natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nogle vanskeligheder hang ifølge rapport­erne sammen med snævre finansielle ram­mer, der begrænsede mulighederne for at stille de nødvendige kurser til rådighed.
Some obstacles were reported to stem from financial constraints limiting the possibilities to make requisite courses available.
Der fandtes ikke noget klart svar med hensyn til behovet for at holde fast ved rutinekurserne eller stille midler til rådig­hed for mere usikre nye kurser.
No clear-cut answer was available as to the need to ensure the exist ence of the routine courses or allot funds to more risky new ones.
I forbin­delse med lærlingeuddannelsens udvik­ling anså inspektørerne en holdnings­ændring for at være af afgørende betyd­ning for, at denne form for uddannelse accepteres på lige fod med andre skoleuddannelser.
In developing apprenticeship training, inspectors con sidered changing attitudes of primary importance: to bring this form of training on to an equal footing with other school ing.
I arbejdsministeriet diskuteres en rimelig fordeling mellem unge, der søger en grunduddannelse, og voksne, der tilby­des omskoling, når begge dele finansie­res med offentlige midler.
A reasonable trade-off is discussed be tween youngsters who are looking for their first education and adults being of fered retraining by the Ministry of Labour, if both come out of the public purse.
Som regel sam­arbejder arbejdsmarkeds­ og skolemyn­dighederne ganske godt i spørgsmål, der vedrører lærlingeuddannelsen.
In general, the labour market authorities and the school authorities cooperate quite well in matters of apprenticeship training.
Arbejds­markedets folk kender virksomhederne, og skolens folk ved, hvad erhvervssko­lerne kan tilbyde.
La bour people know the companies, school people know what the vocational institutions can offer.
"1 mange skoler prioriteredes undervisnin­gen pd skolen, til skade for unge lærlinge. "
The inspectors "(...) found bottlenecks in availability of training places (...)"
Der findes endvidere en ond cirkel for så vidt angår information: jo mindre uddan­nelse du har, desto mindre information når frem til dig.
A group of officials in a rather central position is the corps of inspectors, about 50 in number.
De der kun har lidt eller in­gen uddannelse, er også dem, der er mindst interesserede i uddannelse.
They take part in the work of local advisory councils, ensure that the decisions are carried out, draw up the contracts, and negotiate between the trainee and the trainer.
Inden for visse sektorer kan lærlingeuddannelsen ikke svare sig: små virksomhedsejere har næppe tid til at uddanne, og de kan da slet ikke afse tid til at udfylde den nødvendige do­kumentation.
They decide on the allocation of funds: compensation to employer, purchase of theoretical courses, reimbursements to students for some living expenses, and costs of administration.
Deltidsarbejde kan også give problemer.
"In many schools preference was given to instruction at school to the detriment of young apprentices." prentices."
Ideelt set bør teoriunder­visningen tages i fritiden, men dette kan ofte være vanskeligt at gennemføre.
In a recent inquiry (Lapiolahti 1992), the inspectors were requested to assess pre
• Λ·*"Λί at skabe en arbejdsplads end for at stille en læreplads til rådighed.
placed on implementation and evolution.
Der findes nu et stærkt politisk pres for at fritage ar bejdsgiverne for de sociale ydelser, men der vil intet ske før efteråret 1995 på grund af parlamentsvalget i foråret.
Reforms are not very radical, as the main features of organization and financing have been retained, but they go some way towards decentralization of powers and responsibilities.
De adspurgte anså det første uddannel sesår for at være aldeles afgørende for det endelige resultat.
In particular, gates will be opened for:
"(...) blev det fastsidet, at arbejdsgiverens holdning var afgørende for succes eller mangel pd samme.
□ expanding the volume of appren­ticeship training,
Lovreformer er nu forelagt, og der vil fra nu af blive sat ind på at gennemføre og videreudvikle dem.
"(...) the attitude of the employer was found to be decisive for success or failure.
Reformerne er ikke særlig radikale, idet organisation og fi nansiering som hovedregel er undtaget, men de går i retning af en decentralisering af magt og ansvar.
Priority to pro­duction, insufficient appreciation, indifference, unclear responsibilities were sieved out as major difficulties to be over­come. "
Et skridt i denne retning er muligheden for at aflægge eksamen, uanset på hvilken måde færdighederne er opnået;
An inquiry among headmasters of voca­tional institutions (1994) showed that most of the headmasters saw no problems in cooperation, while the inspectors consid­ered this an obstacle.
"De små virksomheder ønsker, at etableringen af uddannelsescirkler frem mes, og klager over, at erhvervsskolerne ikke viser vilje til at koordinere deres kursus med arbejds giverens behov."
