natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ser man alene på årets bevillinger, er der dog sket en klar forbedring i forhold til 1997: 93% af de disponible forpligtelsesbevillinger blev således udnyttet (mod kun 61% i 1997), og også 93% af de disponible betalingsbevillinger blev udnyttet (mod 90% i 1997).
In terms of the appropriations available for the year, the situation was noticeably better than in 1997: 93% of commitment appropriations available were committed (compared with only 61% in 1997) while 93% of payment appropriations available were paid out (compared with 90% in 1997).
Ligesom i 1997 varierede situationen i 1998 meget afhængig af, hvilket EF-initiativ der var tale om. Den bedste udnyttelsesgrad havde programmerne for industriel omstilling (RECHAR, RESIDER, RETEX og KONVER) samt PESCA- og PEACE-initiativerne.
As in 1997, the situation varied widely among the Initiatives, with the industrial conversion programmes (Rechar, Resider, Retex, Konver) plus Pesca and Peace faring best in terms of implementation rates.
For at udligne forskellene skete der i 1998 en reallokering af bevillinger mellem initiativerne. Det forventes, at denne reallokering vil resultere i en tilfredsstillende bevillingsudnyttelse i sidste del af den nuværende programmeringsperiode.
A round of redistributing resources among the different Initiatives was carried out in 1998 to soften the existing implementation delays, which should make it possible to attain satisfactory absorption rates by the end of the current period.
Især fortsatte den kraftige indsats for at bevare og fremme beskæftigelsen. F.eks. gik den europæiske beskæftigelsesstrategi, der var blevet lanceret under det ekstraordinære topmøde i Luxembourg i november 1997, i gang i 1998.
Safeguarding and promoting employment, in particular, continued to be a priority receiving sustained support: the European Strategy for Employment, for instance, which was formally launched at the extraordinary European Council in Luxembourg in November 1997, had its de facto start in 1998.
De 89 regionale og lokale beskæftigelsespagter videreføres også, hvilket gør det muligt at styrke Fællesskabets beskæftigelsesfremmende indsats på lokalt plan.
Alongside this, work continued on implementing the 89 territorial pacts for employment, reinforcing the Community's efforts on job creation at the local level.
Der henvises udtrykkeligt til ligestillingstemaet i Amsterdam-traktaten, hvilket styrker retsgrundlaget for Fællesskabets ligestillingsindsats, og ligestillingstemaet er da også gradvis ved at blive integreret i strukturfondsinterventionerne.
In addition to the fact that the legal basis for Community action in this field was reinforced by the inclusion of an explicit reference in the Treaty of Amsterdam, the Structural Funds have been gradually incorporating this theme into their assistance.
Emnet blev behandlet på forskellige seminarer og kollokvier, f.eks. det europæiske kollokvium om «integration af ligestillingen mellem kvinder og mænd i strukturfondene», der blev afholdt i september i Portugal.
Various directly relevant events were organised in 1998, such as the European conference on the mainstreaming of equal opportunities within the Structural Funds (in Portugal, September, 1998).
11 makroøkonomisk effekt og desuden formindsker ulighederne for så vidt angår transport, telekommunikations-, miljø- og energiinfrastrukturer.
11 assessments resulted in a report known as the Mid-Term Review, adopted in January 1999.
Rapportens anbefalinger har i nogle tilfælde ført til omfordeling af bevillingerne inden for de enkelte programmer.
This report confirms the positive impact of the assistance provided by the Funds, both in macroeconomic terms and in terms of reducing disparities in the areas of transport, telecommunications infrastructure, the environment and energy.
Således blev 700 mio. € reallokeret inden for den italienske EFSR for mål nr. 1, mens beløbet for Spanien var 600 mio. € og for Grækenland 400 mio. €.
The recommendations in the report have in some cases given rise to adjustments of funding allocations within programmes: for example, € 700 million were transferred within the CSF for Italy under Objective 1, and similar transfers were made in the cases of Spain (€ 600 million) and Greece (€ 400 million).
Også bevillingerne til EF-initiativerne blev omfordelt.
Similar readjustments also affected the Community Initiatives.
På grundlag af en grundig undersøgelse af gennemførelsesgraden for de enkelte initiativer (se punkt 2) og et ønske om at forøge bevillingerne til PEACE-initiativet med 100 mio. € vedtog Kommissionen i december 1998 efter aftale med de pågældende medlemsstater, et forslag om reallokering af bevillinger mellem initiativerne.
