natgillin/translations-raw huggingface dataset:
jeg her blot begrænse mig til at sige, at dette er et af de områder, hvor det synes problematisk at tage udgangspunkt i vidnesbyrd.
Let me here, therefore, confine myself to saying that this is one of the areas in which the application of evidence appears to be difficult.
Det, at meget på det audiovisuelle område utvivlsomt er nyttigt, må ikke få os til at lukke øjnene for den kendsgerning, at det er nødvendigt at begrænse enhedsomkostningerne.
The undoubted use­fulness of much in the audio­visual field should not blind us to the fact that unit costs have to be contained.
Open Univerity selv har i det sidste halvandet årti ændret politik på væsentlige punkter. Det begyndte som en institution, der hovedsagelig havde til opgave at give univeritetskurser, som førte til 1. del, men er senere blevet udvidet til et bredt spektrum af kurser, som ganske vist stadig omfatter et fortrinligt program for 1. del, men som også forsøger at dække de kandidaters behov, som ønsker at studere et særligt aspekt af et emne med henblik på faglig kompetence og ikke på en uddannelse.
Two difficulties inhibit the objective short to medium­term assessment of the utility of recent audio­visual developments, particu­larly in the fields of microelectronics and information technology.
Det var denne efterspørgsel, samt efter spørgsel fra folk uden en faglig eller akademisk uddannelse, Open University ønskede at dække. Her, som det var tilfældet med Minitel i Frankrig, var det regeringen, der tog det politiske initiativ.
The first is that their development tends to be supply­led rather than demand­led.
Den gik i vid udstrækning uden om de eksisterende institutioner på området for fjernundervisning og satte sig for at tilbyde en ny fjernundervisning af langt bedre kvalitet ved hjælp af et multimediemix, som omfattede korrespondancekurser, radio- og TV-serier, face-to-face kontakt med en vejleder samt korte ophold på uddannelsesinstitutioner. Beslutningen om at sikre det nye universitet samme status som de eksisterende tvang regeringen til at stille midler til rådighed for den nye institution i et omfang, der hidtil aldrig
And since we are no longer in the age of the flannel­graph (a very useful audio­visual aid) the supply side has grown ever more expensive.
Der følger senere en mere detaljeret beskrivelse af et aspekt, som er af særlig betydning inden for dette område, og hvor Open University har udført et vigtigt stykke pionerarbejde: nemlig skalaøkonomien ved multimedie-fjernundervisning. Derfor vil
Hence claims, often extravagant, are made by the developers for the extent to which the in­troduction of a given audio­visual techno­
Udviklingen på dette område siden midten af 1960'erne har været både hurtig og lang som, som vi har set det i denne korte under søgelse.
The Open University itself has in the last decade and a half undergone substantial changes of policy.
Lad mig derfor forsøge at drage visse konklusioner, som kan hjælpe os til at planlægge en fremtid, der bliver lidt mindre tilfældig.
Having begun as an in­stitution committed to providing mainly undergraduate courses leading to first de­
■ Individualisering af undervisningen ansvarlig for uddannelses­ og undervis­ningstilbuddet eller endog (selv om det er mere sjældent) for uddannelsessystemet i et helt land.
I am sure each one of us can think of more than one such expensive mistake in our respective countries as, indeed, in a number of Community con­texts.
To af de eksempler, jeg har nævnt, fra Frankrig og Det Forenede Kon­gerige, udspringer af relativt vidtrækkende investeringsafgørelser af denne art: i Frank­rig truffet af post­ og telegrafvæsenet, i Det Forenede Kongerige af undervisningsmini­steren (med kraftig støtte fra premiermini­steren).
It would be excellent if we could devise ways and means of ensuring that during the next two decades our vocational training systems suffer fewer expensive mis­judgements in the educational technology field than during the last two.
Det mest betydningsfulde kvalitative frem­skridt, der er blevet gjort inden for uddan­nelses­ og undervisningssystemerne i de sid­ste to årtier, har sandsynligivs været ten­densen i retning af en individualisering af undervisningsmulighederne og ­systemerne.
This move away from standardization has been made possible largely by educational technology which has allowed educational systems to escape from the tyranny of the staff/student ratio.
Dette er sket parallelt med bevægelsen i ret­ning af mere »åbne« uddannelsessystemer; åbne i den forstand at tærskler, der engang var uforanderlige (såsom immatrikulation som en betingelse for at kunne følge univer­sitetsundervisningen), er blevet mere flek­sible, især på området for uddannelse og undervisning af voksne.
