natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komplekse uddannelses forløb og modeller for disse
1981) for age quartiles of peo­ple entering the labour market and considering their relative weighting in (he sample.
Ovenstående afsnit viser, at de unges uddannelsesforlob. i hvert fald i det undersøgte omrade, ikke sammensættes ef ter forud fastsatte modeller, som folger af uddannelsessystemet.
Table 6 shows that a correlation exists be­tween the complex training routes and the results in terms of job success using the success indicators which the study we carried out found to have the greatest
Kombination af formel uddannelse og kurser efter alder. I procent af den samlede befolkning.
Percentage breakdown by age of school education combined with nonschool training
Kun kurser lait
School and Nonschool nonschool only only job and career prospects.
Tabel 5 viser de 13 modeller for forlob med de nævnte variabler J. I overensstem­
This general tendency towards polarisation in the training routes and the results in job terms are accompanied by a number of minor exceptions represented by route A.l (2.5% of the sample) and route D.3 (6.5% of the sample).
Skal man besvare spørgsmålet "Hvordan har de unge lært det, de kan?" ma man analysere uddannelsesforløbene uden at forfalde til stiv institutionel tankegang.
Route A.l is the route taken by those young people who, despite starting work early with no train ing and in precarious jobs, overcome their initial training deficit by attending nonschool training courses and returning to school in order to obtain an educational qualification.
For at analysere forløbene er det nødven­digt forst at se pa uddannelseskompo­nenterne og undersoge sammenhængen mellem disse og den samlede opbygning af komplekse forlob.
validity, namely the job situation at age 31, the working career and each person's subjective view of his success.
melse med de tendenser, som fremgik af ovenstående data, viser disse modeller en polarisering af "de komplekse uddan­nelsesforlob": På den ene side forlob A og Β i de to forste kvartiler med mangel­fuld uddannelse (som altid er relativ) el­ler total mangel på struktur.
Route D.3 is the opposite case. It covers young people with a high educational level but a disappointing record in terms of training and work.
På den an­den side forlob C og D, som er karakteri­seret ved mange forskellige uddannelses­komponenter og succes.
It shows a considerable failure in job terms which the sub ject experiences as such.
Af de ovenfor omtalte data fremgår det, at de unges uddannelsesforlob er sam­mensat af mindst tre elementer: formel uddannelse, kurser og erhvervserfaring.
It is important to note that young people with the greatest chance of becoming entrepreneurs are those who have followed success at school with a large number of training courses.
Denne polarisering understreges yderli­gere, hvis vi ser pa forbindelsen mellem disse uddannelsesforlob og integrationen på arbejdsmarkedet.
The information given shows on the one hand a marked polarisation in training terms in the majority training routes for the extreme quartiles.
Mere detaljerede analyser (PLANAS 1991 og 1993) viser, at der ud over disse kom­ponenter, som let kan identificeres og kvantificeres, skal tilføjes andre, såsom relevante livserfaringer og kulturelle ak­tiviteter.
The greatest difference, in terms both of training and of the results achieved, is between routes A.2 (17.4% of the sample) and D.l (14.9% of the sample).
Men da vi tager udgangspunkt i Barcelona­undersøgelsen, vil vi holde os
A.2 is a minimum training route which correlates with a high probability of unemployment and job instability in unskilled jobs with dissatisfaction as regards training, the
I tabel 6 ses forbindelsen mellem "de kom­plekse uddannelsesforløb" og resultaterne
The correlation between this dualisation in train ing and the results in terms of employ ment emerges from Table 6, which shows a "double concordant dualisation" between the training routes and the dualisation of the labour market (Recio 1991 ) through the results in terms of em ployment.
ERHVERVSUDDANNELSE NR.B/9
VOCATIONAL TRAINING NR. 8/9
Grundkursus Efteruddannelse og specialisering på hojt niveau
Initial Further training and specialisation
100,0 (911) på arbejdsmarkedet via de indikatorer for succes, som i den gennemførte undersøgelse har den største forklaringsværdi: erhvervsmæssig status ved 31-års alderen, karriereforløb og subjektiv opfattelse af succes.
In a context of job mobility, lifelong learn­ing and a plentitude of educational quali­fications, career success will be governed by a person's ability to gain access to continuing training whether formal or in­formal, which in turn, as the data in Ta­bles 5 and 6 show, will largely depend on previous school education.
Her er der tale om unge med et højt formelt uddannelsesniveau, men med et ustruktureret uddannelses- og arbejdsforløb. Dette forløb viser en klar fiasko på arbejdsmarkedet, og det opfattes også således af den enkelte.