After a detailed review of progress on implementation (see point 2), and as a consequence of the desire to add € 100 million to the Peace' Initiative, a proposal for reallocating appropriations between Initiatives was adopted by the Commission in December 1998 in agreement with the Member States concerned.
Ud over disse horisontale prioriteringer blev også visse tematiske prioriteringer nærmere analyseret i løbet af året: fondenes indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og innovation, sammenhængen mellem samhørighedspolitik og konkurrencepolitik, synergien mellem samhørighedspolitik og transport, bæredygtig byudvikling samt fysisk planlægning i Europa, jf. ESDP (den europæiske perspektivplan for fysisk planlægning).
In addition to these across-the-board priorities, a number of thematic priorities were also given closer study during the year: Structural Fund assistance in the field of research, technology development and innovation; consistency between cohesion policy and competition policy; synergy between cohesion policy and transport; sustainable urban development; Europe-wide regional development planning in the form of the European Spatial Development Perspective.
Analyseresultaterne vil med tiden komme til at indgå i strukturfondenes programmer, navnlig i den næste programmeringsperiode (2000-2006).
They will gradually be taken into account in programmes assisted by the Funds, especially in 2000-06.
Forberedelse af perioden 2000-2006
Preparations for the 2000-06 programming period
Efter det forberedende arbejde i 1997, der bl.a. resulterede i Agenda 2000, der blev vedtaget i juli 1997, var 1998 året, hvor de konkrete forberedelser til perioden 2000-2006 fandt sted.
Preparatory work began in 1997 with Agenda 2000, such was adopted in July of that year.
F.eks. kom Kommissionen den 18. marts 1998 med forslag til strukturfondsforordninger for den næste programmeringsperiode.
However, 1998 was the first real year of concrete preparation for the 2000-06 programming period.
Der var forslag til en forordning om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (som er en sammensmeltning af de tidligere ramme- og samordningsforordninger) samt én forenklet forordning for hver fond (EFRU, ESF, FIUF, EUGFL). Disse forslag til forordninger samt forslagene til forordning om Samhørighedsfonden og forordningen om førtiltrædelsesinstrumenterne blev gennem hele 1998 behandlet af samtlige EF-institutioner og gav anledning til grundige drøftelser.
Proposals for Regulations to govern the Structural Funds in the coming period were adopted by the Commission on 18 March 1998.
Den 21. juni 1999 vedtog Rådet endeligt disse forordninger med de aftalte ændringer.
These proposals for Regulations, along with others on the Cohesion Fund and the pre-accession instruments, were widely debated by all the Community Institutions in the course of the year.
Den eneste undtagelse var EUGFL-forordningen, der blev vedtaget den 17. maj 1999.
The Council finally adopted all these Regulations in their amended versions on 21 June 1999, except for the EAGGF Regulation: it was adopted on 17 May 1999.
Forordningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene bekræfter de principper, der blev fastlagt i Agenda 2000, dvs.: begrænsning af antallet af prioriterede mål til tre, øget koncentration (dvs. færre støttemodtagere) og en overgangsstøtte til de regioner, der mister deres støtteberettigelse, begrænsning af antallet af EF-initiativer til tre (senere udvidet til fire), som hver finansieres af én fond (EFRU, ESF eller EUGFL), forenkling af programmeringen og iværksættelse af interventionerne, klarere fordeling af overvågnings- og evalueringsopgaverne, forenkling af den finansielle forvaltning af interventionerne (indførelse af et system med automatiske årlige forpligtelser samt refusion af faktisk afholdte udgifter), styrkelse af finanskontrolforanstaltningerne og indførelse af en resultatreserve.
The General Regulation on the Structural Funds reaffirms and translates into legislative form the policy options set out in Agenda 2000: reduction of the priority Objectives to three, concentration of assistance on a smaller population and concurrent adoption of transitional support for regions which will cease to be eligible; reduction of the Community Initiatives to three (later widened again to four), each financed by only one Fund (ERDF, ESF or EAGGF); simplification of programming and of the implementation of assistance; clarification of responsibilities for monitoring and evaluation; simplification of financial management by introducing a system of automatic annual commitments, with payments being used to refund proven expenditure; reinforcement of financial monitoring and the introduction of a performance reserve.