As long as the only means of teaching or training a student was by incorporation into a standardized group in which he or she had to move forward at a pre­determined pace to cover a strictly pre­scribed syllabus, the learning opportunity provided could not claim to be either 'open' or individualized.
Undervisningssy­stemerne centreres mere om elevernes be­hov og vilkår og mindre om den skala­økonomi, der kan forventes opnået ved at inddele studerende i standardiserede grup­per eller kategorier.
But it was the best that could be done, given the constraints on the resources available for teaching staff.
Vejen for denne bevægelse væk fra standar­disering er frem for alt blevet åbnet af un­dervisningsteknologi, som har gjort det mu­ligt for uddannelsessystemerne at komme ud af det tyranni, forholdet personale : elev har udgjort.
And, I would guess that between 75% and 85% of learning situations are still today structured in this way.
Så længe den eneste måde at undervise eller uddanne en studerende på, var at sætte vedkommende i en standardise­ret gruppe, hvor han eller hun var tvunget til at gå frem i et forud fastsat tempo for at
The very expansion of demand for all kinds of education and training has reinforced the need for economics of scale and the constraints which these impose.
Det første er, at deres udvikling har tendens til at være styret af udbuddet og ikke af efterspørgselen.
logy will revolutionize the learning process.
Incita­mentet kommer mere fra udviklingen af en teknik end fra en veldefineret brugerefter­spørgsel.
The second difficulty is that many of the largest areas of application of audio­visual equipment are in the public domain.
Og eftersom vi ikke længere be­finder os i flonellografens (et meget nyttigt audiovisuelt hjælpemiddel) tidsalder, er ud­budssiden blevet stadig dyrere.
If a de­veloper succeeds in persuading a small number of education and/or training ex­perts that a particular new technology may be useful, the returns in terms of sales may therefore be substantial.
Derfor afhænger dens succes i stigende grad af, at der hurtigt skabes et betydeligt marked. Som følge heraf fremsætter producenterne ofte overdrevne påstande om, hvor meget indførelsen af en given audiovisuel teknik vil revolutionere undervisningsprocessen.
The experts may well exercise patronage in terms of capital investment on behalf of a large teaching institution, a local authority re­sponsible for education and training provi­sion or, indeed, (though more rarely) for the training system of a whole country.
Det andet problem er, at audiovisuelt ud­styr frem for alt anvendes inden for den of­fentlige sektor.
Two of the examples I have cited, in France and in the United Kingdom, result from re­latively far­reaching investment decisions of this kind: in France by the PTT, in the United Kingdom by the Secretary of State for Education (strongly backed by the Prime Minister).
Hvis det lykkes en produ­cent at overbevise et par uddannelses­og/eller undervisningseksperter om, at en specifik ny teknik kan være nyttig, kan ud­byttet i form af omsætning således være ret så betydeligt. Eksperterne kan let være dem, der har retten til at foretage kapitalin­vesteringer på vegne af en stor uddannelses­institution, en lokal myndighed, som er
It is often difficult, at the stage at which the investment decision is made, to undertake a conclusive functional assessment of the marginal utility of the new technology. And, by the time such an analysis becomes practicable, it is usually too late to change course.
Det er ofte vanskeligt på det stadium, hvor investeringsafgørelsen træffes, at foretage en afgørende funktionel vurdering af den ny tekniks grænsenytte.
But the expansion of demand has also in­creased pressure for the development of learning systems which effectively enlarge the number of students whom a given body of teachers or course tutors can carry, by making the student less tutor­dependent.
Og på det tids­punkt, hvor en sådan analyse bliver prak­tisk gennemførlig, er det normalt for sent at skifte kurs.
And the development of recording and re­play devices; of point­to­multi­point prog­ramme broadcast services; of computer­
For udviklingen er der ingen vej tilbage, og det er nødvendigt at beskytte beslutningstagernes omdømme.
Probably the most significant qualitative advance achieved in our education and trai­ning systems during the last two decades has been the move towards the individuali­zation of learning opportunities and sys­tems.
Jeg er overbevist om, at vi alle kender mere end ét eksempel på denne slags dyre fejltagelser, som er blevet begået både i vore respektive lande og i flere tilfælde også i fællesskabs­sammenhæng.
This has marched alongside the move towards more 'open' learning systems, open in the sense that thresholds which were once immutable (such as matriculation as a condition of university entrance) have become more mutable, particularly in the education and training of adults.