In this sense the career success achieved solely on the basis of work experience and an early start to working life will tend to dis­appear.
Den første polarisering, både i uddannelse og resultat, findes mellem forløb A.2 (17,4% af stikprøven) og D.l (14,9% af stikprøven). A.2 er et minimum-uddannelsesforløb, som svarer til et resultat med høj sandsynlighed for arbejdsløshed og ustabil ufaglært beskæftigelse og lav til fredshed med uddannelse, arbejde og arbejdsmuligheder.
From what has been said it will be clear that the school is assuming a new role that is central to the ordering of more­varied training processes, developing in a more democratic manner than families are able to do the ability to manage com­plex routes.
Forholdet mellem denne "uddannelsesmæssige opdeling i et A- og et B-hold" og resultaterne på arbejdsmarkedet frem går klart af tabel 6, som viser, at der er sammenfald mellem den uddannelses mæssige opdeling i A- og B-hold og ar bejdsmarkedets opdeling i A- og B-hold (RECIO 199D.
"Continuing training tends to be concentrated on young people who have acquired their initial training at sec­ondary school or higher level, and who throughout their life widen the skill and qualification gap between themselves and those who do not have sufficient ini­tial training. "
ERHVERVSUDDANNELSE NR.8/9
Training the least trained
gruppe og den gruppe, som mangler en tilstrækkelig grunduddannelse, efterhånden bliver større.
In Spain as in other countries the diffi­culties encountered when entering the
Det formelle udannelsessystems nye centrale rolle
3 of young people of various ages
4) Samlet procent unge. som studerer og arbejder samtidig, uanset for holdet mellem studier og erhvervs arbejde.
11 Total ρ .'rcentage ( )f young people vvli o both work and studv. w hatever the proportion of the two elements.
De kunne kaldes unge med blandet status som studerende 'arbejdstager. bejdstager.
Castells 1995. and Planas. Garcia and Zaldivar 1995).
EUR0PFEI5H TIDSSRRIFT
EUROPEAN JOURNAL
Forløbsbeskrivelse
Description
Afbrudt skolegang, voksenuddannelse med eksamensbevis, erhvervsarbejde under voksenuddannelse og kurser
Leave school early, return as adult and gain qualification, work during return to school and nonschool training
Generelt uddannelsesfattigt forlob
Low level of all aspects of training
Obligatorisk undervisning gennemfort, uden anden uddannelse
Compulsory schooling with certificate. No subsequent training
Obligatorisk undervisning bestået, gymnasial uddannelse ikke bestået, kurser
Fail secondary school. Nonschool training courses
Grundskole/erhvervsskole bestået (-16 år), erhvervserfaring fra uddannelse og kurser
Compulsory schooling with certificate or made good with level 1 vocational training, work experience while attending school and nonschool training
Studentereksamen, kort universitetsforlob uden eksamensbevis, mange kurser og lidt foreningserfaring
Baccalaureate, short university course but no qualification, many nonschool training courses and some experience of a group environment
Erhvervsuddannelse med eksamensbevis, kurser, stor foreningserfaring
Level 2 vocational training qualifications, nonschool training and considerable experience of a group environment
Kortere universitetsuddannelse, stor erhvervserfaring fra studietid, mange kurser
Short-cycle university qualification with considerable work ex perience while in formal education and many nonschool train ing courses
Grundskole, kurser, længe om at stabilisere sin arbejdssituation
Compulsory schooling with certificate, some nonschool train ing, late obtaining stable job
Generelt højt uddannelsesniveau: længere videregående uddannelse, lang erhvervs- og forenings erfaring, mange kurser
Great deal of all types of training: higher formal qualifications, much work and group experience, many nonschool courses
Erhvervsuddannelse, sen integration pa arbejdsmarkedet
Level 2 vocational training qualifications. Late starting work
Studentereksamen, sen stabilisering på arbejdsmarkedet, nyt uddannelsesforsøg (universitet) ikke gennemfort, fa uddannelsesmæssige aktiver dårlige arbejdsforhold, typisk pa det se kundære arbejdsmarked.
Higher baccalaureate, late obtaining stable job, return to school (university) unsuccessful, little additional training
forbindelse med styring af de bredere uddannelsesprocesser, idet det pa mere demokratisk vis end familierne kan give de unge denne "evne til at styre de kom plekse uddannelsesforlob". Det er dette.
"The growing complexity of training calls for a new ability on the part of young people - the ability to design and manage their own training just as they build their own social and occupational identity. " world of work affect all young people.
Uddannelse af de dårligst uddannede
However, as we have pointed out, it hits hardest those without a minimum of initial training.
