natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fordelene, i form af velstand, og ulemperne, i form af byrdefulde omvæltninger, er ujævnt fordelt mellem de forskellige dele af Unionen og mellem borgerne.
The benefits, in the form of prosperity, and the costs, in the form of burden of change, are unevenly distributed between different parts of the Union and between citizens.
Forståeligt nok er folk bekymrede, og de kræver svar på spørgsmål om IKT's følgevirkninger.
Understandably, people are worried and demand answers to questions about the impact of ICTs.
Bekymringerne kan sammenfattes i to hovedspørgsmål:
Their concerns can be summarized in two main questions.
D For det andet skal små og mellemstore virksomheder, EU's jobskabere, have støtte til at forbedre udnyttelsen af disse muligheder og blive mere konkurrencedygtige.
D A second challenge is to help SMEs, the job generators in the EU, maximize the potential of this change to become more competitive.
D Det første vedrører beskæftigelsen.
D The first concerns employment.
Vil disse teknologier ikke fjerne flere arbejdspladser, end de skaber?
Will these technologies not destroy more jobs than they create'?
Vil befolkningerne kunne tilpasse sig de ændrede arbejdsrutiner?
Will people be able to adapt to the changes in the way we work?
D For det tredje skal de aftalemæssige rammer omkring arbejdslivet moderniseres for at gøre det muligt at forene fleksibilitet og sikkerhed.
Π A third challenge is to modernize the contractual framework for working life to find ways and means to reconcile flexibility and security.
Beskæftigelsen i informationssamfundet (kapitel 4)
Employment in the society (Chapter 4)
Disse bekymringer bevirker, at vi har brug for en offentlig politik, der kan hjælpe os med at høste udbyttet af de teknologiske fremskridt og sikre lige adgang til informationssamfundet og en rimelig fordeling af velstandspotentialet.
To meet these concerns we need public policies which can help us reap the benefits of technological progress, and which can ensure equitable access to the information society and a fair distribution of the potential for prosper­ity.
Denne grønbog tager sigte på at stimulere debatten om udviklingen af det europæiske informationssamfund og fokuserer på de tre
This Green Paper aims to stimulate the debate on the development of the European information society, and focuses on the key issues of the organization of work, employment and social cohesion.
I Europa har der i flere årtier været en jævn, men lav vækst i beskæftigelsen.
Europe has had steady but low employment growth for several decades.
Indførelsen af IKT synes ikke at have ændret dette forhold.
The introduction of ICTs does not seem to have changed the rate of job creation.
Om noget er væksten blevet en anelse mere og ikke mindre arbejdskraftintensiv.
If anything, growth has become slightly more, not less, job-intensive.
Indførelsen af IKT har i høj grad påvirket kvalifikationskra-
The intro­duction of ICTs has huge effects on skill requirements and employment policy must become more focused on human resource investment.
□ Det, Europa har brug for, er en gennemgri­bende uddannelsesreform, der kan hamle op med IKT­revolutionen og følge med den fort­satte teknologiske udvikling i de kommende år.
D What Europe needs is a substantial overhaul of education and training that can match the ICT revolution and keep pace with continuing technological development during the years to come.
D Den anden udfordring består i at opnå en større integration mellem strukturfondpolitik­ken og informationssamfundspolitikken for at give adgang til og stimulere udnyttelsen af moderne IKT.
D A second challenge is to integrate more closely the Structural Funds and information society policies, so as to stimulate the access to and use of modern ICTs.
Et stærkere lokalt engagement gennem lokale og regionale beskæftigelsespag­ter kan være et vigtigt middel til at opnå en ny samhørighedspolitik, der er mere arbejdskraft­intensiv og orienteret mod menneskelige res­sourcer.
The process of stronger local involvement through local and regional employment pacts could be an important vehicle for a new, more employment intensive and human resource-oriented cohesion policy. icy.
D Uddannelsessystemet må ændres, således at der lægges mere vægt på at lære end på at undervise.
D The education system must be transformed from teaching to learning.
Virksomhederne må tilbyde mere praktisk uddannelse.
Enterprises must offer more learning by doing.
D Den tredje udfordring består i at sikre, at informationssamfundet bliver et middel til ska­belse af et vidtfavnende samfund.
The unemployed must be offered retraining instead of longterm unemployment and de-skilling.