Det ville være udmærket, hvis vi kunne finde frem til en måde, hvor­på vi kan sikre, at erhvervsuddannelsessy­stemerne i de næste to årtier kommer til at lide under færre dyre fejltagelser på områ­det for undervisningsteknologi, end det var tilfældet i de sidste to.
Learning systems are being centred more on the needs and circumstances of trainees and less on the economics of scale assumed to derive from the grouping of students into standardized groups or categories.
Lignende resultater blev opnået i Sverige i 1971­74 og i Det Forenede Kongerige i 1976, som beskrevet i Antony Bates' under­søgelse om Broadcasting in Education.™) kunne føre til betydelige skalabesparelser samt til forbedring af effektiviteten på mange områder inden for erhvervsuddan­nelse.
Similar results were obtained in Sweden in 1971­74 and in the UK in 1976, as set out in Anthony Bates' study of Broadcasting in education.
Men udvidelsen af efterspørgselen har også øget behovet for udvikling af uddannelses­systemer, der virkelig øger antallet af stu­derende, som en given gruppe af lærere el­ler kursusvejledere kan klare, ved at gøre eleverne mindre afhængige af vejlederne.
aided interactive learning; as well as the re­finement of modular correspondence courses and the more task­oriented use of tutors in face­to­face situations (or by tele­phone) has launched a revolution in the range of available learning situations of which we have as yet seen only the beginning.
Og udviklingen af optage­ og afspilningsud­styr, af transmission af programmer fra ét sted til flere andre, af datamatstøttet inter­aktiv undervisning, samt forbedring af kor­respondancekurser efter modulsystemet og den mere problemorienterede anvendelse af vejledere i face­to­face situationer (eller pr. telefon) har indledt en revolution i udvalget af uddannelsessituationer, som vi indtil nu kun har set begyndelsen af.
■ Development work on methodology and methodological standardization should bring about significant economies of scale as well as improve performance on large areas of vocational training.
Open University i Det Forenede Kongerige og mange andre multimedie­uddannelsesin­stitutioner har kæmpet med logistikproble­met, ikke alle med lige stor succes.
The Open University in the United Kingdom and many other multi­media teaching institutions have grappled with the logistic problems, not all of them with suc­cess.
Da Eu­ropean Institute for the Media undersøgte, hvilke institutioner der havde en tilstrække­lig omfattende infrastruktur til at bruge tid på Olympus­satellitten til uddannelsesfor­mål, fandt det kun frem til få.8)Det er der­for på området for integrering af logistik og ikke så meget inden for metodologi, at der skal gennemføres en integrering af audiovi­suelle midler i erhvervsuddannelsen som sådan.
When the European Institute for the Media surveyed institutions which might have an infrastructure adequate to enable them to use time on the Olympus Satellite for educational purposes it found only a few.8 It is in the area of logistic integration, therefore, even more than that of methodo­logy, that the integration of audio­visual resources into the broad field of vocational training needs to be undertaken.
Meget af dette arbejde er af generisk art og kan udføres mest rentabelt på europæisk plan.
The logistics of this combination frequently prove too diffi­cult for the agencies concerned.
Man må derfor håbe, at CEDEFOP kan blive det forum, hvor denne udvikling fremmes og overvåges.
As a result, one or other of the elements is emphasized at the expense of the others and the full benefit of the multi­media approach is lost.
Henvisninger
Conclusion
Denne korte undersøgelse af udviklingen inden for anvendelsen af audiovisuelle hjælpemidler i erhvervsuddannelse munder ud i fire konklusioner.
This brief survey of the development of the use of audio­visual aids in vocational training leads to four conclusions.
Et uddannelsessystem, der kombinerer hen­sigtsmæssige audiovisuelle hjælpemidler på en effektiv måde, vinder i værdi efter en geometrisk progression.
■ In the first place it is evident that a large area of unexplored potential exists in the application of modern audio­visual tech­niques to vocational training.
Ting, der ikke er klare ud fra et af disse hjælpemidler, for­stås ud fra et andet.
Little conceptual work, and less empirical research have been undertaken.
I denne sammenhæng skal det understreges, at ud­viklingen af teknikker nu kan betragtes som en erstatning for den erfaringsrelaterede læremetode.
E. G. Wedell: The place of education by corres­pondence in permanent education, Strasbourg, Council for Cultural Cooperation, Council of Europe, 1970, p. 9.
