrettede ungdomsuddannelser for detaljer om uddannelsernes administrative struktur og ansvar.
For additional details as to IVT administrative structure and responsibilities, please see Part 2 on IVT.
1.3.2 Administration af efteruddannelser
1.3.2 CVT administration
Med hensyn til efteruddannelse generelt er området styret af både Undervisningsministeriet (almen voksenundervisning, Åben Uddannelse og Voksenerhvervsuddannelse) og Arbejdsministeriet (Arbejdsmarkedsuddannelser, AMU).
CVT is administered by both the Ministry of Education (general adult education, open education, adult vocational training), the Ministry of Labour (labour market training, AMU), the CVT trade committees, the Council for Vocational Training and the National Labour Market Council.
De lokale AMU-centre, der sørger for over 60% af
The Council on Open Education and the Council for Adult Education
Arbejdsmarkedsuddannelserne, og Erhvervsuddannelsesrådet administreres af AMS.
The local AMU centres, which provide about 60% of the labour market training courses, and the Council for Vocational Training, refer administratively to AMS.
Se venligst kapitel 3 for en mere udførlig beskrivelse af administrationsstrukturen.
See Part 3 on CVT for a more elaborate description of the administrative structure.
1.3.3 Administration af uddannelsen af ledige
1.3.3 Administration of training for the unemployed
Hovedparten af uddannelsessystemet for ledige er på et centralt plan administreret af Arbejdsmarkedsstyrelsen i samarbejde med Landsarbejdsrådet.
The main system of training for the unemployed is administered at the central level by AMS in cooperation with the National Employment Council.
Rådet, der består af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, rådgiver AMS med henblik på udviklingen af den generelle arbejdsmarkedspolitik.
The Council, which includes representatives of the social partners, advises AMS on the development of the overall labour market policy.
På et regionalt plan er de 14 Regionale Arbejdsmarkedsråd, der også indeholder repræsentanter for arbejdsmarkedets parter.
At the regional level, the main administrative bodies are the 14 Regional Labour Market Councils (Regionale Arbejdsmarkedsråd, RAR), which also include representatives of the social partners.
De 14 RAR administrerer 14 geografisk tilsvarende AF-regioner.
The RAR in turn administer 14 corresponding public employment service (AF) regions.
Se venligst kapitel 4 for yderligere information.
Please refer to Part 4 of this portrait for additional information.
Som førnævnt er den generelle administrative tendens karakteriseret af et skift hen imod øget uddelegering og decentralisering, hovedsageligt igennem en uddelegering af kompetence til regionale og lokale styrelser.
The overall administrative trend is characterised by a shift towards increased delegation and decentralisation, primarily through delegation of authority to regional and local bodies.
Målet er at opnå en situation hvor ressourcerne er fordelt effektivt og med henblik på lokale krav og behov.
The objective is to arrive at a situation where resources are allocated efficiently and with a view to local demands and needs.
Den egentlige uddelegering af magt i den økonomiske sfære har været væsentlig.
The actual delegation of power in the economic realm has been significant.
For det første kan de enkelte skoler nu - inden for visse grænser og i overensstemmelse med de generelle målsætninger - selvstændigt fordele deres indkomst.
Firstly, individual schools may now - within certain limits and in accordance with overall objectives - independently allocate their income.
For det andet er der en tendens til at lade markedet regulere uddannelsesudbudet ved hjælp af taxameter finansieringssystemet (se ovenfor).
Secondly, there is a trend towards letting the market regulate training supply via the taximeter system of financing (see above).
Meningen er at skabe et mere efterspørgselsorienteret erhvervsuddannelsessystem, der skal sikre en mere eller mindre direkte forbindelse mellem tildelte ressourcer og antallet af brugere.
The overall intention here is to produce a more demand-oriented system of vocational education and training, which ensures a more or less direct relation between allocated resources and the number of users.
