natgillin/translations-raw huggingface dataset:
POLITIK OG STRATEGI FOR SAMARBEJDET EN SELEKTIV CHECKLISTE FOR HØJERE UDDANNELSESINSTITUTIONER(2)
• the financial and trading status of companies set up with our support or in the work of which groups of staff are actively engaged
OPGAVER, MÅL OG MÅLSÆTNINGER
ASSESSMENT AND EVALUATION
Hvilke dele af vore opgaver har eksterne organer defineret for os?
► Is the overall pattern of existing collaboration consistent with our missions, aims and objectives ?
Hvilke dele af vore opgaver har vi selv defineret?
► Do existing forms of collaboration reflect our strengths or compound our weaknesses ?
Hvad er vore vigtigste målsætninger for den kommende planlægningsperiode for så vidt angår undervisning, forskning og tjenester?
► Do the forms of collaboration presently in place contribute to our financial viability, responsive capacity and academic reputation ?
I hvilken udstrækning kan forbindelserne med erhvervslivet forventes at bidrage til opfyldelsen af disse mål og målsætninger?
► Are there some subjects and professional groups currently not in dialogue with business and without collaborative arrangements in teaching and research, but which have potential for fruitful forms of association ? What needs to be done to release this potential ?
På hvilke områder har vi enten opnået for dårlige resultater eller overgået de fastsatte mål i løbet af den igangværende eller forløbne planlægningsperiode?
► Do our student admission policies give due weight to business experience and to non­standard qualifications ?
I hvilken udstrækning, hvis overhovedet, har forbindelserne med den relevante erhvervssektor bidraget til dette resultat?
► What action is needed, and by whom, to ensure that we are not missing out on opportunities for working with business that will strengthen our academic and financial position and enhance our reputation ?
Hvilke ændringer i det ydre miljø (f.eks. socialt, demografisk, teknologisk, politisk, fiskalt), som vil kunne få indflydelse på vort arbejde i den kommende planlægningsperiode, er af betydning for vore forbindelser med erhvervslivet?
► Is there an agreed policy on costing and pricing contract work, known to and understood by all staff, which takes account of its contribution to knowledge and long-run potential for royalty and other payments ?
Hvad er a) vores politik og b) den nuværende situation med hensyn til følgende: erhvervslivets bidrag til planlægningen af kurser, til undervisningen af og tilsynet med de studerende og bedømmelsen af deres præstationer erhvervslivets støtte og sponsorering af de studerende (herunder både nationale ordninger og lokale arrangementer) udstationering af ansatte i og fra erhvervslivet akademiske stillinger og forskerstillinger finansieret eller støttet af erhvervslivet og de kontrakter, som ligger til grund for sådanne ordninger forskning, udvikling og kontrakter om rådgivningsarbejde, der udføres for erhvervslivet og den offentlige sektor donation af udstyr og tjenester fra industrien eller erhvervslivet de vilkår, som akademiske enheder eller individuelle medarbejdere påtager sig rådgivnings­ og kontraktarbejde for tredjepart på, og særlig omkostnings­ og prisberegningspolitik og ­praksis
► Do appropriate formulae exist for the calculation of indirect attributable costs, and for the distribution of income between the individual, his or her department or other academic unit and central funds ?
Disse checklister er baseret på arbejde udfort i Det Forenede Kongerige af Council for Industry and Higher Education og det britiske Handels­ og Industriministerium.
► Have we available appropriate sources of legal advice on any risks and liabilities that contract work may entail ?
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
► Do we have in place quick-acting and detailed budgetary control systems, which require monthly departmental returns on achievement vs. budget under main cost headings;
• intellektuelle ejendomsret
POLICY ON INTELLECTUAL PROPERTY
• udlejningsstatus og graden af interaktion med eventuelle forskerparker eller højteknologisk udvikling, som vi er tilknyttet
► Is it understood that students involved in the development and exploitation of intellectual property are to be treated on the same basis as members of staff ?
• den finansielle og handelsmæssige status af virksomheder, som er blevet oprettet med vores støtte eller i hvis arbejde grupper af medarbejdere deltager aktivt
► Is authoritative advice available to members of staff at each stage in the process of identifying, developing and exploiting intellectual property ?
VURDERING OG EVALUERING
POLICIES FOR ENTERPRISE
Er hele mønsteret for det nuværende samarbejde forligeligt med vore opgaver, mål og målsætninger?