Men problemerne opstår ikke kun på leve­randørsiden. Inden for åbne TV­kredsløb er koncentriske grupper af deltagere et vel­kendt fænomen.
See George Wedell, Rudolph Gressmann and G. M. Luyken: Education on direct broadcasting satellites in Europe, Manchester, EIM, 1987.
Dette eksperiment kom­binerede et åbent TV­kursus, som blev transmitteret til hele landet, med en tilhø­rende lærebog, et korrespondancekursus, et forsøgssæt, som gjorde det muligt for deltagerne at gøre konkrete erfaringer i de­res eget hjem og et element af face­to­face
Average television audience (estimate) Purchases of support book Purchases of experiments kit Purchases of correspondence course
■ Udviklingsarbejde inden for metodologi og metodologisk standardisering skulle
Anthony Bates, Broadcasting in education, London, 1984, p. 100.
Medier i erhvervsuddannelserne udfordringer, farer, muligheder
Media in vocational training: challenges, dangers, opportunities
Undervisning/indlæring »fra oven« eller: Følgerne af mediedidaktisk naivitet år man ser på mediedidaktikkens nyere historie') fra ca. 1965, er det påfaldende at observere den
Teaching/learning concepts 'from above' or the implications of a naïve attitude towards the use of media in teaching review of the recent history of the media in teaching1from, say, 1965
Tesen for nærværende analyse er, at det er både designernes og brugernes socialviden­skabelige inkompetence — der er resultatet af en specifik mediedidaktisk naivitet — som må tillægges ansvaret for denne medie­didaktiske fiasko. Den specielle mediedi­daktiske naivitet forefindes i to variationer:
The proposition advanced by this analysis is that the sociological incompetence of both developers and users which stems from a naïve attitude towards the use of media in teaching is to blame for this failure of the media as teaching aids.
I denne kon­ception er det nemlig ikke eleven og dennes indlæringsproblematik, men læreren hen­holdsvis indlæringsgenstanden, som ensi­digt står i centrum.
Any attempt in the late 1980s to relaunch practical teaching under the influence of the 'new media' can therefore succeed only if the naïve, one­track technological narrow­mindedness of the 1960s and 1970s is cast aside.
1) den ene variant nedtoner indlæringspro­cessers socialvidenskabelige grundlag,
At all events, teaching with media in the 1990s must be didactically professional in the described sense, or it will fail to get off the ground (or fail to be effective).
2) den anden, mere omfattende variant vil derudover enten ikke se eller udelukker li­geledes bevidst spørgsmålet om at sikre kvalitet og transfer, med andre ord den praktiske omsætning på alle tænkelige ni­veauer, på et socialvidenskabeligt grundlag.
(i) the more restricted variant, in which the sociological basis of learning processes is ig­nored; (ii) the broader variant, where the question of ensuring quality and transfers, the ques­tion of practical implementation at a wide variety of levels, by sociological means, is also either overlooked or again consciously ignored.
bemærkelsesværdige, kontinuerligt frem­adskridende desinteresse i den mediedidak­tiske problematik hen imod udgangen af 70'erne og ikke mindst i 80'erne.
lack of interest in the subject in the late 1970s and especially the late 1980s.
Den store eufori i 60'erne i forbindelse med de propa­gerede muligheder, som den Programmere­de Instruktion2) frembød, efterfulgtes i 70'erne af et ihærdigt forsøg på at få en vi­denskabelig og praktisk konsolidering i stand ved at udvide det mediedidaktiske spørgsmål til at omfatte hele spektret af di­sponible medier — især de audiovisuelle.
The great euphoria of the 1960s over the much publicized opportunities presented by prog­rammed instruction2was followed in the 1970s by a persistent attempt to establish a sound scientific and practical basis, with the question of media in teaching extended to include the whole range of available media, particularly the audio­visual media.