Some threshold problems were cited: uncoordinated syl­labus, lack of premises, available teach­ing resources, traditions, jealousy about domains, isolation from working life, compartmentalized teaching according to disciplines.
En undersøgelse blandt erhvervsskole ledere (1994) viste, at de fleste skoleledere ingen problemer så i at samarbejde, mens inspektørerne så dette som en hindring.
□ putting this avenue on a par with others in the educational structure.
Nogle tærskelproblemer nævntes: ukoordinerede undervisningsplaner, man gel på lokaler, disponible undervisningsressourcer, traditioner, nidkærhed med hensyn til domæner, isolering fra ar bejdslivet, strengt opdelt undervisning uden tværfaglige forbindelser.
One step in this direction is the independ­ence of examination of the ways skills have been acquired.
* få skolerne til at forstå og sætte pris på deres nye rolle som dele af et aktivt og kontinuerligt uddannelsessystem, med fungerende kontakter til erhvervslivet.
□ making the schools realize and ap­preciate their new role as elements of an active and continuing system of education, with functioning contacts with the business sector.
Dette vil gavne skoler og pædagoger i form af nyskabende ideer og viljen til at gå i samarbejde med institutioner andetsteds i Europa.
This will ben­efit schools and educators with innova­tive ideas and readiness to enter into co­operation with institutes elsewhere in Europe.
"En presserende opgave er (...) at vække interesse bos arbejdsgiverne og at f d dem involveret."
"Small business would like to see the formation of training circles encour­aged, and complains about the lacking willing­ness of the vocational schools to coordinate their courses with the needs of the employer."
De små virksomheder ønsker, at etableringen af uddannelsescirkler fremmes, og klager over, at erhvervsskolerne ikke viser vilje til at koordinere deres kursus med arbejdsgiverens behov.
Small business would like to see the for­mation of training circles encouraged, and complains about the lacking willingness of the vocational schools to coordinate their courses with the needs of the em­ployer.
De understreger endvidere, at lærlingeuddannelsen kan være temmelig dårligt stillet i konkurrencen med andre arbejdsmarkedstiltag: en arbejdsgiver får måske mere støtte til
They also point out that appren­ticeship training can be quite incom­petitive vis­à­vis other labour market measures: an employer may get more sup­port for the creation of a job than for making a training place available.
En presserende opgave er imidlertid at vække interesse hos arbejdsgiverne og at få dem involveret. Der er megen uudnyttet kapacitet at hente.
An urgent task is, however, to make em­ployers interested and committed.
Det var dette, som Vilho Hirvi, generaldirektør for Det Nationale Uddannelsesråd, tænkte på, da han for nylig konstaterede, at "en vellykket kampagne for flere uddannelsespladser bør være et nationalt anliggende".
This is what Mr. Vilho Hirvi, the Gen­eral Director of the National Board of Education, had in mind when he recently suggested that "a successful campaign for increasing training places should be a matter of national effort".
Juhani Lapidatiti, Lærlingeuddannelsen i praksis (på finsk), Det Nationale Uddannelsesråd, 1992.
Juhani Lapidatiti, Apprenticeship training in Prac­tice (in Finnish), National Board of Education, 1992.
Järvenpää & Nuppola, Uddannelsesmetoder i køleudstyrsindustrien (pá finsk), Tampere Universitet, institut for uddannelse, 1992. CEDEFOP
Järvenpää & Nuppola, Training methods in the refrigerating equipment sector (in Finnish), Univer­sity of Tampere, Institute of Education, 1992. CEDEFOP 32
Erhvervsuddannelse i Østrig leder af afdelingen for uddannelses­ og samfundspolitik i Industriellen verei n i­gung, Wien
Vocational training in Austria
Efter endt skolepligt kan man slå ind på følgende uddannelsesveje:
The following educational paths may be selected following compulsory education:
□ Fire år på sekundærtrinnet i Allge­meinbildende Höhere Schulen (gymna­sier), der giver adgang til universitetet.
□ the four­year advanced level at the General Higher School which leads to uni­versity entrance (grammar schools),
Da bestyrelsen for Industriellenvereini­gung (I.V.) ­ den største frivillige arbejds­giverorganisation i Østrig ­ i maj 1987 traf beslutning om, at "Østrig skal være med­lem af EF", var det hverken sikkert, om eller hvornår denne vision ville gå i op­fyldelse, men det første politiske skridt hen imod Europa var taget.
When in 1987 the Board of the Industri­alists' Association (I.V.) ­ the largest vol­untary employers' organization in Austria ­ took the decision that "Austria must be­come a member of the EC", it was uncer­tain if and when this vision would be­come reality but an initial course was set towards Europe.
