natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I betragtning af de betydelige regionale forskelle i klima og jord bundsforhold i Tyskland er det ikke muligt at foreskrive faste perioder, hvor der ikke må anvendes gødning.
Given the considerable regional differences in climate and soil conditions in Germany, it is not possible to prescribe set periods when no fertilisers may be applied.
Afsnit 3.4 i gødningsforordningen forbyder imidlertid tilførsel af husdyrgødning til jorden mellem 15. november og 15. januar, hvor de tilgængelige næringsstoffer frigives gradvis og afhængigt af temperaturen.
However, Section 3(4) of the Fertiliser Order prohibits the land application between 15 November and 15 January of farm manure where the available nutrients are released gradually and depending on the temperature.
Delstaterne kan give dispensation til eller forbyde tilførsel af gødning i længere perioder, afhængigt af særlige lokale for hold.
The Länder may allow exemptions or ban fertiliser application for longer periods depending on particular local conditions.
7.3.1.2 Bilag II, punkt A. 5, og bilag III, punkt 1.2
7.3.1.2 Annex II, A. 5 and Annex III, No 1.2
Delstaterne har ansvaret for at indføre regler om opbevaringsanlæg for husdyrgødning.
The Länder are responsible for introducing regulations on storage vessels for farm manure.
Endnu ikke alle delstaterne har indført sådanne regler.
These have not been completed by all the Länder.
I henhold til reglerne om godt landmandskab i gødningsforordningens afsnit 4.1 skal der ved beregningen af gødningsbehovet, ud over afgrødernes næringsbehov, tages hensyn til de næringsstoffer, der er til stede i jorden, og som er tilgængelige under afgrødernes vækst,
The rules of good agricultural practice in Section 4(1) of the Fertiliser Order provide that, in addition to the nutrient requirements of the crops, account must be taken of the nutrients present in the soil and available during crop growth and of the nutrients supplied through management measures and the application of waste materials for the purposes of
Dette sikrer ligevægt mellem afgrødernes kvælstofbehov og kvælstoftilførslen.
This ensures a balance between nitrogen requirements and nitrogen supply to crops.
7.3.1.4 Bilag III, punkt 2 og 4
7.3.1.4 Annex III, No 2 and 4
Afsnit 3.7 i gødningsforordningen foreskriver en grænseværdi på 210 kg N pr. ha pr. år som fastsat i bilag ΠΙ for det første handlingsprogram.
Section 3(7) of the Fertiliser Order prescribes the maximum limit of 210 kg N per hectare and year laid down in Annex III for the first action programme.
Bestemmelserne i gødningsforord­ningens afsnit 2.1 forhindrer, at der tilføres for store mængder husdyrgødning på indivi­duelle jordlodder.
The provisions of Section 2(1) of the Fertiliser Order prevent the application of excessive amounts of farm manure on individual plots.
7.3.1.5 Bilag II, punkt A.2 og A.4
7.3.1.5 Annex II, A. 2 and A. 4
I gødningsforordningens afsnit 2.3 hedder det, at direkte tilførsel eller afstrømning af gødning til overfladevand skal undgås i forbindelse med udspredning af gødning på jor­den.
Section 2(3) of the Fertiliser Order specifies that direct inputs or run-off of fertilisers to surface waters must be avoided during land application.
Der skal tages hensyn til det pågældende landbrugsareals art, dvs. ingen tilførsel af gødning på stejle skråninger.
Account must be taken of the nature of the land, i.e. no applications to wide strips on steeply sloping ground.
De regionale myndigheder kan fastsætte særlige krav i in­dividuelle tilfælde, f.eks. ved at fastsætte minimumsafstanden til overfladevand.
The competent regional authorities may make special provision in individual cases, e.g. by specifying minimum distances from surface waters.
Tilførsel af gødning til vandmættede, oversvømmede, frosne eller snedækkede jorder er forbudt i henhold til gødningsforordningens afsnit 2.4.
The land application of fertiliser to saturated, flooded, frozen or snow-covered ground is prohibited pursuant to Section 2(4) of the Fertiliser Order.
Fremgangsmåderne for tilførsel af gødning til jorden er først og fremmest fastsat i gød­ningsforordningens afsnit 2 og 3. De opfylder kravene i bilag Π.Α.6.
The procedures for land application are laid down mainly in Section 2 and 3 of the Fertiliser Order.
7.3.1.8 Bilag II, punkt B.8 og B.9
7.3.1.8 Annex II, B.8 and B.9
I henhold til gødningsforordningen er de frivillige krav i nitratdirektivets bilag II, punkt B.8 og B.9, obligatoriske.
The Fertiliser Order also makes mandatory the optional requirements in B.8 and B.9 of Annex II of the Nitrates Directive.
I gødningsforordningens afsnit 2.1 hedder det, at hvis der ikke sås efterårsafgrøder, bør der så vidt muligt dyrkes mellemafgrøder, som kan udnytte det resterende kvælstof i jor­den.
Section 2(1) of the Fertiliser Order provides that, if autumn crops are not sown, catch crops should ideally be cultivated to utilise the residual nitrogen in the soil.