► In what ways do our senior members seek to encourage closer and more effective relations with business ?
Afspejler de nuværende samarbejdsformer vores styrke eller fremhæver de vore svagheder?
► Are academic units expected to report upon current activity and make known their plans for working together with business ?
Bidrager de nuværende samarbejdsformer til vores økonomiske overlevelse, vores evne til at leve op til forventningerne og akademiske omdømme?
► Are our practices in respect of academic advancement and recognition consistent with our policies on industrial collaboration ?
Er der nogle fagområder og erhvervsgrupper, der ikke i øjeblikket har kontakt med erhvervslivet, og som ikke indgår i noget undervisnings- og forskningssamarbejde, men som har stof til at kunne indgå i et frugtbart samarbejde?
► Are individuals and academic groups rewarded for success in working with business through internal resource distribution or other means, in ways that motivate them to further successful effort ?
Er der lakuner og mangler i de administrative ordninger og i motivationen og belønningsstrukturerne, som i øjeblikket er til hinder for et effektivt samarbejde?
► Do our policies in this field take account of the experience of and attitudes to business that students bring with them from school, college or employment, and how these affect their expectations of higher education and of employment ?
Lægger vores optagelsespolitik tilstrækkelig vægt på erhvervserfaring og utraditionelle kvalifikationer?
► Are our students brought into contact with facilities for vocational guidance at a sufficiently early stage ?
Hvilken indsats skal der gøres, og af hvem, for at sikre, at vi ikke går glip af muligheder for et samarbejde med erhvervslivet, der kunne styrke vores akademiske og økonomiske stilling og forbedre vort omdømme?
Do such services assist students to formulate career intentions that are realistic in terms of personal capacity and external opportunity ?
Er der fastlagt en politik for omkostningerne og prisen på kontraktarbejde, som alle medarbejdere kender og forstår, og som tager hensyn til dets bidrag til videnfrembringelsen og til de langsigtede muligheder for at give licensafgifter og andre indtægter?
► Do we have in place staff development programmes that encourage teaching and supervisory practices consistent with the development of transferable skills, self directed learning, clear perceptions of individual strengths and weaknesses, and the ability to make decisions and accept personal responsibility ?
Findes der passende ordninger for rådgivning af de medarbejdere, der er med til at forhandle projekterne?
► Do students have opportunities for extra-curricular activities that enhance their employability and subsequent work satisfaction ?
Eksisterer der beregningsformler for de afledte omkostninger og for fordelingen af indtægterne mellem den enkelte, hans eller hendes institut eller andre akademiske enheder og centrale fonde?
► Are men and women working in business actively involved in the governance, teaching, research and service activities of our institution ?
Er denne politik inkorporeret i medarbejdernes ansættelseskontrakter og arbejdsvilkår?
► Are effective arrangements in place for industrial liaison and the stimulation of business contacts ?
Står det klart, at studerende, der deltager i udvikling af intellektuel ejendom og udnyttelse heraf, skal behandles på lige fod med de ansatte medarbejdere?
► Are we effective in marketing our strengths and making known to potential collaborators ways in which we can help their businesses ?
Har medarbejderne på ethvert trin i processen med at identificere, udvikle og udnytte den intellektuelle ejendom mulighed for at få sagkyndig rådgivning herom?
► Have the costs and benefits of maintaining and establishing wholly owned or partnership companies to undertake particular activities been fully calculated and the results of these calculations acted upon ?
Findes der midler til at bilægge eventuelle tvister, der måtte opstå mellem enkeltpersoner og i forholdet til institutionen, om hvem der er indehaver af, og hvordan man fordeler indtægterne fra den intellektuelle ejendomsret?
► Is our current and planned involvement in any property-based development of such nature as to encourage interactions that have positive academic and financial benefits ?
POLITEKKEN OVER FOR ERHVERVSLIVET
STRATEGIES FOR QUALITY
På hvilke måder søger vore ledende medarbejdere at medvirke til, at der etableres tættere og mere effektive forbindelser til erhvervslivet?
► Do we have a quality policy that embraces all aspects of our work and which encourages individuals to take direct responsibility for the quality of their own performance ?
Skal de akademiske enheder aflægge rapport om de igangværende aktiviteter og forelægge deres planer for samarbejdet med erhvervslivet?
