natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herudover er det tænkeligt, at en række andre ændringer af de nuværende ordninger vil gøre det overflødigt at opretholde rabatten, eller den vil i hvert fald være mindre berettiget.
Furthermore, it is conceivable that other changes to the present arrangements might make the maintenance of the rebate superfluous or, at least, less justified.
Dette kunne f.eks. blive tilfældet, hvis det blev besluttet at korrigere udgifterne, således som det skitseres i følgende afsnit, men en sådan afskaffelse af UK-rabatten ville ikke i sig selv fjerne skævhederne mellem de bidragende medlemsstater.
This could, for instance, be the case of the introduction of a correction on the expenditure side along the lines indicated in the next section. But ending the UK rebate by itself would not remove the current imbalances between the contributor Member States.
Tabel 7 — Udgifterne for Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige i forbindelse med UK-korrektionen
Table 7 — Cost of the UK correction for Germany, the Netherlands, Austria and Sweden
(% af BNI, 1995-1997 cash data, foreløbigt budgetforslag for 1999)
(percentage of GNP; 1995-97 cash data; 1999 preliminary draft budget)
Det er derimod muligt at ændre på landbrugsudgifterne.
Correction on the expenditure side
Det er desuden vigtigt at understrege, at der findes yderligere muligheder for at bidrage til udviklingen af en enklere finansieringsordning for EU.
It is also important to mention that there exist additional possibilities that could contribute towards the development of a more straight­forward financing system for the EU.
En mulighed ville være at erstatte momsindtægten med BNI-indtægten.
One pos­sibility would be to substitute the GNP resource for the VAT resource.
Som nævnt tidligere ville ordningen helt klart blive mere retfærdig, eftersom de regressive elementer, der er forbundet med momsen, ville forsvinde.
Clearly, as noted earlier, the equity of the system would improve since the regressive elements asso­ciated with VAT would be removed.
Tabel 3b i afsnit 1.2.1 viser, hvordan situationen for 1997 ville have set ud for de enkelte medlemsstater, hvis moms indtægten var blevet udskiftet med en teoretisk BNI-indtægt.
Table 3b (in Section 1.2.1) offers an indication, for the year 1997, of the effects, per Member State, of substituting the VAT resource with a theoretical GNP resource.
En anden mulighed ville være at udskifte alle andre egne indtægter (inkl. de traditionelle egne indtægter) med en BNI-baseret indtægt (resultatet heraf for de enkelte medlemsstater fremgår ligeledes af tabel 3b).
Another possibi­lity would be to substitute all other own resources (including traditional own resources) with the GNP resource (the results for each Member State are also shown in Table 3b).
Det er klart, at der skal foretages en afvejning mellem finansiel autonomi og forenkling, for hvis man udskifter afgiftsindtægterne med direkte bidrag fra medlemsstaterne bliver ordningen sandsynligvis mere forståelig og omkostningseffektiv, men det ville helt sikkert mindske mulighederne for yderligere finansiel autonomi, og i forbindelse med de traditionelle egne indtægter ville det være et klart skridt væk fra EU-principperne.
A correction on the expenditure side, which would not require modification of the own resources decision, would be consistent with the Fontainebleau conclusions and would address the fundamental cause of budgetary imbalances.
Medens medlemsstaterne fortsat vil få udgifterne til markedsstøtte fuldt ud godtgjort, kan det bl.a. tænkes, at den del af udgifterne, som går direkte til individuelle støttemodtagere kun vil blive delvist refunderet.
The current imbalances result essentially from Structural Funds and agricul­tural spending.
Et sådant tiltag ville få stor virkning, eftersom formålet med den foreslåede reform af den fælles land brugspolitik er at reducere vægten af markedsstøtteforanstaltningerne, hvorimod vægten af den direkte støtte ville stige tilsvarende (fra 65 % i år 2000 til 75 % i år 2006).
It would not appear logical to correct the imbalances resulting from struc­tural interventions as these have an explicit redistributive aim. It is, however, conceivable to modify agricultural spending.
Endelig er den oprindelige idé, at markedsstøtteudgifterne i forbindelse med den fælles landbrugspolitik skulle finansieres 100% (dvs. at markedsstøtten kommer landmænd i hele EU til gode og ikke kun i de medlemsstater, hvor udgiften opstår) ikke længere gyldig for ind komststøtten.
Given the integrated nature of the common agricultural policy, it is not possible to modify spending by Member State, but it is possible to reduce the overall amount of spending which is allo­cated through the EU budget.
