natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det skønnes, at der i de kommende år vil ske en udvikling i indbyggernes alderspyramider i en retning præget af en generel befolkningsnedgang og en svag udvandringsbevægelse.
In years to come the age profiles given below will probably be influenced by a general population fall and a slight migratory movement.
En første tilbagegang i det belgiske befolkningstal fandt sted i 1983.
Belgium's population began to fall in 1983.
Indtil år 2000 vil den årlige nedgang svinge mellem en og halvanden promille.
Between now and the year 2000, the annual drop will vary between 1 and 1.5 per thousand.
Herefter vil dette promilletal vokse fortsat og nå op på 4,5 promille i 2025.
It will become increasingly marked and reach 4.5 per thousand by 2025.
Flandern vil have 5 % færre indbyggere, Wallonien 15 % og hovedstaden Bruxelles 28 %.
Flanders will lose 5 %, Wallonia 15 % and Brussels 28 % of their inhabitants.
Den udenlandske del af befolkningen vil fortsætte med at stige i langsommere tempo og vil derefter begynde med at falde.
The foreign population will continue to rise less and less rapidly, level off and then begin to fall . In the year
I år 2000 vil udlændingene sikkert udgøre 10 % af befolkningen (9 % i øjeblikket).
2000 foreigners will probably account for 10 % of the population (9 % at present).
Det stigende antal ældre mennesker er en anden vigtig faktor.
The rise in the average age of the population will be a further important factor.
Antallet af erhvervsaktive mellem 20 og 59 år vil falde fra 53 % i 1980 til 48 % i 2025.
The number of people aged between 20 and 59 will fall from 53 % in 1980 to 48 % in 2025:
28 til 24 % 19 til 28 %
- young people - old people from 28 to 24 % from 19 to 28 %.
De foretagne skøn over befolkningstilvækst viser, at kvinderne, både belgiske og udenlandske, gennemsnitligt vil få 1,9 børn i 1995 og 2,1 børn i 2025 (derfor måske fra dette tidspunkt på ny befolkningstilvækst).
Birthrate forecasts indicate that women (Belgians and foreigners taken together) will bear on average 1.9 children in 1985 and 2.1 children in 2025 (which perhaps explains the return to population growth expected at that time.
Resultatet af disse bevægelser er, at Belgien vil tabe omkring en million indbyggere i løbet af lidt mindre end et halvt århundrede, og at tærskelen til de ti millioner indbyggere sandsynligvis aldrig vil blive nået.
Consequently, Belgium's population will decrease by approximately one million in slightly less than 50 years and will probably never reach the ten million threshold.
C. IND- OG UDVANDRINGER
C. Migration
Siden 1978 har Belgien ikke mere været det tiltrækkende område, som det var efter anden verdenskrig for arbejds tagere og deres familier.
Since 1978 Belgium has no longer been the haven it once was for workers and their families after the 1940-45 war.
Der finder imidlertid ikke nogen bevægelse sted i tilbagegående retning mod oprindelseslandene eller andre befolkningsområder; den afgang, der finder sted, synes at være resultatet af naturlige svingninger.
Nevertheless, there does not seem to be a move by people to return to their countries of origin or other populated areas, the departures seemingly the result of natural fluctuations.
I 1983 udvikler situationen sig næppe mere.
In 1983 the situation remained more or less steady.
Udlændingene, som for størstedelens vedkommende er indvandrere af anden el 1er tredje generation, er således fordelt (891 244 udlændinge, dvs. 9 % af den samlede befolkning):
The population of "foreigners" consisting for the most part of second or third generation migrants could be broken down as follows (891 244 foreigners, i.e. 9 % of the total population):
16 % (12 % fra Marokko, 1 % fra Zaire)
( 7% Turkey)
Amerikanske lande: Asiatiske lande: Statsløse og andre:
Stateless persons and others
Det skal blive interessant i de kommende år at følge resultaterne af en kampagne, der er i gang, og som på den ene side i så stor udstrækning som muligt skal begrænse den illegale indvandring, der organiseres under skin af familiegenforening (specielt fra de nordafrikanske lande), og på den anden side gennem naturalisering skal fremme såvel den økonomiske som den sociale integration
This campaign also seeks to encourage integration through the naturalization of foreigners who have been established both economically and socially for a long time.