I anden halvdel af 70'erne viser det sig i Vest­tyskland, at selv en bred indførelse af kom­plekse multimediesystemer i erhvervs­uddannelserne ikke indfrier forventninger­ne, hvorefter medieemnet didaktisk set rent faktisk lægges på hylden i 80'erne.3)
After the large­scale introduction of com­plex multi­media systems in vocational training in the Federal Republic failed to live up to expectations in the latter half of the 1970s, didactics in the 1980s has virtually ignored the subject.3
Ad 1: Fra begyndelsen af 60'erne — ved ud­viklingen af og forsøget på at implementere den Programmerede Instruktion — har to aspekter for så vidt angår undervisningsme­dier altid og aldeles ensidigt stået i forgrun­den for alle overvejelser og bestræbelser:
Re (i): Since the early 1960s — with the de­velopment of and the attempt to introduce programmed instruction — all deliberations and efforts have always centred on two as­pects of teaching media:
■ det tematiske og faglige spørgsmål om en videnskabeligt forsvarlig udarbejdelse af specielle emner, genstande, problemer, grundlag etc. med henblik på disses formid­ling, i hvilken forbindelse typisk nok de centrale spørgsmål om et eksemplarisk ud­valg og genstandsreduktion holdtes udenfor
■ the thematic and specialized question of a scientifically acceptable elaboration of specific subjects, questions, principles, etc., to be taught in each case, the main issues of the selection of examples and the reduction of subject­matters being, typically, ignored as before;
■ det tekniske spørgsmål efter et/det spe­cifikke medium som den centrale determi­nant for den planlagte formidlingsstruktur.
■ the technical question of a specific car­rier medium as the main determinant of the planned teaching structure.
Hvad var der sket?
What had happened?
Det havde ikke alene vist sig, at en nævneværdig integrering af medierne i de reale undervisningsprocesser og indlæringsområder ikke var lykkedes, men det var tillige blevet klart, at de store udviklings­ og implementeringsudgifter ikke automatisk bevirkede en kvalitativ for­bedring af undervisnings­/indlæringsfor­holdene. Hverken designerne af medier og mediesystemer eller brugerne var nemlig tilstrækkelig professionelt pædagogisk­di­daktisk og systemspecifikt kompetente til indlæringspsykologisk og organisatorisk fuldt ud at integrere medierne og mediesy­stemerne i den komplekse undervisnings­/ indlæringsorganisation.
Not only was it appa­rent that the media had not been integrated into actual teaching processes and fields of learning to any appreciable degree: it also became clear that the considerable sums in­vested in development and implementation were not automatically followed by a qual­itative improvement in teaching/learning, since neither the developers of media or media systems nor the users had sufficient professional pedagogical/didactic and system­specific competence to cope orga­nizationally or in terms of the psychology of learning with the complete integration of media and media systems into the complex business of teaching/learning.
Denne vedvarende, uprofessionelle ignore­ren af centrale socialvidenskabelige per­spektiver for undervisnings­/indlærings­processer, nemlig
Consequently, a warning must be issued specifically against continuing in the style of the 1960s and 1970s: single­media, one­dimensional teaching/learning systems, complex multi­media systems and even the new media and telecommunications systems have no didactic value in them­selves.
På denne baggrund er det ligefrem magtpå­liggende at advare imod at fortsætte i 60'er­nes og 70'ernes stil.
They will not be pedagogically worthwhile unless they are used in corre­spondingly worthwhile teaching/learning situations.
Diverse medier, endi­mensionale undervisnings­/indlæringssy­stemer, komplekse multimediesystemer el­ler de Nye Medier og Telekommunikations­systemer er didaktisk set og som sådan uden værdi.
But they cannot become an in­tegral part of these situations unless they are also planned, developed, organized, implemented and evaluated in accordance with the principles of social psychology, the psychology of learning, didactic methodo­logy and the theory of socialization.
Pædagogisk meningsfyldte kan de først blive i et tilsvarende værdifuldt under­visnings­/indlæringsforhold.
Any­thing else is scientifically veiled eyewash which, unless overcome, will bring about the early failure of the debates on and in­novations in teaching with media that are now beginning to emerge.
Alt andet er videnskabeligt camoufleret bluff, som allerede i den indle­dende fase — med mindre det overvindes — vil bevirke, at de nye mediedidaktiske dis­kussioner og innovationer vil slå fejl ...
This constant, unprofessional exclusion of crucial sociological aspects of teaching/ learning processes, i.e.
Klaus W. Döring, Dr.phii, født 1938, fra 1974 professor i pædagogik ved Technische Universität Berlin, endvide­re beskæftiget indenfor efter­ og videre­uddannelse.
Born 1938, has been professor of education at the Technical Univers­ity of Berlin since 1974 and also works in the field of ad­vanced and continuing training has resulted in the naïve, outmoded teach­ing 'from above' that is typical of a narrow­minded, one­track standpoint.
førte til en naiv, forældet didaktik »fra oven«, som er typisk for et snæversynet,
Teaching with media in this way is not only re­trograde and reactionary but also unusable