natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De højeste forsørgerbyrder forekommer generelt i regioner, hvor andelen af børn er over gennemsnittet, hvilket afspejler forholdsvis høje fødselsrater, f.eks. i Irland og forskellige steder i Frankrig og Spanien, og i nogle tilfælde mere end ud ligner dette de forholdsvis lave antal mennesker i pensionsalderen. Det gælder især Irland.
The highest dependency rates generally occur in regions where there is an above average propor tion of children, reflecting relatively high birth rates, such as in Ireland and various parts of France and Spain, which more than offsets, in some cases, in Ireland in particular, relatively small numbers of people of retirement age.
De demografiske fremskrivninger, der er behandlet ovenfor, har også implikationer for arbejdstyrkens størrelse og alderssammensætning.
The demographic prospects described above also have implications for the size and age composition of the labour force.
Begge disse på virkes dog lige så meget af ændringer i erhvervsfrekvens og demografi.
These, however, are as much influenced by changes in participation as by de mographic trends.
Disse ændringer bestemmes så igen af en række faktorer, f.eks. holdninger til vi dereuddannelse, pensionsalder og kvinder på ar bejdsmarkedet, samt af adgangen til pasningsfaciliteter, pensionsordningernes art og muligheden for efterløn og husstandsstrukturen.
Such changes are determined, in turn, by a range of factors, such as attitudes to wards further education, the age of retirement and women working, as well as the availability of childcare facilities, the nature of pension schemes and the possibility of early retirement and the structure of households.
De påvirkes også af økonomiske faktorer, og specielt af, hvor let eller svært det er at finde et job, hvilket indvirker stærkt på folks motivation for at gå ud på arbejdsmarkedet. Er hvervsfrekvensen har derfor en tendens til at stige og falde med nettojobskabelsen.
They are also affected by economic factors, especially the ease or difficulty of finding a job, which has a strong effect on people's motivation to join the labour force.
Endvidere kan demografiske tendenser undertiden påvirke erhvervsfrekvensen (og omvendt), hvis f.eks. et fald i antallet af folk i den erhvervsaktive alder i forhold til efterspørgslen på arbejdskraft tilskynder flere til at gå ud på ar bejdsmarkedet, eller hvis en vækst i den økonomiske aktivitet fremmer en stigning i nettoindvandringen.
Moreover, demographic trends can potentially influence participation, and vice versa, insofar as, for example, a reduction in workingage population relative to the demand for labour encourages more people to join the labour
Prognoserne indikerer, at stigningen af antallet af ældre i 2005 vil have presset forsørgerbyrden i Vesttyskland og Norditalien i vejret (Kort 17), og i 20025 over hele Unionen, trods faldet i de relative børnetal.
Projections indicate that the increase in the number of elderly people will push up the dependency rate in Western Germany and the North of Italy by 2005 (Map 17), and by 2025, across the whole of
Kort 16 Forsørgerbyrden af ældre, 1995,2005 og 2025
Map 16 Old-age dependency rates, 1995, 2005 and 2025
Antal ældre over 65 i % af 15­64 årige (basis scenario)
0ver-65s as % of 15-64S (baseline scenario)
Kort 17 Generel forsørgerbyrde, 1995, 2005 og 2025
Map 17 Overall dependency rates, 1995, 2005 and 2025
Antal unge under 15 og ældre over 65 i % af 15-64 årige (basis scenario)
Under-15s and over-65s as % of 15-64s (baseline scenario)
Prognoser for høj og lav vækst i arbejdsstyrken
Low and high growth labour force projections tirement age can switch to part-time work, further adding to the stock of jobs.
De to alternative scenarier for arbejdsstyrken er baseret på de tilsvarende to befolkningsprognoser.
The two alternative scenarios for the labour force are based on the equivalent two projections of population.
Lav vækstscenariet er derfor en kombination af lav befolk ningstilvækst og forholdsvis små stigninger i erhvervsfrekvens, og omvendt for højvækstscenariet.