Samhørighed: livet i informationssamfundet (kapitel 5) den
Cohesion: living in the information society (Chapter 5)
Informationssamfundet europæiske model (kapitel 6)
The information society — the European way (Chapter 6)
En styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed er fortsat et af Unionens hoved­mål.
Strengthening economic and social cohesion remains a key objective of the Union.
Der er, omend langsomt, opnået større konvergens mellem pr. capita­indkomsten i medlemsstaterne, men forskellene mellem regionerne i de enkelte stater er gradvis blevet større.
Progress towards convergence in income per head between Member States has been positive but slow, but disparities between regions within the same Member States have tended to widen over time.
IKT kan spille en vigtig rolle ved at støtte den regionale og lokale udvikling og fremme integration og »selvstændiggørelse«. Hovedspørgsmålet er, hvorledes man kan mak­simere IKT's fordele og minimere dens ulem­per for samhørigheden.
ICTs can play an important role in supporting regional and local development and promoting integration and empowerment, and the key issue is how to maximize the opportunities and minimize the risks of new ICTs for cohesion.
Den måde, hvorpå vi udvikler informations­samfundet — den mest fundamentale omvælt­ning i vor tid — må afspejle de tanker og værdier, som Den Europæiske Union bygger på.
The way we develop the information society, the most fundamental change of our time, must reflect the ideas and values upon which the European Union is shaped.
Disse tanker og værdier bør være gennem­sigtige for at fortjene og opnå de europæiske borgeres brede støtte.
These ideas and values should be transparent in order to gain and deserve the broad support of European citizens.
Med henblik herpå opfor­drer Kommissionen alle interesserede parter til at overveje mulighederne for at formulere en række fælles EF­principper for udvikling af det europæiske informationssamfund.
To this end, the Commission invites all interested parties to reflect on the possibilities of formulating a set of common Community principles for the development of the Euro pean information society.
Hvorfor en grønbog? — Opfordring til en politisk, social og borgerlig dialog er fortrolige med dem.
Why a Green Paper? Invitation to a political, social and civil dialogue academic communities already familiar with them.
Rapporterne foreligger som supplement til denne grønbog. På grønbogens sidste side findes der anvisninger på, hvorledes der kan rekvireres kopier af hele teksten.
They are available as complements to this Green Paper, and details of how to obtain full copies are at the end of this text.
Den betydning, informationssamfundet (IS) har som en positiv udviklingsfaktor, blev frem hævet i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse af 1993')· Med denne hvidbog og den følgende rapport »Europa og det globale informationssamfund« blev der med fuld opbakning fra Det Euro pæiske Råd iværksat en række væsentlige initiativer for at fremme informationssamfundet i Europa og give det form.
The importance of the information society (IS) as a positive force for change was high lighted in the Commission's 1993 White Paper on growth, competitiveness and employ ment. '
Kommissionen har besluttet at fremlægge en grønbog for at fremme en bred debat om og forståelse for de sociale og samfundsmæssige problemer, der er involveret.
The Commission has decided to present a Green Paper in order to promote wide discussion and awareness of the social and societal issues involved.
Kun med en aktiv indsats fra en lang række aktørers side kan vore samfund klare de udfordringer og træffe de valg, vi står over for.
Only through active participation of a wide range of actors can our societies come to terms with the new challenges and choices with which we are confronted.
Disse spørgsmål blev også fremhævet i Kommissionens europæiske tillidspagt for beskæftigelsen3).
The Commission's 1994 action plan, 'Europe's way to the information society'2 presented an overview of the Commission's work programme on the information society and placed an important emphasis on social and societal questions.
Denne grønbog er del af en initiativpakke, som Kommissionen er ved at samle for at opdatere og opfølge 1994-hand-lingsplanen.
These issues were also high lighted in the Commission's European confidence pact for employment.3This Green Paper is part of a package of initiatives being developed by the Commission to update and take forward the 1994 action plan.
Meningen er derfor at indhente kommentarer og opfordre til drøftelser om grønbogen og de to rapporter fra ekspertgruppen og forumet i den resterende del af 1996.
The objective, therefore, is to invite com ments on and discussion of the Green Paper, and of the two associated reports of the high level group and the forum, during the remain der of 1996.
Denne proces vil blive iværksat i september i samarbejde med det irske formandskab på et europæisk kollokvium i Dublin.
This process will be launched in September, in collaboration with the Irish presidency, at a European colloquium in Dublin.