D. DEN ERHVERVSAKTIVE BEFOLKNING
Working Population
Samfundsøkonomiske kategorier
Employment at home
Lønmodtagere 1.2. Selvstændige og medhjælpere
1.1 Wage and salary earners 1.2 Self-employed and assistants
Grænsebeskæftigelse
Cross-border employment
Beskæftiget erhvervsaktiv befolkning (1 + 2)
Employed labour force (1) + (2)
SAMLET ERHVERVSAKTIV BEFOLKNING
Total working population
(1) Skøn foretaget af arbejdsministeriet
*Estimate of the Ministry of Labour and Employment
Siden 1978 er den erhvervsaktive befolkning i Belgien steget med 64 031 personer.
Since 1978 the Belgian working population has increased by 64 031.
Dette tal er slutresultatet af forskellige bevægelser mellem mænd og kvinder, men også mellem den erhvervsaktive befolkning og de støttemodtagende arbejdsløse.
This figure is the result of various movements not only between men and women but also between the employed labour force and unemployed persons drawing benefit.
Sammenligning af den erhvervsaktive befolkning i 1978 og 1983
Comparison of working population between 1978 and 1983
Lønmodtagere (i Belgien) Lønmodtagere (i udlandet) Selvstændige og medhjælpere
Wage and salary earners (abroad)
Beskæftiget erhvervsaktiv befolkning
Employed working population
Støttemodtagende arbejdsløse
Unemployed drawing benefit
Samlet erhvervsaktiv befolkning
Total working population
Kvinderne er repræsenteret mere og mere i den erhvervsaktive befolkning på alle niveauer, men især i de arbejdsløses grupper.
The proportion of women in the working population has increased steadily at all levels, particularly amongst those entitled to benefits.
De kompenserer således, især i den ikke-produktive del, at mændene er mindre repræsenteret.
Thus, they compensate, especially in the non-productive sector, for the lower proportion of men.
På fem år har der været et bruttotab af arbejdspladser på mere end 100 000.
Over a period of five years the number of jobs fell by 100 000.
Det er interessant at konstatere stigningen i antallet af selvstændige, ofte tidligere arbejdsløse, som drager nytte af bestemte love for at starte deres egen forretning, hvor hustruen indtager rollen som medhjælper.
It is interesting to note the increase in the numbers of self-employed, often formerly unemployed who have taken advantage of certain state schemes to set up their own businesses, often with their wives as assistants.
Den samlede erhvervsaktive befolkning derimod er præget af den nye betydning, som de offentlige myndigheder indtager.
In contrast, the total working population has been influenced by the new important role of the public authorities.
Det er på dette område, dvs. ofte i den tertiære sektor, at der opstår ny beskæftigelse for kvinder.
It is in this area and very often at tertiary level that new jobs for women have been created.
På økonomisk niveau må det bemærkes, at der på fem år er forsvundet næsten 150 000 arbejdspladser, især i den sekundære sektor, der tidligere beskæftigede mænd med middel kvalifikationsniveau eller uden kendskab til den teknologiske udvikling.
It has to be noted that industry lost almost 150 000 jobs in five years, mainly in the secondary sector, especially jobs held by men who were either poorly qualified or out of step with technological developments.
E. DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE SEKTOR
E. Public and Private Sectors
Indenlandsk lønnet beskæftigelse - udvikling mellem 1974 og 1983 -(den offentlige og den private sektor) (1)
Table 2 Evoluation of salaried employment between 1974 and 1983 (public and private sectors)*
Udvikling 1978 til 1983 i absolutte tal
Development 1978 and 1983 in absolute figures
Den offentlige sektor heraf den tertiære sektor
Salaried employment in Belgium
Antallet af lønnede arbejdstagere falder konstant (ca. 50 000 arbejdspladser på fem år).