I Spanien er det som i andre lande generelt svært for de unge at fa job. .Men som ovenfor omtalt er det specielt unge uden grunduddannelse, som har de største van skeligheder. Disse unge har den største risiko for ustabile ansættelsesforhold og
These young people are most at risk of seeing themselves condemned to job instability and precarious, lowgrade jobs in the secondary labour market. ket.
Selv om denne gruppe unge er bedre uddannet end deres forældre, er de faktisk dårligere stillet pa grund af ændringerne pa det spanske arbejdsmarked som folge af teknologisk udvikling, økonomi ens globalisering og det generelt hojere uddannelsesniveau for aldersgruppen.
Although these young people have more training than their parents ever did, the changes wrought in the Spanish labour market by technological change, the globalisation of the economy and the general increase in educational level of their contemporaries places them at more of a disadvantage.
Der er med andre ord en tendens pa det spanske arbejdsmarked til. at de dårligst uddannede unge udstødes eller i hvert fald henvises til det sekundære marked.
In other words, the way in which the Spanish labour market is evolving tends to exclude, or at best push into the secondary labour market, young peo ple with less training.
Enten pa grund af manglende kvalifika tioner eller fordi de er dårligere kvalificeret end deres jævnaldrende, lober de dårligst uddannede generelt en storre risiko for udstødelse (PLANAS, GARCIA, ZALDIVAR 1995) savel fra arbejdsmarkedet som fra efter- og videreuddannelse.
Whether because of their lack of qualifications or because of the differences in level compared with their contemporaries, young people with fewer educational and vocational qualifications are in general those who most run
Erhvervsforløb
Subjective assessment
Type arbejde
Type of work
Aflønning
Entry level
Erhvervs­gruppe"
Degree of activity
Arbejdets kvalitet
Vocational training
Studere noget andel
Route réf., absolute value sample
Ville gerne skifte arbejde eller fag
Occupa­tional group"
Forløbs­kode* Antal adspurgte
Study and inf. better
Studere mere og bedre fuldtid
Study someth. else
EG­1 ikke ret god ikke ret god ikke vellykket
GP­4 not v. good
A2(n­105) ­17.4% ingen ændringer langtidsarbejdsløshed middel lavt ikke ret god fiasko ikke­beskseftigel dril kl lavt fiasko ikke ret god ikke ret god fiasko
A2(n»105) = 17.4 % non­active no change lengthy unempl.
EG: erhvervsgruppe Kei­1: selvstændige og overordnede funk­tionærer EG­2: teknikere, eksperter EG­3: uddannede medar­bejdere EG­4: medarbejdere uden uddannelse
little success not v. good failure middle low­ not very good part­time failure not v. good not v. good failure yes yes yes
A3(n­12) =2.0% langtidsarbejdsløshed kompleks torlob administration produktion underordnet middel lavt middel l'H: ubesvaret produktion ingen ændringer fiasko dårlig ikke ret god fiasko
A3(n­12) =2.0 % administration production subordinate low middle/low middle production no changes ta i lu re poor not v. good failure yes yes yes
Bl(n­78) ­12.9% ikke­beskæftiget løse job fuldtid administration kivi fiasko dårlig fiasko fiasko
Bl(n­78) ­12.9% middle low non­active irregular full­time administration low failure poor failure failure yes yes yes
B3(n­37) ­6.1 % ikke­beskæftiget fuldtid
B3(n=37) =6,1 % non­active no changes no info full­time
Cl(n­35) ­5.8 % middel middel hojt ledelse teknisk ledelse vedligeholdelse produktion
Cl(n«35) ­5.8 % middle middle high manager techn. director maintenance production full­time succes succes yes no no
C3(n­24) ­4.0 % ledelse sociale relationer teknisk ledelse FogH
C3(n=24) =4.0 % manager techn. director PR, technician R & D
C4(n=6l) ­10.1 ".i opadgående langtidsarbejdsløshed løse deltidsjob ledelse sociale relationer
C4(n=61) = 10.1 % irregular part­time upward lengthy unempl.
Dl(n­90) ­14.9% ledelse teknisk ledelse middel middel hojt hojt
I)l(n=90) ­14.9 % middle middle/high high manager techn. director R & D
111 ne¡ l)2(n­9) ­1.5% vedligeholdelse produktion middel middel fojt ikke­beskæftigel iici fuldlid
D2(n­9) ­1.5 % maintenance production η c no non­active middle middle high η.c.·" no full­time
D3(n­39) =6.5 "n svagt opadgående arbejdsloshed middel hojt hojt
D3(n­39) ­6.5 % slightly upward unemployed η.c. no middle/high high administration technician R & D
* *** * * * * * sammenhængende og meningsfulde for "aftageren".