På baggrund af reaktionerne vil Kommissionen i 1997 fremlægge forslag til foranstaltninger.
In the light of the reactions received, the Commission will present action proposals in 1997.
For at skaffe ny indsigt i informationssamfundets sociale udfordringer har Kommissionen søgt råd hos nogle af de mest fremtrædende europæiske eksperter om, hvorledes man kan fremme jobskabelse, social solidaritet, lige muligheder og adgang og bevare Europas kulturelle mangfoldighed i informationssamfundet. det.
To meet the task of providing new insights into the social challenges of the information society, the Commission has sought advice from some of the most prominent experts in Europe on how to promote job creation, social solidarity, equality of opportunity and access and the preservation of Europe's cultural diversity in the information society.
I grønbogen tages der emner op, som griber ind i regeringernes og de regionale og lokale myndigheders, arbejdsmarkedsparternes og det borgerlige samfunds domæne.
The Green Paper raises issues which affect the responsibilities of governments and regional and local authorities, the social partners and civil society.
Kommissionen vil under fuld hensyn tagen til subsidiaritetsprincippet undersøge, hvorvidt det vil være en fordel at samle erfaringerne ét sted på grundlag af demonstrationsprojekter og andre initiativer, fælles forskningssponsorater og systematisk udveksling af oplysninger som et supplerende og stimulerende bidrag til medlemsstaternes politikker og foranstaltninger. Strukturfondene spiller en stor rolle i denne proces, navnlig mål nr. 4 og fælles skabsinitiativet ADAPT-BIS.
Recognizing fully the principle of subsidiarity, the Commission will examine the extent to which there would be added value from pooling of experience through demonstration projects or other initiatives, joint sponsorship of research, and systematic exchange of informa tion, as a complementary and catalytic contribution to the policies and measures pursued within Member States.
En ekspertgruppe på højt niveau begyndte sit arbejde i maj 1995 og fremlagde sin foreløbige rapport, »Opbygning af et informationssamfund for alle«, i februar 1996.
A high level group of experts began its work in May 1995, and presented its preliminary report. 'Building the information society for us all' in February 1996.
Sideløbende hermed har Kommissionen skabt et bredt Informationssamfundsforum, som består af 128 medlemmer.
In parallel, the Commission created an information society forum, which is broadly based and consists of 128 members.
Forumets første årsrapport blev vedtaget i juni 1996.
The forum's first annual report was adopted in June 1996.
IS var også et af de fire hovedemner, der blev behandlet i forbindelse med Det Første Europæiske Socialpolitiske Forum i Bruxelles i marts 1996.
The IS was also one of the four main topics of the first European forum on social policy held in Brussels in March 1996.
Grønbogen supplerer også en række aktiviteter, der allerede er i gang på andre områder i
The Green Paper also complements a range of activities already under way in other areas of Commission work, notably the White Paper on teaching and learning,4which focuses on the skills and knowledge which will be necessary for people's full participation in the informa-
i informationssamfundet, og på det kommende initiativ »det lærende informationssamfund«.
tion society, as well as the forthcoming initiative, 'Learning in the information society'.
D fokusere den sociale dialog mellem arbejdsgivere og fagforeninger på disse spørgsmål og stimulere fælles initiativer på europæisk plan
D to focus the social dialogue between employers and unions on these issues and stimulate joint initiatives at a European level;
Grønbogen har som led i det eksisterende samarbejde til formål at:
Within the framework of existing cooperation this Green Paper is intended:
D stimulere den borgerlige dialog, navnlig med de ikke-statslige organisationer, på grund lag af konklusionerne fra Det Europæiske Socialpolitiske Forum i marts 1996.
D to stimulate civil dialogue notably with the NGOs, on the basis of the conclusions of the European social policy forum in March 1996.
Alle interesserede opfordres til at kommentere de spørgsmål, der rejses i grønbogen.
D to deepen the political dialogue with the European institutions and the Member States, notably on employment policies in the framework of the Essen process (the single report to the European Council in December 1996 and the development of the multiannual programmes 1997),
Arbejdet i informationssamfundet arbejde i fremtiden.
Working in the information society
Problemer: helt nye kvalifikationskrav og manglende tryghed i ansættelsen
The facts: a new world of work
Kendsgerninger: en ny arbejdsverden
The concerns: skills revolution and job insecurity
Vore økonomier er ved at blive lagt om. Den standardiserede, manuelle produktion viger pladsen for en mere diversificeret, videnbaseret produktion af varer og tjenester.