The low growth scenario, therefore, combines low growth of population with relatively small increases in participation and vice versa for the high growth sce­nario.
De vigtigste konkrete forudsætninger er følgende:
The main specific assumptions are as follows.
Disse to modsatrettede scenarier vil have markant forskellige resultater.
These two opposing scenarios lead to markedly differ­ent outcomes.
I lavvækstscenariet falder ar bejdsstyrken under hele prognoseperioden, til kun 144 million ¡2025, ca. 23 millioner, færre end nu, hvor antallet af kvinder endog falder efter 2005.
In the low growth scenario, the labour force declines throughout the projection period, falling to only 144 million in 2025, some 23 million less than at present, with even the number of women declining after 2005.
I høj vækstscenariet vokser arbejdsstyrken indtil 2020, dog lidt langsommere (med over 1 % årlig indtil 2005 og derefter og indtil 2020 med knap 0,5 årlig).
In the high growth scenario, the labour force grows up to 2020, though at a declining rate (by over 1% a year up to 2005 and just under ΥΣ% a year from then until 2020).
I 2020 vil arbejdsstyrken så være ca. 207 millioner, 40 million flere end nu, og vil først da langsomt begynde at falde.
By 2020, the labour force amounts to some 207 million, 40 million more than at present, and only starts to decline slowly from then on.
Dette viser tydeligt, at i højvækst scenariet er der i de første mange år ikke større problemer med, men at udbuddet af arbejdskraft (i hvert fald hvad an går tilgangen af arbejdskraft) vil begrænse stigningen i beskæftigelsen, og dermed EUs økonomi.
This demonstrates forcibly that in the high scenario there is little reason for labour supply problems, in terms of the number of peo­ple entering the labour market at least, to constrain the growth of employment, and of the EU economy, for some time to come.
Lavvækstscenario: lavere økonomisk vækst end hidtil, med lille vækst i beskæftigelsen, hvilket ikke tilskynder flere til at gå ud på arbejdsmarkedet.
• Low growth scenario: lower rates of economic growth than in the past with little growth in employment, giv­ing little incentive for more people to enter the labour market.
For de unge betyder mangel på job, at flere forbliver længere under ud dannelse og et fortsat fald i erhvervsfrekvensen.
For young people, lack of jobs means more of them staying longer in education and a continuing de­cline in labour force participation.
For kvinder med småbørn er der meget lidt bevægelse i ret ning af mere fleksible arbejdstidsaftaler eller flere pasningsmuligheder, idet arbejdsgiverne mangler motivation til at rekruttere flere af dem.
For women with young children, there is minimal move to more flexible working arrangements or increase in childcare facili­ties since employers lack the icentive to recruit more of them.
Tendensen til at vælge efterløn fortsætter, især blandt mænd, og de der forbliver i arbejde arbejder fuldtid, fordi de er bange for helt at miste deres job, hvis de skifter til deltid.
The trend towards early retirement contin­ues, especially among men, and those remaining in employment work fulltime because of fears of losing their job altogether if they switch to working part-time.
Resultatet er, at der skabes få nye job, som giver plads til nye.
As a result, few additional jobs are created for others to move into.
Nogle første resultater (f.eks. lavere nettoindvandring og fødselstal end forventet) tyder på, at væk sten i arbejdstyrken kunne komme til at ligge mellem basis- og lavvækstscenariet.
Some initial evidence (eg lower than expected net immi­gration and fertility) suggests that labour force growth could fall between the baseline and the low scenario.
Basis scenariet er stadigt et godt bud på udviklingen i arbejdsstyrken fremover.
However, the baseline scenario is still a good central es­timate of the future development of the labour force.
Desuden er det vigtigt at bemærke, at de hovedfaktorer, der vil påvirke væksten i arbejdsstyrken i de næste 5-10 år factors, drejer sig om erhvervsfrekvensen, og især de arbejdspladser, der er til rådighed.