* * * the risk of exclusion from both the world of work and from continuing training (Planas, Garcia, Zaldivar 1995).
Hvad kan der gøres, for at de dårligst uddannede unge kan få adgang til efteruddannelse?
Developing such an ability as far as con tinuing training is concerned means at least four things:
Svaret på dette spørgsmål er ganske en­kelt: skabe muligheder for efteruddan­nelse, som kan opfylde de unges behov­og få de unge til at føle behov for efter­uddannelse.
"The new central function of school in ordering the system of systems in which the new forms of training are being structured." a) A minimum of basic training in order to have access to standard continuing training courses
At svaret er enkelt betyder dog ikke, at det er enkelt at udmønte det i konkrete aktioner.
What can be done to give young peo ple with less training access to con tinuing training?
Udvikling af denne evne kræver mindst fire ting i forhold til efteruddannelse: a) et minimum af grunduddannelse for at kunne bruge de normale efteruddannel­sestilbud, b) evne til at udnytte et udbud, som fremstår spredt, ved informationssøg­ning og forståelse af de udbudte efterud­dannelsers betydning og indhold, c) en arbejdsmæssig baggrund, som værdsæt­ter uddannelse, og d) personlig interesse i uddannelse.
b) The ability to use an offer of continu ing training that is somewhat dispersed by accessing information and understand ing the significance and content of what is available.
Opbygningen af de komplekse forløb sker i forhold til ønsker (forventninger) og muligheder.
c) A working environment that appreciates and rewards training, and d) A personal interest in acquiring train ing.
Når dette forhold udvik­les på baggrund af vækst i uddannelses­udbuddet og usikkerhed over for det fremtidige erhvervsforløb, bliver "evnen til effektivt at opbygge uddannelses­forløb" en nødvendig forudsætning for, at disse forløb kommer til at fremstå som
The analysis shows clearly that actions designed to encourage untrained young people's access to continuing training in volve swimming against the tide and, to be effective, need decisive political inter vention in the four areas mentioned.
Det er en klar konklusion af analysen, at de tiltag, som sigter mod at tilskynde unge uden uddannelse til at deltage i efterud­dannelse "går imod strømmen".
The reply to this question - that we should design continuing training able to meet the needs of such young people and create an awareness in them of the need for training - is banal.
Skal de have gennemslagskraft, må der politiske indgreb til på de fire ovennævnte punkter.
Designing complex training routes is a matter of compromise between wishes and expectations and opportunities.
Under udgivelse.
4 and 8 items respectively).
Livslang uddannelses kognitive krav lever om dagen, men med vandets smag hos natdyr (Wilcoxon, Dragoin & Kral, 1971). Professor, doyen ved fakultetet for psykejlogi ved Université Libre de Bruxelles.
EUROPERNJOURNRL of flexibility­ in adopting new strategics in cases of failure, and. in both groups, difficulties of intentional visual analy­sis and analogical reasoning ( Kolinsky, in print).
Medlem af landskom itéen for psykologi under l'Académie Royale de Belgique samt af den viden skabelige komité under l'Observatoire National de la Lecture (Frankrig).
"The difficulties of unschooled persons illus­trate the importance of school­based learning for the development of the ca­pacity of intentional analy­sis (...)"
Livslang uddannelse er givetvis et mal. der falder i trad med humanistiske idealer. Men harmonerer det også med vort kendskab til den kognitive funktion?
In view of the resulting lack of experi­ence, learning the written code at adult age generally means that no sensitive de­velopment of information processing strat­egies takes place.
Udtrykt mere konkret bor man overveje, hvilke former for uddannelse der egner sig til at foregå livet igennem, og dersom visse former for uddannelse kun kan gennem føres i barndommen, hvori adskiller de sig da fra dem. der egner sig for voksne?
The learning process is nevertheless accompanied by substantial achievements over and above the ability to read and write: late literates, for exam­ple, are superior to illiterates in discrimi­nating mirror images (Kolinsky, 1988).
Vi skal endvidere se nærmere på. hvor vidt sidstnævnte uddannelser påvirkes af den normale kognitive ældning eller ej. og hvorvidt manglende skolegang øg an alfabetisme definitivt forhindrer udvikling af den voksnes kognitive evner.
The direction of objects probably only becomes relevant for one's discrimination when one begins to pay attention to them following literacy training.