Som følge af disse tendenser bruges udviklingsprogrammer i stigende grad som et redskab hvorpå man kan teste og illustrere anvendelsen af overordnede målsætninger.
As a consequence of these trends, development programs are increasingly used as tools by which to test and illustrate the practical application of overall objectives.
Denne tendens bliver fulgt af et intensiveret fokus på kvalitetsudvikling og kvalitetssikring.
This trend has been accompanied by an increased focus on quality development and quality assurance.
2 Erhvervsrettede ungdomsuddannelser
Initial vocational training
Denne del af monografien sætter fokus på de erhvervsrettede ungdomsuddannelser, der -bredt defineret - er uddannelser, som påbegyndes efter de obligatoriske 9 års skolegang.
This part of the monograph focuses on initial vocational training (IVT), which can broadly be defined as training undertaken post fulltime compulsory schooling age.
En mere præcis definition gives herunder.
A more exact definition is provided below.
Dette afsnit skitserer kort den politiske, juridiske og administrative baggrund i forbindelse med de erhvervsrettede ungdomsuddannelser med vægt på de generelle tendenser på dette område.
This section briefly outlines the political, legislative and administrative background in relation to IVT, with particular emphasis on the overall trends which can be identified in this area.
Som beskrevet i kapitel 1 har hovedtendenserne på området bevæget sig hen imod en øget decentralisering, simplificering og uddelegering af kompetencer sammen med større vægt på at lade efterspørgsel være mere afgørende for udbudet og arten af undervisningsfagene.
As described in Part 1, the main trends in the area of IVT have been towards increased decentralisation, simplification and delegation of authority, coupled with an emphasis on letting demand determine more of the supply and type of educational courses.
Dette sker hovedsageligt ved at lade efterspørgslen på forskellige forløb bestemme størrelsen på statstilskuddet for derved at tilskynde skolerne til at udbyde de efterspurgte fag.
The latter is done primarily by ensuring the demand for different training programmes determines the size of the state grant, thereby giving schools an incentive to provide the training courses demanded.
Dernæst kan man stimulere udbudet ved at give de enkelte skoler større selvstændighed i valget af, hvordan subsidierne skal bruges, når de er blevet tildelt.
Secondly, granting the individual schools greater autonomy in deciding how to spend the subsidies also stimulates supply.
Efterspørgselsaspektet sikres dels gennem en decentralisering dels gennem et nyt finansieringssystem.
The demand-driven aspect is ensured partly through decentralisation and through a new system of financing.
Lov om Erhvervsskoler (revideret 1996) redefinerede således erhvervsskolernes vilkår og uddelegerede kompetence til de enkelte skoler.
Thus, the Act on Vocational Colleges (revised 1996) redefined the conditions of the vocational colleges and decentralised authority to them.
Loven indførte også taxametersystemet således, at skolernes tilskud er afhængige af antallet af elever ganget med en specifik sats for det enkelte forløb.
The Act also introduced the "taximeter" system of financing, whereby college grants are determined on the basis of the number of students multiplied by a particular rate according to the individual training programme.
På det administrative plan er de enkelte målsætninger og rammerne for de enkelte uddannelsesområder besluttet i et samarbejde mellem Undervisningsministeriet og Erhvervsuddannelsesrådet, der indeholder repræsentanter for arbejdsmarkedets parter.
At the administrative level, the detailed objectives and the framework for individual areas of training is decided in cooperation between the Ministry of Education and the Council for Vocational Training which includes representatives of the social partners.
Rådet består specifikt af et lige antal af arbejdsmarkedets parter (10 fra hver side), to skoleledere, to lærerrepræsentanter og en formand udpeget af regeringen.
Specifically, the Council consists of ari equal number of social partner representatives (10 per side), two college chancellors, two teacher representatives and one government-appointed chairman.
Derudover er en række selvstændige faglige udvalg ansvarlige for de enkelte uddannelsesmæssige områder.
In addition, a number of autonomous national trade committees are responsible for certain educational areas.