In addition, it is important to note that, over the next 5 to 10 years, the main influence on the growth of the labour force will be factors which affect participation, particu­larly the availability of jobs.
Selv om demografiske tendenser vil have nogen virkning, er de forholdsmæssigt mindre væsentlige, og det er først på længere sigt, efter denne periode, at ændringer i fødselsraten, middellevetid og netto ind/udvandring vil få en vigtig virkning på resultatet.
Though demographic trends will have some effect, this is relatively minor and it is only in the longer-term beyond this period, that changes in fertility rates, life expectancy and net migration have an important effect on the outcome.
Højvækst-scenario: højere økonomisk vækst end hidtil, hvilket skaber en kraftigt øget beskæftigelse, opmuntrer flere til at gå ud på arbejdsmarkedet og arbejdsgivere (og regeringer) til at skabe mere fleksible ansættelsesvilkår.
• High growth scenario: higher rates of economic growth than in the past, so giving rise to significant in­creases in employment, encouraging more people to enter the labour market and employers — and gov­ernments — to make working arrangements more flexible.
Resultatet er en stigning i deltidsjob, der gør det lettere for unge at kombinere videregående uddannelse med lønarbejde, og også gør det lettere for kvinder at forene opgaver i hjemmet med en et liv som erhvervsaktiv.
As a result part-time jobs increase, making it easier "or young people to combine continuing edu­cation with paid employment and for women to recon­cile family responsibilities with pursuing a working career.
I begge grupper stiger erhvervsfrekvensen derfor -for kvinder i alle medlemslande til niveauerne i Sverige og Danmark.
Participation of both, therefore, rises, for women in all Member States towards levels in Swe­den and Denmark.
Desuden vil ansatte i årene inden pen sionsalderen kunne gå på deltid, og dermed bidrage til antallet af job.
In addition, those approaching re­
baseret på nærmere angivne antagelser om fremtidige tendenser.
Baseline scenario force or growth of economic activity stimulates an increase in net inward migration.
Det skal dog understreges, at ingen af dem må betragtes som prognoser, men som hypotetiske billeder på fremtidige udviklinger.
In the baseline scenario, recent trends are assumed, for the most part, to continue. The main assumptions are:
moderate stigninger i efterspørgslen efter arbejde og deraf følgende stigning i beskæftigelsen, idet det meste af væksten i lighed med de seneste år sker indenfor deltidsjobs, og kun en svag stigning i fuldtidsstillinger;
• continued growth of the EU economy at just over 2% a year, distributed between regions much as in the past;
Basis-scenario en lille stigning i erhvervsfrekvensen blandt unge under 25 år, til forskel fra den hidtidige tendens, men koncentreret omkring deltidsarbejde;
• modest increases in labour demand and employ­ment growth as a result, with most of the growth going into part-time jobs, as in the recent past, and fulltime jobs increasing only slightly;
I basisscenariet forudsættes de seneste tendenser for størstedelens vedkommende at fortsætte. Hoved antagelserne er: øget erhvervsfrekvens blandt kvinder i alle med lemslande, undtagen Sverige, og især i de lande, hvor frekvensen stadig er lav, men forventes at konvergere mod frekvensen i Sverige og Dan mark; en fortsat vækst i EUs økonomi på godt 2% årlig, med en regional fordeling nogenlunde som før;
Nevertheless, they are of some interest since they serve to raise a number of potential issues.
- den forholdsmæssige andel af ældre med en (ofte) lavere erhvervsfrekvens stiger.
• a small increase in labour force participation of young people under 25. in contrast to past trends, but centred on part-time work;
en svagt stigende erhvervsfrekvens blandt kvinder med småbørn, hvoraf de fleste arbejder del tids, hvilket afspejler et moderat skift hen mod mere fleksible arbejdstidsaftaler og flere pasningsfaciliteter;
• a limited rise in participation of women with young children, most of these working part-time, reflect ing a modest move towards more flexible work ing-time arrangements and increased childcare facilities;
- en øget erhvervsfrekvens blandt de 50-64 -årige, først blandt kvinderne og på længere sigt blandt mændene, efterhånden som færre går på efterløn.