Jobs for salary and wage earners have fallen steadily (some 50 000 over a period of five years).
Denne udvikling kan konstateres i den private sektor og inden for den sekundære sektor.
This is the situation in the private sector and in occupations in the secondary sector.
Til trods for en vis bremsning stiger antallet af arbejdspladser i den offentlige sektor, idet der er næsten en million arbejdstagere med tjenestemandsstatus (den tertiære sektor) .
Apart from a minor relapse, employment in the public sector has been on the increase as it now provides jobs for almost a million salaried employees (tertiary sector).
I den private sektor, der er dobbelt så stor som den offentlige, vokser den såkaldte "tertiære" del.
In the private sector (twice the size of the public) the "tertiary" share is on the increase.
Den udgør omkring 51 % af den samlede private sektor i 1983.
In 1983 it accounted for 51 % of the whole of this sector.
Af hele den lønnede beskæftigelse, offentlig og privat, udgør den "tertiære" sektor to tredjedele.
Two-thirds of wage and salary earners in the public and private sectors are involved in tertiary activities.
Det synes atvære vanskeligt at stabilisere bevægelsen, dels på grund af den betydelige del, der dækkes af de offentlige myndigheder (som der vil blive flere af som følge af regionaliseringen) og på grund af statens over tagelse af et vist antal arbejdstagere med særlig status i forbindelse med foranstaltninger mod arbejdsløsheden, dels på grund af tendensen til at overføre en række funktioner til den tertiære sektor, der tidligere betragtedes som en del af den sekundære sektor.
It seems difficult to stabilize this movement, on the one hand because of the important role played by public services (increase in their number following regionalization) and because of state schemes for workers with a special status who have participated in measures to combat unemployment, and on the other hand, by the "tertiarisation" of a certain number of occupations previously regarded as part of the secondary sector.
I ALT
Men
Ser man bort fra den arbejdskraft, der ikke kan henregnes til en bestemt region (udlændingene), repræsenterer Flandern en voksende del af den lønnede beskæftigelse (51,5 % i 1977).
Leaving aside figures which cannot be broken down regionally (foreigners), Flanders has provided an increasing number of jobs for wage and salary earners (51.5 % in 1977).
Også kvinderne er mere og mere repræsenterede, fra 34 % i 1977 til 36 % i 1983.
Women, too, accounted for an increasing share, rising from 34 % in 1977 to 36 % in 1983.
F. ARBEJDSLØSHED I BELGIEN
F. Unemployment in Belgium
I beskrivelsen af den erhvervsaktive befolkning i 1978 er der medregnet 280 000 arbejdssøgende.
280 000 people were listed as drawing benefit in the breakdown of the working population for 1978.
I tabel 1 er der tale om mere end 500 000 arbejdssøgende.
Table 1 gives a figure of more than 500 000 job seekers in 1983.
Siden da har der i Belgien været en vis stabilisering af arbejdsløsheden som imidlertid skal ses i sammenhæng med visse foranstaltninger mod arbejdsløsheden, hvis følger statistisk set er tydelige.
Since then the level of unemployment in Belgium has levelled off thanks to certain measures to combat unemployment, the statistical effects of which are obvious.
De arbejdsløse har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse på grundlag af tidligere arbejdsydelse eller på grundlag af afsluttede studier "med resultat", specielt for unge under 25 år.
Persons who have paid national insurance contributions during prior periods of employment, or have successfully completed their education (this usually applies to the under 25s) are entitled to unemployment benefits.
Arbejdsløshedens varighed synes at blive længere og - mere end antallet af arbejdsløse - at være afslørende for den økonomiske krises virkninger på beskæftigelsen.