De faglige udvalg består udelukkende af repræsentanter fra arbejdsmarkedets parter (også i lige antal).
The national trade committees consist entirely of representatives of the social partners (also in paritetic numbers).
Derudover er der en række lokale faglige udvalg - sammensat på samme måde - der sætter målene for udbudet af specifikke fag på lokalt plan.
Further, a number of local trade committees - similar in composition - determine the goals for the supply of specific courses at the local level.
De lokale uddannelsesudvalg rådgiver skolerne med hensyn til udbudet af fag og andet, der har forbindelse til det lokale arbejdsmarked.
The local training committees have been delegated authority to advise colleges on the supply of courses and on other matters in relation to the local labour market.
Den enkelte skole udbyder undervisning ud fra denne vejledning og i overensstemmelse med de valgte overordnede rammer.
The individual college provides teaching in line with this advice and in accordance with the agreed overall framework.
De enkelte erhvervsskoler styres af skolebestyrelser bestående af lærere, elever og administrativt personale såvel som et lige antal af repræsentanter for hver af arbejdsmarkedets parter.
The individual vocational colleges are governed by college boards, which consist of teachers, students and administrative personnel as well as equal representatives of the social partners.
Skolerne er i vid udstrækning selvstændige inden for de overordnede rammer sat af Undervisningsministeriet.
The schools have a high degree of autonomy within the constraints of the overall framework set out by the Ministry of Education.
I forbindelse med de seneste reformer er antallet af rådgivende organer blevet reduceret og de resterende organer har fået større indflydelse.
In connection with the recent reforms, the number of advisory bodies has been reduced, and the remaining bodies have gained in influence.
Arbejdsmarkedets parter, som er repræsenteret i de forskellige organer, har således fået en større rolle på alle planer.
Thus, the social partners who are represented in these bodies have gained a stronger role at all levels of the IVT system.
Der gives nedenfor ungdomsuddannelse.
An overview of the IVT administrative system is given in the figure below.
Figur 2.1: Administrationssystemet for erhvervsrettet ungdomsuddannelse
Figure 2.1 : Structure of IVT administration
E rh vervs uddannels es rådet
Council on Vocational Training
Faglige udvalg
National Trade Committees
Bestyrelser
Local Trade Committees
Ungdomsuddannelser er de uddannelser, der påbegyndes straks efter 9. eller 10. klasse.
Youth education is the term used in Denmark for those types of education immediately following the end of compulsory schooling age, which in the Danish context means follow ing the 9th or 10th year of schooling.
EU bidrager ikke til de erhvervsrettede ungdomsuddannelse i Danmark udover et mindre tilskud til landbrugsskolerne.
The European Union does not contribute to IVT in Denmark apart from a minor grant to agricultural training.
Ungdomsuddannelserne består af tre hovedgrupper:
Youth education includes three main groups:
Forberedelses­ eksamen, HF (2 år), Studenterkursus (2 år), Højere Handelseksamen, HHX (3 år), Højere Teknisk Eksamen (3 år) og de 1­11/2­årige tekniske uddannelseskurser.
Upper secondary education: the 3-year upper secondary school (gymnasium); the 2year higher preparatory examination course (højere forberedelseseksamen, HF); the 2year student course (studenterkursus); the 3-year commercial and technical upper secondary educational programmes (Højere Handelseksamen, HHX; Højere Teknisk Eksamen, HTX); the 11 Vz year technical college access courses.
Af disse grupper kan kun de to første rigtigt kaldes erhvervsuddannelser.
Of these groups, only the first two can be properly called IVT.
De giver mere eller mindre direkte adgang til et erhverv eller profession, hvorimod den sidste gruppe giver adgang til de højere videregående uddannelser.
They provide more or less direct access to a vocation or trade, while the third group is aimed at higher (tertiary) education.
De erhvervsrettede ungdomsuddannelser uddanner normalt de 16­19­årige, og kan derfor kaldes ungdomsuddannelser.