• a rise in the participation of women aged 50 to 64 iti the short-term and, in the longer term, of men in the same age group as early retirement diminishes. ishes.
Den samlede stigning i erhvervsfrekvensen er vigtig, ikke kun på grund af dens betydning for Unionens ar bejdsstyrke og de pågældende mennesker, men også på grund af dens skattemæssige implikationer, især fordi finansieringen af sociale sikringssystemer sandsynligvis vil komme under stigende pres, efterhånden som antallet af ældre vokser.
The overall rise in participation is important not only for its effect on the labour force in the Union and on the individuals concerned, but also because of its fiscal implications, especially in respect of the funding of social protection systems, likely to be put under increasing pressure as the number of el derly people grows.
Det er dog kun tilfældet, hvis den højere erhvervsfrekvens kommer til udtryk i, at flere mennesker rent faktisk er i arbejde, og det afhænger igen af tilgangen af nye job i hele Unionen
This is only the case, however, if higher participation is reflected in more people actually in work, which will depend on the rate of job creation across the Union.
Ændringer på regionalt niveau afspejler stort set gen erelle udviklingstendenser, men der er dog flere di vergerende træk:
Changes at the regional level largely reflect the overall trends, though there are a number of divergent features. tures.
Selv om Unionens arbejdsstyrke steg med over 1% årlig mellem 1985 og 1990, også som resultat af en høj nettotilgang af nye arbejdspladser, faldt væksten under lavkonjunkturen først i 1990erne markant til noget under 0,5% årlig mellem 1990 og 1985 (Tabel 18 og 19).
While the labour force in the Union grew by over 1% a year between 1985 and 1990, partly as a result of a high rate of net job creation, with the recession of the early 1990s, growth slowed down markedly to well under '/?% a year between 1990 and 1995 (Tables 18 and 19).
Den fremtidige vækst forventes i perioden indtil 2005 at blive lidt højere, ca. 0,5% årlig.
In the future, growth is projected to be slightly more than this over the period up to 2005, at around '/?% a year.
Derefter skulle væksten falde betydeligt, idet arbejdsstyrken topper i 2011 (medca. 181 millioner., omkring 14 millioner, flere end nu).
Thereafter, growth would slow down significantly, the labour force reaching its peak size in 2011 (at around 181 mil lion some 14 million more than at present).
Efter 2011 forudses arbejdsstyrken at falde hurtigere (mellem 2020 og 2025 med over 0,5% årlig), så den i 2025 kun ville være på om kring 172 millioner.
After 2011, the labour force is projected to decline at an accelerating rate (exceeding '/ > % a year between 2020 and 2025) so that by 2025, it would only amount to some 172 million.
Ydermere forventes dette fald at berøre alle medlemslande efter 2020.
This decline, more over, is expected to affect all Member States after 2020.
Et særligt træk i prognosen er, at hvor befolkningstilvæksten hidtil har bidraget væsentligt til at øge ar bejdsstyrken — især da de store årgange kom ud på arbejdsmarkedet, mens antallet af folk, der gik på pension relativt set var lille på grund af krigens virkninger — vil dette ikke være tilfældet fremover.
A feature of the projection is that, whereas, in the past, population growth has contributed signifi cantly to the increase in the labour force — particularly as the babyboom generation joined the work force and as the numbers leaving it to move into re tirement were relatively small because of the effects of the war - - in the future, this will no longer be the case.
Færre unge kommer ud på markedsmarkedet, mens et øget antal mennesker vil gå på pension.
Declining numbers of young people will enter the labour force, while the numbers reaching retirement age will increase.