Hvis denne mulighed udnyttes, ville det ikke blot være i overensstemmelse med, men det
Table 8 — Implications of a partial reimbursement (75%) (') of CAP direct aids
Tabel 8 — Resultatet af en delvis refusion (75%) ') af den direkte landbrugsstøtte (år 2006, i mio. EUR og i % af BNI, løbende priser)
(year 2006; in million EUR and in per cent of GNP, at current prices)
% af BNI mio. EUR
Million EUR
Nye 6 lalt
IRL I L NL A Ρ FIN S UK New 6
') En 75 %­refusion af den direkte landbrugsstøtte svarer til en reduktion af EU­budgettets landbrugsudgifter på ca. 9 145 mio. EUR eller 17 % af de samlede betalinger til den fælles landbrugspolitik i 2006.
(') A rate of reimbursement of 75 % of CAP direct aids is equivalent to a reduction of agricultural expenditure spent out of the EU budget of about EUR 9145 million or 17 % of total CAP payments in 2006.
Eftersom en mindre del af de finansielle res­sourcer i så fald skulle bevilges over EU­bud­gettet, burde der samtidig ske en reduktion af landbrugsretningslinjen, hvis dette redskab fortsat skal være effektivt.
Table 8 presents the impact of a 75 % partial reimbursement of CAP direct aids. The overall reduction of EU spending in 2006 amounts in this example to EUR 9145 million.
Tilsvarende burde der også ske en reduktion af loftet for egne indtægter.
More details on this simulation are presented in Annex 5.
Dette kunne f.eks. ske i forbindelse med førstkommende ændring af afgørelsen om egne indtægter '), og indtil da burde man under en eller anden form forpligte sig til ikke at bruge hele loftet.
The table also shows the negative effects that the introduction of a measure of this type would have on the budgetary bal ances of some Member States.
Tabel 8 viser resultatet af en delvis 75 %­refu­sion af den direkte landbrugsstøtte.
The scope for this type of action would increase as the proposed reform of the CAP aims at reducing the weight of market support measures, while the relative weight of direct aids would increase correspondingly (from 65% in 2000 to 75% in 2006).
Den sam­ ville også føre til en udbredelse af de princip­per, der for øjeblikket ligger til grund for de fleste EU­udgifter, bl.a. strukturfondsudgif­terne.
If implemented, this option would be consistent with and would represent a generalisation of the principles currently governing most EU expenditure and especially that under the Structural Funds.
Og det bør ikke ses som en afvikling af den fælles landbrugspolitik eller et skridt i ret­ning af en renationalisering.
At the same time, it should not be seen as a dismantling of the CAP or a move towards its re-nationalisation.
Der ville ingen ændringer ske i hverken integrationsniveauet, det niveau, hvor beslutningerne skal træffes, eller omfanget af de finansielle ressourcer, der afsættes til at nå landbrugspolitikkens mål­sætninger.
The degree of integration, the level of decision making or the overall amount of financial resources available to pursue its objectives would not be modified.
Landmændene ville modtage den samme støtte som nu, eftersom medlemsstater­nes landbrugsudgifter er pligtige under henvis­ning til deres fastsættelse i de gældende lovbe­stemmelser.
Farmers would receive the same support as at present since CAP expenditure by Member State is compulsory once determined by the relevant legal provisions.
Omfanget af den direkte støtte og vilkårene for dens udbetaling ville fortsat indgå som en integreret del af den fælles land­brugspolitik og udelukkende være et resultat af EU's beslutninger.
The level and the conditions attached to the payment of these direct aids would continue to be an integral part of the CAP and would result only from EU decisions.
De samlede tilgængelige bevillinger ville være uforandrede, dog med den forskel at de ville blive delt mellem EU­budgettet og statskasserne.
The overall amount of spending available would remain the same, but would be shared between the EU budget and the national exchequers.
') I forbindelse med den første ændring af afgørelsen om egne indtægter skal der ikke længere henvises til BNI baseret på den anden udgave af Det Europæiske Nationalregnskabs­system, men det nye ENS 95. Hvis EU's BNI­niveau i hen­hold til det nye regnskabssystem viser sig at være anderle­des, vil der skulle foretages en tilsvarende tilpasning af loftet for at sikre stabiliteten i de finansielle midler, der stil­les til rådighed for EU­budgettet.
(0 On the occasion of the first modification of the own resources decision, the reference will have to change from the GNP based on the second edition of the European system of integrated accounts to the new ESA 95.
lede reduktion af EU-udgifterne i 2006 beløber sig i dette eksempel til 9 145 mio. EUR. I bilag 5 gives en række yderligere oplysninger om denne simulation.
to different keys) and in those included in expenditure (e.g. to exclude administrative expenditure or expenditure in the new Member States or Structural Funds).