IVT normally covers training for persons who are 16-19 years of age, and can as such be described as youth training.
Der er dog visse dele af de erhvervsrettede ungdomsuddannelser, der også er tilgængelige for ældre aldersgrupper.
However, a number of programmes, which are most appropriately described as IVT, are also accessible for higher age groups.
De erhvervsrettede ungdomsuddannelser er generelt uden omkostninger for deltagerne.
IVT is in general free of charge for the participants.
I Danmark er de erhvervsrettede ungdomsuddannelser normalt tilrettelagt som kombinerede forløb, der er sammensat af teoretisk undervisning i skolerne og praktisk undervisning i forskellige virksomheder (eller på skolerne, hvis der ikke er tilgængelige arbejdspladser).
In Denmark, IVT is usually organised as sandwich courses, which consist of a combination of theoretical training at schools and practical training through work placements in companies (or at schools, if no company work placements are available).
De erhvervsrettede ungdomsuddannelser kan deles op i de følgende undergrupperinger:
IVT in Denmark can be split into the following sub-groupings:
Det danske generelle erhvervsuddannelsessystem blev gennemført i 1991 (ved lov i 1989).
The EUD general initial vocational training system in Denmark was set up in 1991 (by law of 1989).
EUD er ungdomsuddannelser og er en forlængelse af de 9 års obligatoriske skolegang.
EUD is youth training, and involves an extension of the 9 years compulsory education.
I dag er der 89 forskellige retninger inden for erhvervsuddannelserne, der alle
Today, there are 89 different directions within vocational training, which all provide direct access to the labour market.
De fleste forløb giver mulighed for videre specialisering, hvilket betyder, at der i alt er henved 300 uddannelsesmæssige retninger.
specialisations, which lead to a total of approximately 300 educational paths.
EUD forløbene har følgende til fælles:
EUD vocational training programmes has the following characteristics:
• De tilrettelægges på en måde, der involverer skiftende perioder med praktisk og teoretisk undervisning.
They are organised as sandwich courses, involving alternating periods of theoretical and practical training.
• Eleverne kan påbegynde deres uddannelse uden at have en aftale om praktikplads med nogen virksomhed.
The students may begin their education without having a work placement agreement with an enterprise.
• Længden af uddannelsesforløbet er normalt 34 år, hvoraf den teoretiske undervisning udgør fra 6 måneder op til 2 år.
The duration of the educational programme is usually 34 years, of which theoretical schooling constitutes between 6 months and 2 years.
• Med visse undtagelser er der fri adgang til uddannelsen.
With certain exceptions, there is free access to the programmes.
• Den teoretiske undervisning foregår på de tekniske skoler og handelsskolerne, samt i nogen grad på AMU-centrene, der normalt tilbyder undervisning inden for erhvervsrettet efteruddannelse.
The theoretical schooling takes place at vocational colleges (tekniske skoler and handelsskoler), and to some degree at AMU-centres, which ordinarily offer courses within continuing vocational training (CVT).
Skolerne er selvstændige institutioner, der styres af bestyrelser med et lige antal repræsentanter for arbejdsgivernes foreninger og fagforeningerne.
The vocational colleges are independent institutions, which are governed by boards that have equal representation of employer's confederations and trade unions.
I skolebestyrelserne sidder også en repræsentant fra de omgivende kommuner og amter.
The schools' boards also comprise a representative from the surrounding municipalities and counties.
• De juridiske rammer omkring erhvervsskolerne er meget brede og giver den enkelte skole rig mulighed for selv at organisere undervisningen og administrere de undervisningsmæssige tilskud.
The legal framework for the vocational colleges is very broad, leaving the individual colleges a large degree of freedom to organise their teaching and to administer the educational grants.
Danmark oplevede sidst i firserne og i starten af halvfemserne en mangel på lærlingepladser, hvilket medførte en stigende frafaldsprocent på erhvervsskolerne.