Trods indvanding udefra vil det demografiske bidrag til arbejdsstyrken derfor falde brat og vil allerede være negativt fra 2005 og frem.
Despite in ward migration, the demographic contribution to labour force growth will, therefore, decline sharply and will already be negative from 2005 on.
Mens arbejdsstyrken mellem 1990 og 1995 faldt overalt i Storbritannien, Sverige, Danmark, Fin land og Italien (undtagen Trentino-Alto Adige), hovedsagelig på grund af faldende erhvervsfrekvens, var der i Tyskland markante forskelle mel lem de østlige og vestlige delstater (Kort 18).
While the labour force declined across the whole of the UK, Sweden, Denmark, Finland and Italy (except Trentino-Alto Adige) between 1990 and 1995, largely because of falling participation, in Germany, there were marked differences be tween the Eastern and Western parts (Map 18).
I de nye delstater faldt arbejdsstyrken betydeligt, dels som følge af faldende erhvervsfrekvens, efter hånden som der blev knaphed på job (idet både mænds og kvinders erhvervsfrekvens faldt med godt 5 procentpoint), dels på grund af en betyde lig afvandring til de gamle delstater.
In the new Länder, as a result of both declining par ticipation, as jobs became scarce (activity rates of both men and women falling by some 5 per centage points), and significant outward migration to the old Länder, the labour force was reduced substantially.
I de gamle delstater udlignede indvandringen fra øst faldet i erhvervsfrekvens.
In the old Länder, on the other hand, the inward migration from the East off set the fall in participation.
Dette vil dog blive mere end udlignet af en øget er hvervsfrekvens, i hvert fald indtil 2011.
Immigration also served to increase the labour force in the Thessaloniki region of Greece (Kentriki
Kort 18 Vækst i arbejdsstyrken på regioner, 1985-2025
Map 18 Labour force growth by region, 1990-2025
Kort 19 Erhvervsfrekvens for mænd, 1990-2025 if ι
Map 19 Labour force participation rates of men, 1990-2025
Den mandlige arbejdsstyrke i % af mænd 15­64 år
Male labour force as % of men 15-64 (baseline scenario)
Kort 20 Erhvervsfrekvens for kvinder, 1990-2025
Map 20 Labour force participation rates of women, 1990-2025
Den kvindelige arbejdsstyrke i % af kvinder 15­64 år
Female labour force as % of women 15-64 (baseline scenario)
% af arbejdsstyrken (basis scenario) l
% of labour force (baseline scenario)
1.3 Befolkning og arbejdskraft byområder i den første gruppe af lande vil frekvensen således fortsat ligge lavere end i landdistrikterne i den anden gruppe.
1.3 Population and the labour force
Følgelig vil tiltag for at øge erhvervsfrekvensen overvejende skulle sættes ind nationalt, snarere end regionalt.
Makedonia) as well as in Valencia, Madrid and Cataluna in Spain, offsetting the effect of low birth rates and adding to the effect of rising participation. tion.
De eneste regioner, hvor arbejdsstyrken forudses at falde indtil 2005 er Norditalien hvor den også faldt mel lem 1990 og 1995 (Kort 18).
Participation of women is projected to increase virtually everywhere, except Sweden, and that of men to rise in the four Cohesion countries as well as in the South of Italy (Maps 19 and 20).
Dette fald forudses at vil fortsætte efter 2005, når et voldsomt fald i arbejdsstyrken er forudset i den østlige del af Østrig, i store dele af Flandern og i de vestlige dele af Tyskland.
Rates of participation, however, tend not to vary markedly between regions in the same country, though there is some tendency for rates to be higher in urban areas than rural ones.
I betragtning af, at ledigheden allerede er lav i mange af disse områder, vil der muligvis kunne blive mangel på ar bejdspladser i fremtiden.
Participation of women is, therefore, projected to remain below the EU average in all regions in Belgium, Spain and Italy and above average throughout the UK, Sweden and Finland.