Our economies are being transformed away from standardized manual production towards a more diversified, knowledge-based, production of goods and services.
Dette er grunden til, at IKT giver store muligheder for produktivitets- og reallønsstigninger og derved for en stærk økonomisk vækst og nye arbejdspladser. pladser.
This is why ICTs provide tremendous opportunities for improved productivity and real wages, and thereby for strong economic growth and new jobs.
1 de seneste tyve år har vi været vidner til en IKT-revolution, der er langt mere vidtrækkende, end de Reste af os havde regnet med. En af de vigtigste konsekvenser af den nye IKT har været et drastisk fald i omkostningerne ved at lagre, behandle og overføre data. samt i den tid, der går hermed.
During the last 20 years, we have witnessed an ICT revolution, more far-reaching than most of us could have anticipated. One of the main effects of new ICTs has been a dramatic reduction in the cost and time of storing, processing and transmitting information.
Disse drastiske ændringer i prisforholdene har en grundlæggende indflydelse på den måde, hvorpå vi tilrettelægger produktionen og distributionen af varer og tjenesteydelser, og derved på selve arbejdet.
Such dramatic changes in price relations have a fundamental effect on the way we organize the production and distribution of goods and services and, thereby, on work itself.
Denne udvikling indebærer ændrede arbejdsmetoder, kvalifikationsstrukturer og organisationsformer, dvs. at den i bund og grund ændrer arbejdsmarkedet og hele samfundet.
These devel opments are reshaping work, skill structures and the organization of enterprises. Through this, they are bringing fundamental change to the labour market, and to society as a whole.
I lang tid gav den teknologiske revolution sig ikke udslag i en hurtigere produktivitetsstigning.
The technological revolution was, for a long time, not transformed into faster growth of productivity.
Denne langsomme forøgelse af produktiviteten førte samtidig til en begrænset reallønsstigning og lave forventninger hos for brugerne, hvilket påvirker forbrugernes vilje til at købe og virksomhedernes vilje til at investere og skabe nye arbejdspladser.
At the same time, the slow growth of productivity led to a limited increase in real wages and low consumer expectations, which have an effect on the willingness of consumers to buy and of enterprises to invest and to create new jobs.
Hovedgrundene til, at IKT ikke har ført til nogen produktivitetsstigning, er velkendte: Tidligere er indførelsen af nye teknologier blevet hæmmet af en manglende organisatorisk fornyelse.
The main reasons why ICTs have not led to increased productivity are now well documented: in the past, the introduction of new technologies has been hindered by a lack of adequate organizational transformation. tion.
De heraf følgende forskydninger i kvalifikations- og arbejdsmønstrene, virksomhedsstrukturerne og vare- og tjenesteydelsesstrukturerne er forvirrende og medfører andre og nye krav til ledere og ansatte.
The resultant shifts in the structure of skills, work patterns, companies, and goods and services are bewildering, and make very different and new demands on workers and employers.
De statiske funktionsbaserede kvalifikationer og traditionelle ledelsesmodeller og -teknikker er utilstrækkelige og alt for usmidige til en arbejdsplads, der kræver det modsatte af ansatte og ledere, nemlig udvikling af en ny erhvervs- og virksomhedskultur præget af fleksibilitet, tillid, engagement og evne til at foregribe og styre udviklingen.
Static function-based skills, and traditional management models and techniques, are rendered inadequate and inflexible in a workplace which demands the opposite of workers and managers — the development of a new industrial and enterprise culture characterized by flexibility, trust, commitment and ability to anticipate and harness change.
Trods disse problemer og trods lejlighedsvise påstande om det modsatte er EU's økonomi og arbejdsmarkedssystemer bemærkelsesværdigt bevægelige.
Despite these problems, and despite occasional claims to the contrary, the EU economy and labour market systems are remarkably fluid.
Kommissionens gennem gang af forskningsresultater viser, at der i Europa under ét oprettes og nedlægges virksomheder svarende til mindst 10% om året, i visse sektorer endnu mere.
A Commission review of empirical research indicates an overall rate of enterprise creation and destruction in Europe of at least 10% a year and considerably higher in some sectors, with the average 'life' of a job of four to five years — comparable to the USA.