The duration of unemployment seems to be increasing and this, rather than the number of unemployed persons, seems to be indicative of the effects of the economic crisis on employment.
Arbejdsløse under 25 år
Unemployed under 25
Mænd Kvinder
Men Women Total
Arbejdsløse tilmeldt på grundlag af arbejde
Unemployed eligible because of social security contributions
Arbejdsløse tilmeldt på grundlag af studium :
Unemployed school leavers
Arbejdsløse, som har været uden arbejde i to år eller længere:
Unemployed for two or more years
- Arbejdsløsheden blandt de unge under 25 år er ens i Flandern og Wallonien (30 %), selv om der er flest kvinder.
The level of unemployment amongst the under 25s is similar in Flanders and Wallonia (30 %) although women are more numerous in the latter.
- Arbejdsløse med afgangsbevis fra en skole og med ret til understøttelse alene på grundlag heraf udgør mere end 10 % af det samlede antal.
Unemployed young people who qualify for benefit on the strength of their school-leaving certificates account for more than 10 % of total unemployment.
I Wallonien når denne del op på 15 % for kvindernes vedkommende.
In Wallonia, this figure is as high as 15 % for women.
I Bruxelles er disse tal lavere, og arbejdsløsheden rammer ældre arbejdstagere med lavere uddannelsesniveau.
In Brussels, these figures are lower and unemployment affects older workers with poorer qualifications.
) procent = antallet af arbejdsløse med fuld støtte i % af antallet af arbejdsløshedsforsikrede pr. 31.1.85 (Kilde: Institut National d'Assurance Maladie-Invalidité - INAMI).
Long-term unemployment (two years or more) affects half of all job seekers. This level is higher in the case of women in all three regions.
Langtidsledigheden (mindst to år) rammer halvdelen af de arbejdssøgende. Denne procentdel er højere for kvinderne i alle regionerne.
It is noticeable that with the exception of Brussels, these figures are lower than those recorded for the entire working population.
Det ses, at procentdelene uden for Bruxelles er lavere end for det samlede antal arbejdstagere, og at den mærkbare forskel i Bruxelles, hvor udlændingene udgør 25 % af befolkningen, skyldes det meget lave kvalifikationsniveau, som visse udlændinge har (marokkanere, tyrker ...), som der er mange af i visse hovedstadskommuner.
The considerably higher figure for Brussels, where foreigners make up 25 % of the population, results from the very poor qualifications of workers from certain countries (Morocco, Turkey) who are present in considerable numbers in some areas of the capital.
G. ARBEJDSLØSHED BLANDT DE UNGE UNDER 25 ÂR
G. Unemployment Amongst the Under 25s
Det er allerede blevet nævnt, at en række arbejdssøgende har krav på arbejdsløshedsunderstøttelse uden nogen sinde at have arbejdet som lønmodtagere, selvstændige eller som offentligt ansatte.
Mention has already been made of the fact that a certain number of job seekers are entitled to unemployment benefit although they have never worked in any capacity (salary or wage earner, self-employed, public employee).
Siden 1968 er anvendelsesområdet for loven om arbejdsløshed (artikel 124) blevet udvidet til at omfatte størstedelen af dem, der forlader afgangsklasserne, og som melder sig som arbejdssøgende hos ONEM, så snart de har afsluttet deres eksamen.
In fact, since 1968 the law on unemployment (article 124) has been extended to cover most school leavers having successfully completed the two final years of secondary education
Efter et praktikophold (stage) på 150 arbejdsdage har disse unge, hvis de ikke har fundet beskæftigelse, krav på arbejdsløshedsunderstøttelse, hvis støtteise afhænger af deres alder og deres familiære situation.
3 the National Employment Office as soon as they have completed their examinations. If, after a period of 150 working days, these young people have not found a job, they are eligible for unemployment benefits which vary according to their age and family circumstances.
Således kan de, der har opnået eksamen i juni, modtage støtte i januar eller februar i henhold til deres regi streringsdato *)
This will apply to fewer and fewer young people in the immediate future with the extension of compulsory education up to the age of 18.