Det afhænger dog af den fremtidige økonomiske vækstrate og efterspørgslen på arbejdskraft i de pågældende regioner.
Accordingly, even in urban areas in the first group of countries, rates will continue to be less than in rural areas in the second group.
Til gen gæld, hvis den økonomiske vækst og nettotilgangen af arbejdspladser skulle blive høj, kunne det meget vel opmuntre flere til at gå ud på arbejdsmarkedet, og derved afværge muligheden for, at der opstår egentlig mangel på arbejdskraft.
In consequence, measures to increase labour force participation need to be implemented predominantly at the national rather than regional level.
Det gælder især i de mange regioner, hvor erhvervsfrekvensen, især blandt kvinder, ligger et stykke under unionsgennemsnit (i Italien er den samlede erhvervsfrekvens for mænd og kvinder lavere end noget andet sted i EU).
This, as noted above, is largely because of a continuing in crease in participation, especially among women, the only regions where this is not pro jected to occur, or to occur at a lower rate than elsewhere, being those in the three Nordic countries.
Efterhånden som EUs indbyggere bliver ældre for udser basisscenariet, at faldet i tilgangen af unge på arbejdsmarkedet og den øgede erhvervsfrekvens blandt de 50-64 årige (især kvinder) vil betyde, at ar bejdsstyrkens gennemsnitlige alder i 2025 vil være steget fra ca. 38 til over 41.1 samme tidsrum forudses antallet af 50-årige og derover at stige fra under 20% til næsten 30% af den samlede arbejdsstyrke.
With the general ageing of the population in the EU, the decline in the number of young people entering the labour market and an increase in participation of those between 50 and 64, especially women, the average age of the labour force is projected to rise from around 38 at present to over 41 in 2025 in the baseline scenario. At the same time, the number of those aged 50 to 64 is projected to increase from just under 20% of the total to almost 30%.
Om fanget af denne ændring vil variere i medlemslande ne, mens sandsynligvis i et enkelt lands regioner vil være nogenlunde ens. I de nordiske lande, hvor er hvervsfrekvensen ikke forventes at ændre sig meget, er 'aldrings'effekten forholdsvis lille.
While the extent of the change differs between Member States, it is likely to be similar in different regions of a country.
Den er til gen gæld udtalt i Italien og Spanien, hvor fødselstallene er lave og kvindernes erhvervsfrekvens forudses at stige, især i de to landes sydlige regioner (Kort 21).
In Italy and Spain, on the other hand, where birth rates are low and participation rates of women are projected to in crease significantly, it is pronounced, especially in the Southern regions of both countries (Map 21).
Modsat forudses arbejdsstyrken at vokse indtil 2005 i nogle af de regioner, der i øjeblikket har høj arbejdsløshed, f.eks. de sydlige dele af Spanien, Frankrig og Italien, samt områder i Nordfrankrig, som følge af stigende befolkningstal og erhvervsfrekvens, trods af en vis afvandring fra Syditalien og Nord-Pas de Calais in France.
The only regions where the labour force is pro jected to decline up to 2005 are in Northern Italy, where it also fell between 1990 and 1995 (Map 18). This fall is projected to continue in the years after 2005 when a drastic reduction in the labour force is also projected in the Eastern part of Austria, most of Flanders and parts of Western Germany.
Det er således ikke sandsynligt, at ændringer i udbuddet af arbejdskraft vil bidrage til at løse ledighedsproblemer i denne periode.
Given that unemployment is already low in many of these areas, it is possible that labour shortages will emerge in the future.
Den forventede ændring i arbejdsstyrkens alderssammensætning og det stigende antal ældre ansatte rejser nogle spørgsmål om dens betydning for evnen til at omstille sig til ny teknologi og nye arbejdsmetoder.
The prospective ageing of the work force and the increased number of older workers raises questions about the effect on the ability to adapt to chances in technology and new ways of working.