0,3 eller 0,4 % af BNI, og at de kun fik kompensation for den del, der oversteg denne grænse. Endelig kunne procentsatsen på 66 % også ændres.
to accept a negative balance up to a given per­centage of GNP — say 0.3 or 0.4 % of GNP — and be granted compensation only for the part exceeding this threshold.
En mulighed ville også være at ændre på sammensætningen af bidragene til EU-budgettet (f.eks. kunne traditionelle egne indtægter udelukkes eller vægtes på en ny måde i henhold til forskellige parametre), og man kunne også ændre udgifternes sammensætning (f.eks. kunne man udelukke administrative udgifter, udgifter i de nye medlemsstater, strukturfondsudgifter osv.).
It is also possible to introduce modifications in the items included in the contributions to the EU budget (e.g. traditional own resources could be excluded or re­apportioned according
Tabel 9 — Forskellige modeller for UK-korrektionsmekanismens og de samlede omfordelingsresultaler
Table 9 — Overall redistribution induced by the UK correction mechanism for 1996 (') under different assumptions
Mekanisme anvendt på 5 lande (UK, D, NL, A, S)
Mechanism applied to five countries (D, NL, A, S, UK)
Mekanisme anvendt på Det Forenede Kongerige (nuværende situation)
Mechanism applied to the United Kingdom (present situation)
Mekanisme anvendt på alle lande med en negativ budgetbalance (UK, D, NL. A, S, F, I)
Mechanism applied to all the countries with a negative budgetary balance (D, F, I, NL, A, S, UK)
Ud fra den antagelse, at modtagerne ikke skal deltage i finansieringen, vil byrden skulle fordeles over et antal lande, som tilsammen repræsenterer følgende andele i % af EU's BNI.
On the assumption that the beneficiaries are excluded from the financing, the burden would be spread over a number of countries representing the following percentages of EU GNP
> ) Den Europæiske Revisionsret (1998): Særberetning nr. 6/98 om ordningen for egne indtægter baseret på moms og BNI. EFT C 241 af 31. juli 1998.
(') The simulation has been prepared on the basis of 1996 data to make the results comparable lo those reported by the European Court of Auditors (1998): op. cit., footnote 38.
Tabel 10 — Ændringer i budgetbalancerne ved anvendelse af en kompensationsmekanisme baseret på forskellige parametre
Table 10 — Changes in the budgetary balances induced by compensation mechanisms based on different parameters
(mio. EUR; data baseret på beregninger for 1999 '))
(in million EUR; data based on projections for 1999 ('))
Nuværende mekanisme (Grænse på 0,0% af BNI, refusionssats pá 66%)
Present mechanism (threshold 0.0% of GNP; rate οΓ reimbursement 66%)
Ubegrænset generel anvendelse af korrektionsmekanismen (Grænse på 0,0 % af BNI, refusionssats på 66 %)
Unconstrained generalised correction mechanism (threshold 0.0 % of GNP; rate of reimbursement 66 %)
Forskel i forhold til nuværende situation
Difference relative to the present situation
Begrænset generel anvendelse af korrektionsmekanismen
Constrained generalised correction mechanism (threshold 0.3% of GNP; rate of reimbursement 66%)
') Resultaterne er angivet for 1999, da ingen af de øvrige år ville være repræsentative.
(') The results are shown for 1999 only because the data for other years are not appropriate.
1996 ville ikke kunne bruges for Sverige og Østrig, og 1997 og 1998 er ikke repræsentative for Det Forenede Kongerige, da der var usædvanligt store udsving I rabatten i disse år, jf. figur 7; tallene i første kolonne i forbindelse med de forskellige udvidelser af korrektionsmekanismen er lig med de samlede forbedringer (finansieres ved hjælp af tilsvarende forringelser) af budgetbalancerne i kolonne (6) i tabel I og 3 i bilag 6.
The year 1996 is not representative for Sweden and Austria; 1997 and 1998 are unrepresentative for the United Kingdom because of the exceptionally high variability of the rebate in these years — see Graph 7; the data in the first column under the various extensions of the correction mechanism correspond to the sum of all improvements (financed, equivalenüy, by the sum of all deteriorations) in budgetary balances reported in column (6) of Tables I and 3 of Annex 6.
alle de øvrige rabatter med et stort beløb, hvis deres balance havde været lige under tærsklen.
Modifying these parameters provides the system with a substantial degree of flexibility, albeit at the cost of significantly reducing transparency and increasing the complexity of the calculations.