► Are our procedures for the recruitment, motivation, assessment and development of staff consistent with our quality commitments ?
Er vores praksis med hensyn til akademisk forfremmelse og anerkendelse i overensstemmelse med vores politik vedrørende samarbejdet med erhvervslivet?
► Do we call upon men and women from business to help us in the assessment of our performance and in maintaining standards appropriate to our objectives ?
Bliver enkeltpersoner og akademiske grupper belønnet for et vellykket samarbejde med erhvervslivet via den interne ressourcefordeling eller på anden vis på måder, der motiverer dem til at gennemføre flere vellykkede aktiviteter?
► Have we considered what relevance the concept of 'zero-defect' might have for our work, especially in our relations with business ?
Hjælper erhvervsvejlederne de studerende med at lægge en karriereplan, der er realistisk på baggrund af deres personlige evner og de muligheder, der rent faktisk findes?
► Can we offer quality in project management of a kind that carries conviction with our business partners and collaborators ?
Deltager de mænd og kvinder, der arbejder i erhvervslivet, aktivt i ledelsen, undervisningen, forskningen og i de tjenester, der tilbydes, på vores institution?
What specific legislation or national policy exists to promote higher educationindustry cooperation?
Er der indført effektive ordninger for kontakter til erhvervslivet og for tilskyndelse til at indgå kontrakter med erhvervslivet?
What national schemes and programmes exist to promote cooperative activities between higher education and industry?
Markedsfører vi vore stærke sider effektivt, og gør vi over for potentielle samarbejdspartnere opmærksom på, hvorledes vi kan bistå deres virksomheder?
What trends are there in higher education to become more actively engaged with industry in education and training activities (eg industry liaison offices, financial incentives, changing contractual conditions for higher education staff)?
Er der foretaget tilbundsgående beregninger af omkostningerne og fordelene ved at etablere og opretholde virksomheder selv eller i fællesskab for at udføre bestemte aktiviteter, og er der truffet nogen beslutninger på grundlag af resultaterne af disse beregninger?
What trends are there in industry to become more actively engaged with higher education regarding their developments in education and training activities (eg policies for cooperation, training schemes based on greater use of higher education expertise)?
Tilskynder vores nuværende og planlagte deltagelse i ejendomsbaseret udvikling til et samarbejde, der har oplagte akademiske og finansielle fordele?
What data exists on the financial investment made by industry in higher education?
Har vi en kvalitetspolitik, der omfatter alle aspekter af vort arbejde, og som tilskynder enkeltpersoner til at tage et direkte ansvar for kvaliteten af deres egne præstationer?
These national snapshots are based on more extensive reviews undertaken by national experts for the specific purpose of assisting the Commission in the preparation of this document.
► af
Page 39
Har vi overvejet, hvorledes begrebet kvalitetskontrol ("zero-defect") kan påvirke vort arbejde, herunder navnlig i vore forbindelser med erhvervslivet?
Belgian constitutional decentralisation gives the regions, rather than central government, a direct promotional role in the establishment of Universityenterprise links.
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
This body has financed numerous individual programmes containing both university and enterprise partners.
I denne del gives der en kort oversigt over erfaringerne med samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet på medlemsstatsplan.
The Industry-University Foundation actively promotes and develops industry-university cooperation in the area of management.
Særlig lovgivning til fremme af samarbejdet uddannelser og erhvervslivet
Institutes of Engineers, mainly in the Flemish Continuing Training institutions hold numerous courses per annum for their members.
Hvilken særlig lovgivning eller national politik findes der med henblik på at fremme samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet?
There are 11 Joint Research Centres which manage 19 laboratories engaged on research activities partly financed by industrial interests, but closely linked to university departments.
Særlige programmer til videregående uddannelser fremme af og erhvervslivet
The National Council for Scientific Policy is a permanent committee composed of both university and enterprise members, with the mandate of debating strategy issues involving the cooperation of the two parties.
Hvilke nationale ordninger og programmer findes der med henblik på at fremme samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet?
Individual regions in Belgium have launched and financed their own technology promotion programmes such as DIRV in Flanders or Athena in Wallonia.
Hovedstrømninger indenfor de videregående uddannelser
The State will fund only the first two activities.