Inspireret af tidligere erfaringer har Kommissionen sideløbende med disse forordningsforslag fundet det hensigtsmæssigt at fastlægge retningslinjer for perioden 2000-2006.
At the same time as preparing these proposed Regulations, the Commission believed in the light of past experience that it would be useful to draw up guidelines for 2000-06.
Disse retningslinjer skal hjælpe de nationale og regionale myndigheder med at udarbejde udviklingsplanerne for de fremtidige mål nr. 1, 2 og 3.
These guidelines are designed to help the national and regional authorities in preparing their development plans under the new Objectives 1, 2 and 3.
Kommissionen har baseret sine retningslinjer på oplysningerne i den sjette periodiske rapport om regionernes økonomiske og sociale situation, der blev udarbejdet i 1998 og formelt vedtaget i februar 1999.
The Commission based itself on the information contained in the 6th Periodic Report on the economic and social situation of the regions, itself prepared in 1998 and formally adopted in February 1999.
Retningslinjerne er bygget op omkring tre hovedtemaer: forbedring af den regionale konkurrenceevne, fremme af beskæftigelsen (som har topprioritet), og integrering af indsatsen til fordel for byudvikling og udvikling af landdistrikter.
The guidelines are geared to three main goals: improving regional competitiveness; promoting employment, (one of the Union's top priorities); and integrating urban development with rural development.
I de tre forudgående årsberetninger var der et gennemgående tema, der var fælles for de fire fonde.
For the last three years, the Annual Report on the Structural Funds has picked out a theme relevant to all four Structural Funds.
Disse temaer var: interventionernes miljødimension (1995), støtten til den teknologiske udvikling i regionerne (1996) og foranstaltningerne til fordel for SMV'er (1997).
To date, the following subjects covered have been: the environmental dimension of assistance (1995), support for technology development in the regions (1996), and action to help small businesses (1997).
Den foreliggende beretning vil belyse indsatsen til fremme af lokaludviklingen inden for rammerne af strukturfondsprogrammerne.
This year the Report looks at local-development activities in Structural Funds programmes.
Mere specifikt skal Kommissionens rolle som katalysator for de lokale kræfter med henblik på at lette lokaludviklingen og forbedre beskæftigelsessituationen belyses.
More particularly, the aim is to highlight the Commission's role in mobilising forces on the ground in order to encourage local development and improve the local employment situation.
Hvad er lokaludvikling?
What do we mean by local development?
Lokaludvikling er endnu et lidt flydende begreb uden nogen entydig definition.
Local development remains a rather vague concept and there is no generally accepted definition.
Definitionen afhænger af de enkelte landes kultur og af målet for lokaludviklingen. Lokaludviklingen kan være et supplement til de makroøkonomiske politikker, et middel til at emancipere de lokale aktører eller et redskab til fremme af beskæftigelsen.
Its meaning varies according to culture and what local development is felt to be for: sometimes it is seen as a complement to macroeconomic policies, sometimes as a tool to "emancipate" local actors, sometimes as the best approach to creating jobs.
I denne beretning er det besluttet at behandle lokaludvikling i den bredeste forstand uden at give nogen af aspekterne fortrinsstilling.
In this Report we have chosen to adopt a very broadbrush view of local development without favouring any one aspect over others.
Lokaludvikling vil derfor blive betragtet som en økonomisk udviklingsproces gældende for et sammenhængende geografisk område, der sædvanligvis vil være mindre end en region. Lokaludviklingen varetages af forskellige lokale aktører inden for rammerne af et partnerskab.
In this context, local development is therefore understood as a process of economic development taking place within a continuous area that is usually smaller than a region and organised by various local actors operating in partnership.
Ved at påvirke den socioøkonomiske struktur og adfærd skal processen fremme udnyttelsen af de lokale ressourcer og medvirke til at skabe eller bevare varige arbejdspladser i den private, halvoffentlige eller offentlige sektor.
By acting in an integrated way on socioeconomic structures and behaviour, this process seeks to make use of local resources and thereby support the creation or safeguarding of jobs generated by the private, public and cooperative sectors.
Lokaludvikling bygger på nytænkning og er ofte resultatet af en indsats præget af ansvarsbevidsthed, kreativitet og initiativrigdom.
Local development calls for imaginative solutions and often comes up with innovative approaches that thrive on delegated responsibility, creativity and a spirit of initiative.