Det var ikke kun økonomiske spørgsmål, der stod i forgrunden for argumentationen (2/3 af al ind­ og udførsel henholdsvis kommer fra og går til EF­landene), men også et ønske om udviklingen af et "borgernes Europa".
The prime consideration was not confined to solely economic is­sues (2/3 of Austria's trade is conducted with Community Member States) but also to the growing together of a "Europe of citizens".
□ Fem års fuldtidsuddannelse på Berufs­bildende Höhere Schulen, der foruden en erhvervsuddannelse også giver adgang til universitetet (f.eks. tekniske læreanstal­ter og handelshøjskoler).
□ the five­year full­time vocational train­ing at Higher School which opens the opportunity for both university entrance and vocational training (e.g. technical and commercial schools),
Forfatteren tegner et billede af uddannelsessystemet i Østrig og understreger i denne forbindelse, at tre af fire mulige "uddannelses­veje" efter endt skolegang fører til en erhvervsuddan­nelse.
The author broadly sketches the contours of the Austrian vocational training system, stressing that three of a total of four "education paths" following compul­sory schooling provide vo­cational training.
Afslutningsvis rede­gør han for østrigsk in­dustris vigtigste forventnin­ger til den europæiske inte­gration og tilføjer, at "(...) ingen vision, ingen anled­ning (...) i de sidste årtier i det østrigske uddannelses­system har udløst en tilsva­rende diskussions­ og re­formiver, som den europæ­iske integration".
He goes on to state the most impor­tant expectations which Austrian industry places upon European integration, stressing that "(...) no vi­sion, no single event (...) in preceding decades caused more movement towards discussion and reform in the Austrian education sys­tem than European integra­tion".
□ Tre til fire års fuldtidsuddannelse på Berufsbildende Mittlere Schulen (f.eks. tekniske og handelsfagskoler), der ikke giver adgang til universitetet.
J the three ­ four year full­time voca­tional training Intermediate School (e.g. technical and economic specialized col­leges) which do not provide access to uni­versity,
□ En vekseluddannelse, som regel tre til tre og et halvt års uddannelse i en virk­somhed, omfattende deltidsundervisning på en erhvervsskole.
It was clear from the very outset that an efficient economic area could not be pre­scribed through provisions, laws and regu­lations and that human beings primarily must mould and bolster it.
Det var klart fra begyndelsen, at et fun­gerende fælles økonomisk system ikke kan forordnes ved bestemmelser, love og direktiver, men frem for alt skal udfor­mes og støttes af befolkningen.
The thoughts of Jean Monnet were the guiding light for the I.V. and incentive enough to look in depth at the consequences of EU acces­sion for education, qualifications, science and teaching.
Jean Mon­nets tanker har været en rettesnor for I.V. under de intensive overvejelser af, hvilke virkninger et EU­medlemsskab ville få for uddannelse, kvalifikation, videnskab og undervisning.
No vision, no single event has in preceding decades caused more movement towards discussion and reform in the Austrian education system than European integration.
Og der er ingen vision, in­gen anledning, der i de sidste årtier i det østrigske uddannelsessystem har udløst en tilsvarende diskussions­ og reformiver, som den europæiske integration.
□ the three to three and a half year train­ing in enterprises and part­time vocational schools as part of the dual vocational training system.
16% af de unge (i % af hele befolknin­gens relevante aldersgruppe, jf. tabel 1) tager uddannelsen på fem år på Berufs­bildende Höhere Schule, 13% tager ud­dannelsen på fire år på Allgemeinbildende Höhere Schule (gymnasiet), 8% tager den tre­ til fireårige uddannelse på Berufs­bildende Mittlere Schule, mens 41% af de unge får en erhvervsuddannelse i et vekseluddannelsesforløb.
16% of young people (as a % of this age group in the population, see Table 1) complete the five­year vocational train­ing Higher School, 13% the four­year General Higher School, 8% the three­four year vocational Intermediate School, 41% of young people complete dual vocational training.
Den 12. juni 1994 ­ en historisk dato ­bragte det overvældende, i dette omfang overraskende klare JA til Europa fra 66,6% af alle østrigere ­ en næsten atypisk klar tilkendegivelse af, hvilken vej man øn­skede at slå ind på i en uvis fremtid, en tydelig afvisning af angstparoler ­ mod udlændinge, mod afskeden fra neutralite­ten ­ og navnlig et vidnesbyrd om tilliden til landets politik.