Hovedstrømninger i erhvervslivet
Main developments in industry
Hvilke oplysninger findes der om erhvervslivets finansielle investeringer i de videregående uddannelser?
Although there are no official figures, the approximate contribution by industry in the research budgets of the higher education establishments can be estimated at being around 10 % in 1990-1991.
Andre væsentlige punkter
Other key points
Disse nationale øjebliksbilleder er baseret på mere omfattende undersøgelser, som nationale eksperter har foretaget specielt med henblik på at hjælpe Kommissionen med at udarbejde dette dokument.
A secondary effect of the above régionalisation is the existence of a substantial amount of micro-level collaboration between the two partners, which is difficult to measure.
Særlig lovgivning uddannelser og
Projects accepted : 90
Det er derfor nødvendigt at samarbejde på nationalt plan om en række EF-initiativer.
Outputs produced : 52 materials, 85 courses, 6 studies, 2 newsletters, 4 databases
af samarbejdet mellem de videregående
COMETT II (1990 + 1991 + 1992)
Industri- og Universitetsfonden, der en privat institution, fremmer og udvikler aktivt samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet inden for faget driftsøkonomi. Ingeniørforeningerne deltager, specielt i Flanderen, meget aktivt i efter- og videreuddannelse og tilbyder hvert år en lang række kurser.
Budget allocated : ECU 6,576,828 UETPs : 2 regional, 4 sectoral Students : 578 received, 555 sent Projects dealing with short training courses : 20 Joint training projects : 12 + 2 Pilot projects Organisations participating in accepted projects : 282 enterprises, 84 universities, 212 other organisations and 6 UETPs
Hovedstrømninger i erhvervslivet
- industry cooperation
Erhvervssammenslutningerne har en fast rolle som centrum for debatten og forslagene om fagligt relaterede erhvervsuddannelsesaktiviteter.
1990 Law on Promotion of Industry (N° 394) established the legal framework for increasing the cooperation between private industry and public research institutions.
Erhvervslivets investering i de videregående uddannelser
Specific programmes promoting higher education
På grund af det belgiske systems decentrale lovgivning er der stor forskel på den gældende lovgivning og på de muligheder, der er til stede i de forskellige regioner.
Due to historic hostility of higher education establishments towards the private sector from the 1960's recent government policy has set up Technological Service Networks.
Det skal understreges, at udviklingen af COMETT's aktiviteter har medvirket til den holdningsændring, der er sket inden for såvel de videregående uddannelser som erhvervslivet, hvor der er ved at blive skabt større synergi.
These are independent institutions which receive their incomes from the sale of knowledge and research-intensive services to industry.
Der finder nu på mikroplan et omfattende samarbejde sted mellem de to partnere, som det dog er vanskeligt at sætte tal på.
They often provide the services which are commonly performed by higher education establishments in other EC countries.
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
Ministry of Education and Research has strongly argued for a formal representation of industry in education establishments, in particular on the boards of management.
Industriforskerprogrammet yder økonomiske tilskud til ca. 50 Ph.D studerende om året, som arbejder med projekter, der indebærer et samarbejde mellem en privat virksomhed og en højere uddannelsesinstitution.
Industrial Researcher Scheme offers economic support for about 50 Ph.D students per year who are working on projects involving cooperation between a private company and a higher education establishment.
Forskerakademiet yder støtte til postgraduate studerende, der gennemfører Ph.D-forskning i private virksomheder.
Danish Research Academy finances postgraduate students who are engaged on Ph.D research in private companies.
Dansk Center for Pædagogik og Informatik, blev oprettet i 1985 for at fremme anvendelsen af informationsteknologi på offentlige forskningsinstitutioner og i private virksomheder.
Danish Centre for IT. Research and Education established in 1985 to promote the application of I.T. knowledge in public research institutions and private companies.
Programmet for forskning i teknologisk udvikling (1984-88) skulle med et budget på 25 mio. mio. ECU fremme forbindelserne mellem universiteter og erhvervsliv.
The Research for technological Development Programme (1984-88) had a budget of 25 MECU to promote universityindustry relations.
Bioteknologiprogrammet (1987-90) havde et budget på 50 mio. mio. ECU til at oprette 13 samarbejdsforskningscentre.
The Bio-technology programme ( 1987-90) had a budget of 50 MECU to establish 13 centres for cooperative research.