Antallet af nedlagte arbejdspladser i den sidste del af det 20. århundrede afviger ikke så meget fra det antal, der blev nedlagt som følge af tidligere tiders strukturomlægninger.
The rate of job destruction in the late 20th century is not so different from that resulting from the structural changes of the past.
Problemet er snarere måden, hvorpå arbejdspladserne nedlægges.
More problematic is the new nature of job destruction.
Den hurtigere udvikling og de nye produktionsmetoder, der følger heraf, kræver et bredere kvalifikationsgrundlag og nye produktionsprocesser, hvis markedskravene, der hele tiden ændrer sig, skal opfyldes.
The new pace of change, and the new modes of production it engenders, require broader-based skills and new production processes to respond to constantly changing market demands.
Dette giver problemer med hensyn til jobsikkerhed, trivsel på arbejdspladsen, forældede kvalifikationer og forholdet mellem arbejde og fritid.
This raises great concerns in terms of job security, job content, skills obsolescence, and the relationship between working and living patterns.
Det skaber også udfordringer for Unionens målsætning om lige muligheder og adgang.
It also creates challenges for the Union objective of equality of opportunity and access.
Men dette betyder dog ikke. at kun højtuddannede personer med et indgående kendskab til IKT kan finde
However, this does not mean that, in the future, only highly educated IT-literate workers will find a job.
Generelt tyder dette på, at uanset hvilke vanskeligheder der er med at sikre en vellykket integration af IKT, skyldes de ikke manglende beskæftigelsesmæssig fleksibilitet i virksomhederne.
The organization of such successful 'flexible enterprises' is becoming more and more based on processes, less and less on specialized functions.
I de senere år har der været stadig flere eksempler på, at indførelsen af IKT har opfyldt de største forventninger.
Workers perform a range of tasks, rather than pass the job on from one to another.
længe den vil vare. Der findes ingen »nøglefærdige« løsninger.
increase awareness of the potential of new approaches to organization of work.
Virksomhederne er ved at gå bort fra de hierarkiske og komplekse organisationer med simple arbejdsopgaver til mindre hierarkisk opbyggede og mere decentraliserede og netværksorienterede organisationer med mere komplekse arbejdsopgaver.
hierarchical and complex organizations with simple jobs, to less hierarchical, more decentralized and network-oriented organizations, with more complex jobs.
Den nye fleksible virksomhed er blevet beskrevet som en flåde af mindre skibe, der har samme kurs, i modsætning til et olietankskib, som styres fra et centralt sted.
The new flexible enterprise has been described as a fleet of small boats, moving on the same course, as opposed to an oil tanker steered from a central point.
Det er vigtigt, at denne udvikling opfattes ikke som »En Ny Model« for arbejdets tilrettelæggelse, men som en proces i retning af stadig bedre måder at tilrettelægge arbejdet på.
It is important to understand this change not as 'a new model' for work organization, but as a process towards ever improving practices in work organization.
Det er af afgørende betydning, at man finder den rette balance mellem det, der skal gennemføres på virksomhedsplan, og det, der kan gennemføres på nationalt og europæisk plan.
It is essential to find the right balance between what has to be done at enterprise level and what could be done at national and Euro pean level.
Vejen til succes fører over støtte til lokale initiativer, og regeringerne og de europæiske institutioner spiller her en rolle som katalysatorer, som drivkræfter bag de nye initiativer.
The key to success is enabling and supporting local initiatives, and the role of governments and European institutions is a catalytic one, one that encourages new initiatives.
Men de offentlige myndigheders rolle kræver et stærkt engagement og en aktiv indsats på en række planer.
But the role of public authorities requires strong commitment and action at a number of levels.
Der skal være forståelse for de nye former for arbejdsorganisation og deres følger for myndighedernes politik og for virksomhederne. Der skal sættes ind på områder som f.eks. økonomisk udvikling, handelspolitik, forskningspolitik og uddannelse under hensyntagen til kravene om lige muligheder og lige adgang.
This involves an understanding of new forms of work organization and their implications for public policy and for enterprise, and responding effectively across many fields, from economic development to trade policies, from research policies to skills development, and imbuing these responses with the values of equality of opportunity and access.
Den anden udfordring: at sikre, at SMV udnytter IS fuldt ud
The second challenge: to ensure that SMEs take full advantage of the IS