Det vil med andre ord sige, at antal let af registrerede og den effektive stigning i antallet af støttemodtagende arbejdsløse, der opstår seks måneder efter, ikke er ekvivalente, så meget desto mere som disse unge indgår i statistikkerne sammen med de øvrige jævnaldrende, der er tilmeldt på grundlag af arbejdsydelse.
This means the number of registrations and the actual increase in the numbers of those drawing benefits which results six months later do not tally, in particular as these young people figure in the statistics with their peers who qualify for benefits on the basis of social security contributions paid during previous employment.
Omkring 10 % af de arbejdsløse modtager støtte på grundlag af et studium, medens 30 % af de arbejdssøgende er under 25 år.
Some 10 % of the unemployed do in fact qualify on the basis of their school-leaving certificates whereas 30 % of job seekers are under 25.
Det er således vanskeligt at bedømme omfanget af de personer, som ingen vil have med at gøre, - unge, der går ud af skolen og direkte ind i arbejds løsheden uden at have haft lejlighed til en første overgang til et normalt lønnet arbejde.
Thus, it is difficult to calculate the exact number of dropouts, i.e. school leavers who enter directly the ranks of the unemployed without having had a first experience of normal, paid employment.
Det bliver stadig vanskeligere med sådanne skøn, idet ungdomsarbejdsløshedens mærkbare stigning i januar og februar (i oktober for dem under 18 år) er genstand for polemik blandt "specialister", der er mere interesserede i at finde frem til argumenter end til løsninger.
Such estimates are further complicated by the fact that the major increase every year in youth unemployment in January and February (in October for the under 18s) is the subject of controversy among "experts" more concerned with rehearsing arguments than finding solutions.
Man har på grundlag af to hele opgørelsesår (1982-83 og 1983-84) prøvet at finde frem til omfanget af de unge, der bliver og dem der ikke længere er arbejdsløse, idet man er klar over rotationerne inden for grupperne.
At attempt has been made, on the basis of two full sessions ('82-83 and '83-84), to assess the difference between the numbers of young people entering and leaving the ranks of the unemployed, taking into acount rotations within these groups.
Den giver dog mulighed for at foretage et meget tilnærmet skøn over forskellen mellem dem, der netop er blevet arbejdsløse (+) og dem, der har fået arbejde (-):
However, this does permit a very accurate estimate of the differences between the numbers of those joining the unemployed (+) and those taking up employment (-):
Mænd :
Men
Fra september 1982 til marts 1983: + 9 774 Fra april 1983 til august 1983: - 6 024 Effektiv stigning: + 3 750 unge arbejdsløse
+ 9 774 - 6 024 + 3 750 unemployed young people
Fra september 1983 til februar 1984: + 8 020 Fra marts 1984 til august 1984: - 6 295 Effektiv stigning: + 1 725 unge arbejdsløse
+ 8 020 - 6 295 + 1 725 unemployed young people
Den samme undersøgelse giver: - i 1983 en stigning på + 4 780 kvinder - i 1984 en stigning på + 5 530 kvinder.
Women calculated on the same basis: in 1983 an increase of + 4 780 women in 1984 an increase of + 5 530 women,
Det ville være interessant at fortsætte denne under søgelse, for hvis bevægelserne varede ved, ville de antyde en uophørlig stigning med særlig mange unge langtidsledige med eksamensbevis, især kvinder, hvilket synes at modsige den næsten ordsprogsagtige påstand om, at uddannelsen gør det muligt at undgå arbejdsløshed, eller sætter spørgsmålstegn ved kvaliteten af skole uddannelsen på sekundærniveau, der fra 1984-85 omfatter alle til det fyldte 18. år.
It will be interesting to continue this study because if these trends were to persist, they would indicate a steady and marked increase in the numbers of young school leavers amongst the long-term unemployed.