Andre FoU-programmer inden for materialer, net, levnedsmiddelteknologi, miljøteknologi, ren teknologi, landbrugsproduktion og det overordnede program for teknologisk udvikling er blevet og bliver udformet, så de som en sidegevinst skaber øget samarbejde mellem partnerne.
Other R & D programmes in materials, networks, food technology, environmental technology, clean technology, agricultural production the general Technological Development Programme were and/are designed to have increased cooperation between the partners as a spin-off.
De højere uddannelsesinstitutioner har en høj grad af selvbestemmelse.
Higher education establishments enjoy substantial degree of self government.
Derfor er forbindelserne med erhvervslivet fortrinsvis af personlig karakter.
Therefore the links with industry tend to be personalised.
Mange højere uddannelsesinstitutioner tilbyder virksomheder efter- og videreuddannelse i virksomheden.
Many higher education establishments offer in-service training for companies.
Sådanne arrangementer rækker lige fra et tilbud om en uddannelse, der tages som deltidsstudium, til tilrettelæggelse af kortvarige, intensive ad hoc-kurser for individuelle kunder.
These arrangements vary from the offering of a part-time degree to the organising of short, intensive ad-hoc courses for individual clients.
Ingeniøruddannelserne i København og Aalborg har oprettet egentlige FoU-afdelinger på rådgivnings- eller konsulentbasis, som derfor har indtægter fra eksterne kilder.
Engineering schools in Copenhagen and Aalborg have created formal units for R & D on a cooperative or consultancy basis which enjoy, therefore, income from external sources.
Der er oprettet fire forskerparker på univerisiteternes områder.
Four science parks have been created on university campuses.
De ledes af uafhængige bestyrelser, hvori der også er repræsentanter for det private erhvervsliv, og de har vist sig at være velegnede til at skabe synergi.
They are governed by independent boards including representation from private industry and have proved successful instruments for promoting synergy.
De fleste universiteter har kontaktpersoner, der har til opgave at udvikle forbindelserne til det lokale private erhvervsliv.
Most universities have liaison officers ensuring the development of links with local private industry.
De eneste oplysninger, der foreligger, viser, at der er private virksomheder, der yder finansiel støtte til FoU-projekter, der gennemføres på de højere uddannelsesinstitutioner.
The only data which exists shows the presence of private company funding for R & D projects performed at higher educational establishments.
Tallet er meget lavt, men i løbet af de sidste 10 år er det steget fra under 1% til knap 2%.
This is extremely low, however, over the last 10 years it has grown from less than 1 % to nearly 2 %.
Godkendte projekter: 35
Projects accepted : 35
Resultater: 19 materialer, 17 kurser, 7 undersøgelser, 3 nyhedsblade
Outputs produced : 19 materials, 17 courses, 7 studies, 3 newsletters
Godkendte projekter : 47
Projects accepted : 47
Økonomisk tilskud: 4 439 442 mio. ECU UPUVer: 3 regionale, 2 sektorspecifikke Studerende: 421 modtaget, 528 udsendt Projekter vedrørende kortvarige kurser: 9 Fælles uddannelsesprojekter: 9 + 2 pilotprojekter Organisationer, der deltog i godkendte projekter: 175 virksomheder, 70 universiteter, 92 andre organisationer og 4 UPUVer
Budget allocated : ECU 4,439,442 UETPs : 3 regional, 2 sectoral Students : 421 received, 528 sent Projects dealing with short training courses : 9 Joint training projects : 9 + 2 Pilot projects Organisations participating in accepted projects : 175 enterprises, 70 universities, 92 other organisations and 4 UETPs
Særlig lovgivning til fremme uddannelser og erhvervslivet
Specific legislation promoting higher education
Efter den tredje revision af rammeloven om de videregående uddannelser (1985) består det videregående uddannelsessystem af forskellige typer højere uddannelsesinstitutioner (nemlig universiteter og Fachhochschulen).
The third version of the "Hochschulrahmengesetz" (Framework Law on Higher Education), 1985, confirms that the higher education system consists of various types of higher education institutions (e.g. universities and "Fachhochschulen").
Ovennævnte revision gør det også lettere og mere overskueligt at påtage sig eksternt finansieret forskning.
This version contains information on externally funded research and facilitates practical application.
af samarbejdet mellem de videregående
Specific programmes promoting higher education