Denne definition indeholder nogle nøgleord, som hjælper med at afgrænse begrebet «lokaludvikling»:
From all these considerations, we can derive a number of key concepts that clarify what local development is all about:
«territorialt samarbejde»: lokaludviklingen finder som oftest sted i begrænsede geografiske områder (en bydel, et landdistrikt osv.) og mobiliserer en meget lokal befolkning med en fælles historie, identitet, kultur og økonomi, der kan tjene som løftestang for udviklingen,
• geography: The extent of the area over which local development generally operates is relatively small (a section of a town or city, a tract of countryside with an identifiable character, etc.), so that the local people attached to a place can be mobilised by appealing to their shared sense of history, identity, culture and economic interest.
«lokalt potentiale»: job- og velstandsgenererende nye aktiviteter skabes ved, at de lokale aktører selv udnytter det lokale potentiale (naturlige, økonomiske, kulturelle, teknologiske og andre ressourcer).
• local: The creation of new activities which will generate jobs and wealth depends on local actors tapping into "endogenous" resources (natural, economic, cultural, technological, etc.), already available within the area concerned.
De lokale ressourcer er ofte forankret i lokalområdet, idet de er knyttet til en særlig tradition og et særligt miljø.
Often these native resources cannot be transplanted elsewhere because they are closely linked with local traditions and the local surroundings.
Ved at udnytte det lokale potentiale kan der på længere sigt skabes en ikke ubetydelig merværdi,
They can be kept in the locality and can yield major, long-term, value added.
«integreret»: lokaludviklingen bygger på formlen 1 + 1 > 2. Samarbejde mellem socioøkonomiske aktører og integrering af de forskellige erhvervssektorer skaber nye kombinationer og synergier, som igen genererer nye aktiviteter. Den nødvendige eksterne støtte til lokaludviklingen kan heller ikke længere begrænses til sektorielle foranstaltninger (finansiering af infrastrukturer, virksomhedsstøtte, støtte til landbrugere osv.), men må også inkludere multisektorielle interventioner, som samler de forskellige aktører og fremmer den globale udvikling, •
• integrated: The equation which best characterises local development is "one plus one equals more than two". Cooperation among socioeconomic actors and the integration of different sectors of activity helps create new combinations, new synergies, which in their turn can generate new activities.
«bottom-up»: i modsætning til «top-down»-modellerne, dvs. de topstyrede modeller, der længe har været fremherskende, når der er tale om udviklingsstøtte, fungerer den lokale model «nedefra og op», idet udviklingsstrategierne fastlægges og aftales ud fra de behov, som de lokale aktører identificerer. Den lokale dynamik og udviklingen bliver herved tæt forbundet,
Similarly, the necessary outside support for local development should not be confined to sector-by-sector measures (financing of infrastructure, aid for companies, assistance for farmers, etc.) but ought to give priority to multi-sector operations which bring the various actors into a relationship with each other for the benefit of development as a whole.
«partnerskab»: lokaludviklingsstrategien følges først og fremmest af lokale partnere, som er repræsentative for de forskellige aktivitetssektorer i lokalområdet: virksomheder, sammenslutninger, offentlige instanser, lokale forvaltninger og myndigheder osv.,
• bottom-up: In contrast to "top-down" designs (decisions taken at the top and imposed on those below), which have long prevailed as a paradigm for development support, the local-development approach is "bottom-up": development strategies are defined and negotiated in accord with requirements identified by local actors. This links development to local interests.
Den konkrete anvendelse af lokaludviklingsprincipperne kræver samarbejde fra aktørerne på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan.
To be successful, the practical application of these principles of local development requires cooperation among all the actors at local, regional, national and Community levels.
Lokaludvikling støttes af mange europæiske programmer og hjælpes på vej af de netværk, der er skabt.
This approach, which is integral to many Community programmes, is facilitated by the activities of network coordinators.
Strukturfondene er, især i kraft af deres regionale dimension (mål nr. 1,2, 5b og 6) i høj grad berørt af lokaludviklingsstrategien.
By their very nature, the Structural Funds are in their regionalised operations (Objectives 1, 2, 5(b) and 6) directly concerned with local development.
Lokaludviklingstankerne har i de senere år fået mere plads på den politiske dagsorden.
A growing awareness of, and inclusion of, the local-development approach has been noticeable in recent years at policy-making level.