Behandlingen af disse spørgsmål giver os mulig hed for at komme ind på, hvorledes vort kendskab til de kognitive faktorer kan puste liv i programmer om livslang ud dannelse under de mere og mere kræ vende vilkår, der kendetegner det "kognitive samfund", som vi er ved at opbygge.
In fact knowl­edge of the alphabet demands attention to the subtle differences between letters (e.g. b versus d). generally irrelevant in other walks of daily life.
Man glende skolegang og analfabetisme skader i høj grad udviklingen af sidstnævnte kvalifikationer, dog ikke de finitivt.
Unlike the learning of the spoken lan­guage, the learning of the written lan­guage, or more precisely the ability to read and write, is possible at any age.
På lignende måde påvirker ældningsprocessen i højere grad bevarelsen af kvalifikationer af sidst nævnte art end af førstnævnte.
To understand this difference, one must take account of the fact that the spoken lan­guage is part of our biological baggage and that, in contrast, the written language is a cultural product, even if it draws on the abilities of the spoken language.
Alligevel giver kon stant kognitiv aktivitet mulighed for at bevare et højt præstationsniveau og at til egne sig nyt stof.
It should be recalled that the spoken lan­guage, in forms very close to our propositional language, has existed for at least thirty thousand years, whereas the written language only emerged three or four thousand years ago.
Men mennesket kan som bekendt tale. og menneskets sproglige anlæg er en del af dets genetiske arv. Videnskabeligt materiale afslører en meget fin fornemmelse for tale lige fra livets første dage, ja en dog forud for fødselen.
With the excep­tion of certain pathologies, including ex­treme forms of autism, all children grow­ing up in an environment of speech, in­cluding most mentally deficients, acquire the spoken language.
Spædbarnets patteadfærd som reaktion pa stavelser, der udtales ved dets venstre eller hojre ore. viser allerede fra den tredje eller fjerde levedag forskellen på højre og venstre hjernehalvdel, idet det er hjernens venstre halvdel, der behandler talen (Bertoncini, Morais.
In contrast to this irresistible force of the spoken language, how many lively and intelligent children have major difficulty in learning to read and write, despite the efforts of their par­ents, teachers and re­educators?!
Nu er denne indstilling kom met i miskredit. De søgte almindelige love skulle retfærdiggøres af organismernes følsomhed for den statistiske regelmæssig hed mellem en betinget og en ubetinget stimulus. Under den adfærdspsykologiske strømning konstateredes det imidlertid, at selv dyr har anlæg for visse stimuliassociationer.
Another major difference between the abilities of literates and illiterates or, to be more precise, between those who have learnt the alphabet and those who have not (since literates who have not learnt the alphabet can also be found in non­alphabetic writing systems), is the fact that only literates can explicitly describe the word as a sequence of abstract elemen­tary units known as phonemes.
ERHVERVSUDDANNELSE NR. β/9
VOCATIONAL TRAINING NR. 8/9
"Manglende skolegang og analfabetisme påvirker (...) på dramatisk vis de kognitive processer på højere niveau." nelse af den grundlæggende sproglige færdighed ikke kan foregå hele livet igen­nem.
"Unlike the learning of the spoken language, the learn ing of the written language, or more precisely the ability to read and write, is possible at any age. " childhood is not a more sensitive period to learn to read and write and whether this process is not more difficult for adults.
Det er givet, at manglende skolegang og analfabetisme virker svækkende pa de kognitive evners udvikling, hvorimod de pa ingen made skader opbygningen af den grundlæg­gende sproglige og opfattelsesmæssige udrustning.
In other words, by pronouncing the "b", we are automatically and unconsciously integrating the necessary articulatory gestures to pronounce the consonant /b/and the vowel fàl.
Hvad angår opfattelsen af sce­ner og visuelle genstande, ser det ud til, at den primære analyse af genstande med hensyn til elementære forhold som form, farve, placering etc., en analyse der sker automatisk og ubevidst, dvs. forud for den bevidste genkendelse af det opfattede, i lige høj grad forekommer hos en voksen uden skoleuddannelse som hos en universitetsstuderende (Kolinsky, Morais ci Verhaeghe, 1994).
We do not do not need to consciously refer to phonemes to speak and understand speech. In con trast, to learn to read and write within an alphabetic system, we must, as already indicated, be conscious of the fact that the letters correspond to the abstract ele ments of the spoken chain.
Selvfølgelig uden at medregne de skole­uddannedes enorme overlegenhed med hensyn til kundskabsmængde og­ mang­ foldighed, især nar talen er om abstrakte begreber.
This is why the congenitally deaf, unable to develop and structure phonological representations like hearing people, have considerable difficulty in learning to read and write: many remain basically illiterate and very few achieve high standards of literacy.