The 12 June 1994 ­ an historical date ­and the tremendous and surprising Yes to Europe voiced by 66.6% of Austrians was an almost untypically clear expres­sion of intention to pursue the path to­wards an uncertain future, it was a clear renunciation of slogans designed to instil fear ­ of foreigners, or leaving a position of neutrality ­ and an expression of trust in the policies of this country.
Men det havde også europæisk betydning, for indtil da havde endnu intet land stemt så endrægtigt for EU efter Maastricht.
It was also of significance for Europe as no country had shown such unanimity in advocating the EU since Maastricht.
Det erhvervsrettede skole­system i Østrig
The vocational education system in Austria
De mangfoldige muligheder, der eksiste­rer efter folkeskolen (9 års skolepligt),
The multiplicity of opportunities follow­ing compulsory education (9 years) is doubtless an uncontested strength of the
Den nok vigtigste vej til sikring af et til­strækkeligt antal unge som kvalificeret faglært arbejdskraft fører via vekseluddan­
The most important path for ensuring a supply of skilled workers is the dual path
5 års videregående erhvervsuddannelse 4 års almendannende skole på sekundærtrin 3 eller 4 års erhvervsuddannelse på mellemtrin"
5-year vocational training higher school 4-year general higher school 3- 4-year vocational training intermediate school
Vekseluddannelse" Almindelig skolepligt·2'
13 8 dual vocational training" general compulsory school21
• gennemsnit for de 17­19­àrige (n ­ 104.920) " inkl. erhvervsfaglige elever i land­ og skovbrug 11eller fagskole i mindre end 3 ãr Kilde: BMUK (undervisningsministeriet), ÖSTAT (statistisk kontor), ibw­l > eregninger nelsen, som da også 46% af den relevan­te aldersgruppe starter på. anliggender, og der formuleres for tiden vigtige udgangspunkter til en "østrigsk hvidbog".
* average of 17- 19 year-olds (n=104 920) 1) including agriculture and forestry trainees 2) or specialized school of less than three years duration Source: BMUK; ÖSTAT; ibw estimates of vocational training which is taken by some 46% of this age group.
"Selv om kun ca. 2% af de unge (...) efter folkeskolen ikke fortsætter i nogen uddannelse, f dr 21% af de unge ingen afgangsek­samen efter mindst tre drs uddannelse (...)■"
"Although (...) only some 2% of young people do not pursue education and training after compulsory education, 21% of young people do not acquire a certificate following three years of further education or training (—)"
3.1 et "større hele" som EU vil de enkelte partneres målsætninger navnlig da have en chance for succes, når de falder sam­men med andre landes forehavender.
In a "larger entity" like the EU the aims of the individual partners have particular chance of success when they are identical to the concerns of other countries.
Det vil derfor være vigtigt for østrigsk erhvervsuddannelsespolitik at finde veje og få dem realiseret sammen med kolle­ger og venner fra andre medlemsstater.
On this account it is important for vocational policy in Austria to seek and implement jointly with colleagues and friends in other Member States the paths to pursue.
Ved udgangen af 1993 fandtes i Østrig 131 359 lærlinge under uddannelse på er­hvervsvirksomheder (jf. tabel 2).
At the end of 1993 in Austria there were 131 359 apprentices undergoing training (see table 2).
Nedgan­gen i antallet af lærlinge skal først og frem­mest ses på baggrund af den demografi­ske udvikling, men forstærkes af den sti­gende konkurrence mellem den praktiske uddannelse i virksomhederne og de videregående skoler samt en omend for­sigtig nytænkning inden for industrien.
The decrease in the number of apprentices is attributable primarily to demographic trends and is accentuated by increasing competition between practical training in companies and the school following compulsory schooling and through a still somewhat cautious rethinking in industry.
Forventninger til erhvervs­uddannelsespolitikken i EU
The autonomy of States in education and cultural policy is as important as the official competence borne by the European Union for educational issues as part of the Maastricht Treaty.
Lige så vigtige Den Europæiske Unions formelle kompetencer for uddannelses­spørgsmål er inden for Maastricht­trakta­tens rammer, lige så vigtig er staternes selvstyre inden for uddannelses­ og kulturpolitikken.