Det må derfor være logisk, at en medlemsstat ikke skal være med til at finansiere sin egen rabat, men at den skal deltage i finansieringen af rabatten til de øvrige lande ') (som antaget i simulationerne i tabel 10).
However, this flexibility yields mechanisms with different overall costs and different effects for the individual Member States.
En ændring af disse parametre gør ordningen langt mere fleksibel, selvom det er ensbetydende med en væsentlig dårligere gennemsigtighed og mere indviklede beregninger. Fleksibiliteten fører imidlertid til mekanismer, hvor
could be seen as implying that the Member States benefiting from the system should not finance it.
I bilag 6 gennemgås en række simulationer, og i tabel 10 gengives en række nøgleresultater.
It seems logical therefore to assume that a Member State should not finance its own rebate, but that it should finance all the others (') (as assumed in the simulations presented in Table 10).
Simulationerne viser, at enhver ordning, som er baseret på de samme parametre for alle medlemsstater, vil føre til en væsentlig reduktion af Det Forenede Kongeriges nuværende rabat, hvis man samtidig går ud fra, at de samlede udgifter skal holdes inden for fornuftige grænser.
The simulations show that any system based on the same parameters for all Member States, and under the assumption that its overall cost is to be maintained within reasonable limits, would lead to a substantial reduction in the size of the rebate currently enjoyed by the United Kingdom.
) Jf. bilag 6, hvor der redegøres for denne model, herunder bl.a. muligheden for at se bort fra »andenrundevirkningen«, dvs. tilfælde, hvor et land befinder sig lige under tærsklen ved procedurens start, men overskrider tærsklen, når udgifterne til finansiering af de øvrige rabatter regnes med.
(') See Annex 6 for a discussion of this model and in particular for the opportunity to ignore secondround effects, i.e. the case where a country is just below the threshold at the beginning of the exercise, but where it will exceed it once the cost of financing the other rebates is taken into account.
Hvis der opnås enighed om, at det er nødvendigt at se på de budgetmæssige skævheder, skal det besluttes, hvordan ændringerne skal gen nemføres, og der skal fastlægges en tidsplan.
If a consensus were to emerge on the need to address the issue of bud getary imbalances, a decision would have to be taken on how to achieve this result and on the timing of the changes.
I rapporten foreslås følgende tre muligheder, som er indbyrdes kompatible:
The report indicates three, mutually compatible, options:
Ifølge de forslag, som Kommissionen har fremsat i forbindelse med Agenda 2000, er det muligt at klare udfordringerne i forbindelse med udvidelsen og reformen af de store EU-politikker inden for loftet for egne indtægter, som er fastsat i den nuværende afgørelse om egne indtægter for en ubegrænset periode.
The proposals presented by the Commission in Agenda 2000 indicate that it is possible to face the challenges resulting from enlargement and from the reform of the major EU policies within the own resources ceiling set, for an unlimited time, by the current own resources decision.
Det er dog vigtigt, at EU-budgettet også følger samme stramme budgetpolitik, som medlemsstaterne har ført i forbindelse med ØMU'en.
To achieve this, it is essential that the budgetary rigour pursued by the Member States in the framework of economic and monetary union (EMU) also characterises the EU budget.
D finansieringssiden: forenkling af finansieringsstrukturen gennem indførelse af en ordning, som i højere grad eller endog fuldstændig er baseret på BNI-bidrag; samtidig med en sådan forenkling skulle den nuværende korrektionsmekanisme gradvis afskaffes
D on the financing side: a simplification of the financing structure in favour of a system more, or even totally, based on GNP contributions; such a simplification could also include the phasing-out of the existing correction mechanism; ism;
D udgiftssiden: indførelse af en ordning med delvis refusion af udgifterne i forbindelse med den fælles landbrugspolitik baseret på direkte indkomststøtte
D on the expenditure side: the introduction of a system of partial reimbursement of CAP spending aimed at directly supporting incomes;
D balancerne: indførelse af en generel korrektionsmekanisme til fordel for alle medlemssta ter med store budgetmæssige skævheder.
D on the balances side: the application of a generalised correction mechanism to all Member States experiencing large imbalances.
Manglerne i ordningen, som diskuteres i første del af rapporten, berettiger ikke i sig selv til, at der her og nu foretages en ændring af afgørelsen om egne indtægter.
The shortcomings of the system discussed in the first part of the report do not by them selves provide grounds to justify an urgent modification of the own resources decision.