I begyndelsen af skoleåret 1984-85 havde de arbejdsløse under 25 år - 67 % af mændene og 80 t af kvinderne -mindst afgangsbevis fra sekundærniveau I.
This would apply particularly to women which would seem to invalidate the saying which has now become a slogan that education helps to bypass unemployment, and to challenge the quality of secondary education for all, which was made obligatory in '84-85 up to the age of 18.
I beskrivelsen af skolesystemet kommer vi tilbage til betydningen af betegnelserne i denne tabel.
At the beginning of the school year '84-85, 67 % of male and 80 % of female job seekers under the age of 25 in Belgium held at least the lower secondary school-leaving certificate.
Fordeling af arbejdsløse under 25 år ifølge skoleniveau (oktober 1984)
Table 6 Breakdown of the unemployed under 25 according to level of schooling (October 1984)
Mænd (57 450)
Men (57 450)
Primærniveau, afsluttet eller ikke afsluttet
Primary level, completed or uncompleted
Sekundærniveau I - almen - erhvervsfaglig - teknisk
- general - vocational - technical
Sekundærniveau II - almen - erhvervsfaglig - teknisk - lærlingeuddannelse
- general - vocational - technical - apprenticeship
Andre :
Others
17 foruden det anerkendte niveau har en, to, endog tre års uddannelse, som er endt uden resultat.
In fact, at each level there is a considerable number of young people who, in addition to their certificates, have undergone one, two or even three years of training without subsequently finding a job.
Omfanget af 1. trin på højere niveau, specielt hvad angår kvinderne, kan forklares ved, at der er mange med pædagogiske diplomer, specielt lærere til undervisning på sekundær niveau I, nemlig over 6 000 kvinder og 2 000 mænd.
The incidence of the large numbers, of women in particular, in the first level of higher education is explained by the presence of numerous holders of teaching certificates, especially teachers qualified to teach in the lower secondary school level ("régents"), more than 6 000 women and 2 000 men.
H. FORANSTALTNINGER TIL BEKÆMPELSE AF ARBEJDSLØSHEDEN
H. Measures to Combat Unemployment
Den efterhånden klassiske tendens til at bremse stigningen i ungdomsarbejdsløsheden ved at beholde de unge i et undervisnings- eller uddannelsessystem har i mange år i Belgien ofte vist sig i form af en udvidelse af programmerne og af nødvendigheden af at forhøje antal kursustimer, antal skoleår.
The now classic tendency of putting a check on youth unemployment by keeping young people in school or training institutions longer has been practised in Belgium for some years. The extension of existing programmes or the need to increase the number of courses or school years were often used as pretexts.
Inden for den højere undervisning er denne tendens gammel, idet den i mangel af "numerus clausus" skulle begrænse adgangen til universitetet, til visse fakulteter, for et for stort antal elever (i det mindste i afgangsklasserne).
In higher education this trend dates back further since efforts have been made here, in the absence of restricted university admissions, to limit the number of young people gaining access to certain university faculties (i.e. restrictions at least in the last two years of secondary education).
Der, hvor der krævedes to år for at opnå diplom, bliver det nødvendigt med tre, måske fire.
Where previously two years sufficed to obtain a certificate, three or even four years became necessary.
Hvor en embedseksamen kunne opnås på fire år, bliver det nødvendigt med fem eller seks år.
Where a degree could be obtained in four years, five or six became the rule.
Med arbejdsløshedens opblussen er denne udvikling blevet almindelig, og udvidelsen af skolepligten til det 18. år er et eksempel herpå.
With the upsurge in unemployment these steps became general policy and the extension of compulsory education to 18 is one aspect of it.
Andre foranstaltninger er blevet truffet af de forskellige regeringer for på mere aktiv vis at kæmpe for beskæftigelsen og på en vis måde trænge ind til virksomheder og offentlige administrationer.
Successive goverments have striven by various means to increase employment and, in some cases, to force open the doors of firms and public authorities.