During the late 80's and early 90's Denmark experienced a shortage of apprenticeships within vocational training.
Det politiske ønske om at skabe bedre muligheder for den praktiske undervisning førte til en politiske aftale i 1992.
The political desire to create more opportunities for practical training led to the "apprenticeship agreement" in 1992.
Aftalen medførte en reform af Arbejdsgivernes Elevrefusion (AER).
This led to a reform of the Collective Employer Fund (Arbejdsgivernes Elevrefusion, AER).
AER er oprindeligt indført ved lov i 1977 for at skabe et større incitament for virksomhederne ved at give dem tilskud til gengæld, for at de i højere grad beskæftiger elever.
AER was originally introduced in 1977, in order to create an incentive to companies to employ more students by offering them a grant.
Dette tilskud bliver fordelt af AER og doneres hovedsageligt til virksomhederne som en kompensation for elevlønninger i perioder med skolebaseret undervisning, og samtidig som et generelt tilskud til alle virksomheder, der tilbyder lærepladser.
This grant, allocated by the AER, was given to companies primarily as compensation for the students' wage during periods of schoolbased training, and secondarily as a general grant to all companies offering vocational training.
Dette generelle tilskud blev dog gradvist afviklet i slutningen af 1996, og erstattet af en ny permanent tilskudsordning, der kun inddrog et begrænset antal praktikpladser.
The general grant was phased out by the end of 1996 and replaced by a new permanent subsidy arrangement involving a limited number of work placements.
AER er det administrerende organ, der fordeler tilskuddet.
AER is the administrative body, which distributes the allocation.
Denne ordning bliver hovedsageligt finansieret gennem et tvungent bidrag fra arbejdsgiverne og i mindre grad fra staten.
The arrangement is financed primarily by compulsory contributions from employers, secondarily by the state.
Fra og med 1999 vil AER dog udelukkende være finansieret af bidrag fra arbejdsgiverne.
However from 1999 AER will be financed exclusively from compulsory contributions from employers.
Midlerne allokeres som direkte tilskud, lønkompensation, godtgørelse af transportudgifter, tilskud til trainee-ophold i udlandet og subsidiering af den teoretiske undervisning.
The funds are allocated as direct subsidies, wage compensation, refund of transportation costs, trainee periods abroad and subsidised theoretical training.
Frafaldsprocenten inden for erhvervsuddannelserne er nu begyndt at falde.
The drop-out rates in basic vocational training have now begun to fall.
Inden for visse sektorer af arbejdsmarkedet er der nu et overskud af ledige praktikpladser.
In certain sectors of the labour market, there is now a surplus of work placements available.
Erhvervsuddannelserne (EUD) udgør ungdomsuddannelser i Danmark og finansieringsstruktur såvel som for størstedelen af de sætter standarden for den praktiske fordeling erhvervsrettede den generelle af midlerne.
EUD vocational training constitutes the main part of IVT in Denmark and sets the standard for the general structure of financing of IVT, as well as for the practical allocation of funds.
• Social- og sundhedsassistent.
Social and health assistant.
• Pædagogisk grunduddannelse.
Pedagogical basic training.
SOSU forløbene varer 11 Vz år og er sammensat af flere forskellige forløb.
SOSU training programmes last for 11 Vz years and are also organised as sandwich courses.
De regionale og lokale myndigheder sætter en adgangsbegrænsning, og denne bliver administreret af fælles bestyrelser.
Access is limited by regional and local authorities, and is administered through joint governing boards.
Uddannelsen er gratis (med undtagelse af visse undervisningsmaterialer), og der udbetales løn til eleverne.
The education is free of charge for students (with the exception of some teaching materials), and the students receive a salary.
Amtets administrerende organer er de primære finansieringskilder.
The regional (county) administrative bodies provide the main source of financing.
Det er hovedsagligt denne faktor, der adskiller SOSU fra EUD.
This is the main difference between SOSU courses and EUD vocational training.