I forbindelse med en eventuel kommende ændring — ud fra et ønske om en omfattende reform af afgørelsen om egne indtægter — vil der kunne rettes op på disse mangler gennem en forenkling af bidragsordningen eller gennem indførelse af nye egne indtægtskilder.
If and when this decision were to be modified so as to allow an in-depth reform of the own resources system, these shortcomings could be corrected either through simplification of the system of contributions or through the introduction of new own resources.
Forslaget om at ind føre et element af progression ville også kunne diskuteres i denne sammenhæng.
The pro posed introduction of an element of progressivity could also be discussed in this context.
Tidsplanlægningen for eventuelle ændringer vil i høj grad afhænge af, om det er nødvendigt at ændre afgørelsen om egne indtægter.
The timing of any changes would depend on whether it will be necessary to modify the own resources decision or not.
En ændring vil medføre langvarige ratifikationer og sandsynligvis blive tilrettelagt på en sådan måde, at den nye finansieringsordning kan træde i kraft, når den første gruppe af nye medlemsstater tiltræder EU.
A modification would entail long ratification delays and would suggest a process allowing the new financing system to become effective at the time of the accession of the first group of new Member States.
Udvidelsen er forbundet med så væsentlige ændringer, at den berettiger til denne form for strukturændringer. dringer.
Enlargement would indeed represent such a significant change of circumstances as to warrant a structural modification of this type.
De mest utilfredsstillende aspekter ved de nuværende ordninger er for øjeblikket forbundet med Tysklands, Nederlandenes, Østrigs og Sveriges budgetskævheder.
Currently, the most pressing source of dissatisfaction with the present arrangements appears to be linked to the issue of the budgetary imbalances of Germany, the Netherlands, Austria and Sweden.
Det er ikke på nuværende tidspunkt muligt at sige med sikkerhed, hvordan disse skævheder vil udvikle sig inden for de nærmeste år, da en række vigtige politiske parametre endnu ikke er slået helt igennem.
It is not possible, at this stage, to determine with precision how these imbalances will evolve over the next few years as some important policy parameters have yet to be fully articulated.
Det kan dog fastslås, at skævhederne for disse store nettobidragydere udtrykt som en procentdel af BNI vil blive en smule forringet (mere for Nederlandene end for de øvrige), men sandsynligvis mindre end gennemsnitsforringelsen i forbindelse med udvidelsen.
However, it is possible to predict that the imbalances of these large net contributors as a percentage of GNP should deteriorate somewhat, more for the Netherlands than for the others, but most likely less than the average deterioration due to enlargement.
Dette resultat er baseret på den fore slåede udgiftstilbageholdenhed i de nuværende medlemsstater inden for den periode, der omfattes af de kommende finansielle overslag og nogle helt konkrete bestemmelser i de foreslåede reformer.
This outcome would be due to the proposed containment of spending in the present Member States over the period covered by the next financial perspective and to some specific provisions of the proposed reforms.
Kommissionen har på grund af sine omfattende metode- og begrebsmæssige forbehold over for budgetskævhederne begrænset sig til i rapporten kun at behandle mulighederne for en korrektion. Hvis der i Det Europæiske Råd viser sig at være bred enighed om, hvor dan problemet skal løses, fremsætter Kommissionen passende detaljerede forslag.
Establishing correction mechanisms to ameliorate budgetary imbalances is a difficult task since, for a given size of the EU budget, an improvement in the budgetary position of some Member States invariably involves a cor responding deterioration in the budgetary
Det er en vanskelig opgave at udarbejde korrektionsmekanismer med det formål at rette op på budgetskævheder, for en forbedring af budgetsituationen for visse medlemsstater i forhold til et givet budget fører uvilkårligt til en tilsvarende forringelse af budgetsituationen for andre medlemsstater.
The significant methodological and conceptual reserves that the Commission has on the issue of budgetary imbalances have prompted it to limit this report to a review of options for their correction. If a broad agreement towards a solution of the problem were to appear within the European Council, the Commission would put forward the appropriate detailed proposals. sals.
En midlertidig løsning på budgetproblemerne blev sikret på Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau den 25.-26. juni 1984. Her blev den maksimale indkaldelsessats for momsindtægten sat til 1,4%, ligesom der blev fastsat en korrektionsmekanisme for budgetmæssig ubalance, som senere kun er blevet anvendt for Det Forenede Kongeriges vedkommende3).
A temporary resolution of the budget difficulties was secured at the Fontainebleau Eur opean Council of 25 and 26 June 1984, which increased the maximum rate of call for the VAT resource to 1.4 % and established a cor rection mechanism for budgetary imbalances which has since applied only to the UK(3).