Selv om lokaludvikling som sådan ikke er en fællesskabspolitisk prioritet, viser nogle af de beslutninger, der er truffet i den senere tid, at der tages mere hensyn til den lokale dimension, når strukturpolitikken fastlægges.
Even if local development as such is not a policy priority for the Community, some recent decisions have tended to take more account of the local dimension in structural policy.
F.eks. godkendte stats- og regeringscheferne på Det Europæiske Råds møde i Firenze i juni 1996 Kommissionens retningslinjer for Fællesskabets strukturforanstaltninger og beskæftigelsen'.
At the European Council in Florence in June 1996, for example, the heads of state and government approved the Commission's guidelines on increasing the impact of Community structural operations on employment1.
Stats- og regeringscheferne anerkendte især fordelene ved en bredere og mere intensiv anvendelse af partnerskabsprincippet på lokalt, regionalt, nationalt eller europæisk plan.
In particular, they agreed on the advantages of a wider and more intensive application of the principle of partnership at the appropriate administrative level.
På mødet i Dublin i december 1996 bekræftede Det Europæiske Råd endnu en gang i sin erklæring om beskæftigelsen de principper, der indgår i retningslinjerne, og anmodede om en hurtig iværksættelse af pilotprojekter, der skulle føre til regionale og lokale beskæftigelsespagter.
The European Council held in Dublin in December 1996 reaffirmed the principles set out in these guidelines in its declaration on employment, and called for the rapid implementation of pilot projects leading to territorial and local pacts for employment.
Siden da er der godkendt 89 af disse beskæftigelsespagter, og allerede i 1997 blev de første af pagterne iværksat «i marken» på forsøgsbasis.
As a result, 89 employment pacts have been approved and have been running on the ground on an experimental basis since 1997.
Endelig hedder det i Kommissionen meddelelse fra 1997 om strukturfondenes prioriteter frem til år 19992, at interventionernes beskæftigelsesfremmende virkninger på lokalt plan bør maksimeres.
Lastly, the Commission's 1997 communication on the priorities for the Structural Funds up to the end of 19992points out that the multiplier effects of Fund assistance for local employment need to be maximised.
Alle strukturfondene (EFRU, ESF, EUGFL-Udviklingssektionen og FIUF) har i mange af deres programmer givet plads til lokaludviklingsforanstaltninger.
All the Structural Funds (i.e. ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section and FIFG) include local development schemes in several of their programmes.
Fondene gør på hver deres område en stor udviklings- og omstillingsindsats på lokalt plan.
Each Fund, within its own field of operation, includes several development and restructuring activities at a local level.
Det er vanskeligt at sætte tal på lokaludviklingsforanstaltningernes andel af støtten, men det anslås, at lokaludviklingen tegner sig for ca. 10% af samtlige strukturfondsinterventioner i den nuværende periode, hvis man medregner alle former for indsats.
Although it is difficult to quantify the proportion of local development schemes across all programmes, taking all types of operation together it is estimated that in the current programming period they account for about 10% of overall assistance from the Funds.
Lokaludvikling indgår i programmerne for mål nr. 16. og interventionerne dækker mange områder som f.eks.:
These operations are to be found under all the Objectives (1 to 6) as part of a wide variety of measures in fields such as:
KOM(96)109 endelig udg. af 20. marts 1996. 2C(97)1381 af 5. maj 1997.
1 COM(97)109 final of 20 March 1996 2C(97)1381 of 5 May 1997
Ud over de prioriterede mål, som repræsenterer strukturfondenes vigtigste indsatsområde (90% af den samlede strukturfondsstøtte i den nuværende periode 1994-1999), omfatter de øvrige interventionstyper også mange lokaludviklingstiltag. Dette gælder EF-initiativerne (9% af den samlede støtte) samt de nyskabende aktioner og den tekniske bistand (1%).
Aside from the priority Objectives, which are the main channel for Structural Fund assistance (90% of total Fund resources in 1994-99), the other types of assistance - the Community Initiatives (9% of total Fund resources) and innovative schemes and technical assistance (1%) - include many local development schemes.
EF-initiativerne er, fordi de er koncentreret om et særligt tema eller et særligt geografisk område, særligt velegnede som ramme om en lokal indsats.
The Community Initiatives, because they concentrate on an individual theme or a given geographical area, are instruments particularly well adapted to action at local level.