"The most important path for ensuring a supply of skilled workers is the dual path of vocational train ing which is taken by
Når I.V. skal formulere, hvilke forestil­linger Østrig forbinder med en europæ­isk erhvervsuddannelsespolitik, må der forudskikkes tre bemærkninger:
Expectations placed on vo cational training policy in the EU some 46% of this age group. "
Under I.V.'s synsvinkel fremstår følgende hovedområder som led i en europæisk erhvervsuddannelsespolitik:
In the view of the I.V. there are a number of focal points in European vocational training policy:
"Den nok vigtigste vej til sikring af et tilstrækkeligt antal unge som kvalifice­ret faglært arbejdskraft fører via vekseluddan­nelsen, som da også 46% af den relevante alders­gruppe starter pd. "
In formulating Austrian expectations of a European vocational training policy - from the perspective of the I.V. - three points come to the fore:
Fra 1.1.95, hvor medlemsskabet be­gyndte, har det ikke længere været infor­mations­ og motivationsarbejdet for EU, der har stået i forgrunden, men delta­gelsen i selve udformingen, i beslutnings­processen og i ansvaret.
Multiplicity means a richness of experience and thus the exchange of experience and information among European countries in vocational training is of decisive importance.
Erfaringerne fra denne medvirken vil påvise muligheder og grænser for gennemførelsen af politi­ske mål.
We would like to discuss and know more about the ideas, measures and procedures in other countries in order to make a better assessment of our own problems, to build upon our strengths and to eliminate weaknesses.
Mangfoldighed er ensbetydende med erfaringsrigdom, hvorfor infor­mations­ og erfaringsudvekslingen inden for erhvervsuddannelsen de euro­pæiske lande imellem har afgørende be­tydning.
Since 1.1.95 when Austria entered the Community the EU is no longer giving priority to information and publicity work but to involvement in organization, in decision making and in bearing respon sibilities.
Vi ønsker at vide mere om ideer, foranstaltninger og fremgangsmåder i an­dre lande og diskutere disse for på denne baggrund bedre at kunne vurdere egne problemer, udbygge styrkepositioner og eliminere svagheder.
The experience gathered in this will demarcate the opportunities and limitations of implementing political aims.
Vi bør alle have bedre kendskab til de andre, og de andre bør have bedre kend­skab til os.
The broader and stronger national con sensus is in political issues, the greater will be the chances of implementing these.
Østrigsk politik er endnu i færd med at fastlægge de fælles indholdsmæssige prio­riteter. Industrien har tilkendegivet sine
This means: Intensifying the exchange of experience between educational practitioners, experts, trainers in companies in order to examine the specificities of the Austrian vocational training system in the combination which has proved its
Det vil sige: En intensivering af erfarings­udvekslingen mellem uddannelses­
Austrian policy is still involved in formulating joint priorities as regards to con tent; industry has stated its expectations and significant approaches are currently
*#* landene også for unge under erhvervsud­dannelse og ikke kun eller først og frem­mest elever fra de videregående uddan­nelser samt studerende), men også en ud­videlse af deres viden om de andre euro­pæiske kulturer.
This signi­fies improving knowledge of foreign lan­guages among young people in the dual system, targeted promotion of interna­tional mobility (transnational exchange programmes for young people in voca­tional training and not only primarily for advanced school pupils and students) in addition to extending their knowledge of other European cultures.
"(...) en europæisk erhvervsuddannelses­politik (md) nødvendigvis fokusere pd uddannelse, men også pd efter­ og videreuddannelse. "
"(...) a European voca­tional training policy must also focus on continuing training. "
Der findes efter vores opfattelse ikke noget alternativ til erhvervsuddan­nelsen i form af vekseluddannelse ­det gælder for Østrig lige så vel som for Tyskland og Schweiz.
In Austria as in Germany and Switzer­land there is in our view no alternative to vocational training in a dual system.
Denne form for erhvervsuddannelse vil kun kunne bevare sin betydning, hvis dens tiltrækningsevne og adgangsmulighederne til højere uddannelsesniveauer forbedres. Men denne opfattelse bør afprøves kritisk i en dialog med andre medlemsstater.
This vocational training path can only maintain its significance if its attractiveness and its capacity to grant access to more advanced levels of education are improved.
50% af det, som folk lærer i vort samfund, vil foregå efter sko­len eller universitetet.
" (...) there is in our view no alternative to voca­tional training in a dual system. "
Det vil sige: Efter­ og videreuddannelse må bringes i fokus i den europæiske ud­dannelsespolitik, hvilket forudsætter en omfattende analyse af efter­ og videre­uddannelsesaktiviteterne i de forskellige lande (på skoler, universiteter, arbejds­pladser ...) samt en sammenligning af de europæiske forhold for på denne bag­grund at udforme politiske foranstaltnin­ger, f.eks. øgede muligheder for, at virk­somhederne kan trække investeringer i uddannelse fra i skat.
"In view of (...) high training investment by the economy in Austria (...) firms are not in a position to accept greater bur­dens. " For this reason tax incentives for training expenditure should be improved (for the indi­vidual and the company).