I henhold til gødningsforordningens afsnit 5 skal der holdes regnskab med tilførslen af næringsstof og fjernelsen heraf med høsten, så der kan opstilles en næringsstofbalance og tilførslen af gødning dermed kan overvåges.
Section 5 of the Fertiliser Order provides for the keeping of records on nutrient supply and its removal with the harvested product, so permitting the establishment of a nutrient balance and hence monitoring of fertiliser application.
7.3.2 Oplysninger i henhold til bilag ΠΙ, punkt 4 Omfattet af ovenstående.
7.3.2 Information pursuant to Annex 111(4)
7.3.3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger
7.3.3 Additional Measures or Reinforced Actions
Der er ingen planer om yderligere foranstaltninger ud over de allerede trufne.
There are no plans for measures in addition to those already taken. reevaluted following the end of the first action programme.
7.3.4 Resultater af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 5, stk. 6
7.3.4 Results of Monitoring Programmes pursuant to Article 5(6)
De vil foreligge efter afslutningen af det første handlingsprogram i 1999.
These will be available following the end of the first action programme in 1999.
Der er imid­lertid fremsendt oplysninger om overvågningen af vandkvaliteten:
However information is provided on the water quality monitoring. This is presented below:
Der er udvalgt 186 målesteder til overvågning af grundvandet, hvor der er taget prøver mellem 2 og 4 gange om året.
186 measuring points to monitor groundwater were selected at which samples were taken between two and four times every year.
Disse punkter bør ikke anses for at være repræsentative for nitratforureningen, da de er udvalgt med henblik på at fastslå omfanget af nitratfor­urening fra landbruget. Figur X viser den højeste målte nitratkoncentration.
These points should not be considered as representative of nitrate pollution as they have been selected to establish the extent of nitrate pollution in waters from agricultural sources.
7.3.4.2 Overfladevand
7.3.4.2 Surface Waters
Nitratkoncentrationerne i overfladevand måles i de største tyske floder, hvis oplande dæk­ker det meste af landet (Donau, Elben, Ems, Mosel, Oder, Rhinen, Ruhr og Weser).
Nitrate concentrations in surface waters are measured on the major German rivers whose catchment areas cover most of the country (Danube, Elbe, Ems, Mosel, Oder, Rhine, Ruhr, Weser).
Den­ne fremgangsmåde er fornuftig, fordi handlingsprogrammerne til bekæmpelse af vand­forureningen med kvælstofforbindelser i henhold til artikel 5 gennemføres i hele landet, hvorfor den generelle effekt af disse foranstaltninger kan iagttages ved nogle få måle­punkter.
This approach is sensible because the action programmes to reduce water pollution by nitrogen compounds pursuant to Article 5 are implemented throughout the country, therefore the overall impact of these measures can be observed at a few measuring points.
Der anvendes 15 målepunkter.
15 measuring points are used.
Den gennemsnitlige nitratkoncentration er for ti­den på under 25 mg/l ved alle de anførte målepunkter.
The average nitrate concentration is currently less than 25 mg/1 at all the measuring points listed.
Der har ikke været nogen ned­gang i nitratforureningen siden begyndelsen af 1980'erne.
There has been no reduction in mírate pollution since the beginning of the 1980s.
I fremtiden vil årsagerne til nitratforurening af overfladevand blive fastlagt på grundlag af en model, således at der skelnes mellem nitrattilførsel fra diffuse kilder (landbrug) og punktkilder (byspildevand).
In future the causes of nitrate pollution of surface water for the purposes of reporting will be determined using a model with the aim of distinguishing between nitrate inputs from diffuse sources (agriculture) and points sources (municipal discharges).
Det største potentiale for at mindske nitrattilførslen findes i landbruget.
The greatest potential for reducing inputs is from agriculture.
Der er udvalgt 5 målepunkter for kystvandene, i Nordsøen og i Østersøen.
There are five measuring points for coastal waters, in the North Sea and in the Baltic.
For Nordsøen tages der ikke hensyn til havvandet.
For the North Sea, marine waters are not taken into account.
Der vil sandsynligvis ikke blive tale om nogen reduktion i nitratbelastningen af
For the Baltic, both the inner and outer coastal waters are represented.
kystvandene på kort sigt som følge af den langsomme tilstrømning af grundvand til over fladevandet.
There is unlikely to be any reduction in mirate loading of coastal waters in the short term, due to the slow groundwater flow to surface water.
7.3.5 Vurderinger af, hvornår direktivets målsætninger vil blive opfyldt
7.3.5 Assumptions of when the objectives of the Directive will be met
Som følge af de geologiske forhold kan der ventes at gå lang tid, før virkningerne af de trufne foranstaltninger kendes.
Due to geological factors it is likely that there will be a substantial time lag before the effects of the measures taken are known.
Rapporten blev forelagt Kommissionen den 19. november 1996.
The report was submitted to the Commission on 19 November 1996.
Der blev forelagt yder­ligere oplysninger den 29. januar 1997.
Further information was submitted on 29 January 1997.
8.1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner
8.1 Identification of Waters and Designation of Vulnerable
Der blev gennemført en undersøgelse af overfladevandet mellem 1989 og 1992, som be­stod i en analyse af koncentrationen af nitrat og af NHUCF98i4­N og Ρ i 18 floder og 21 søer.
For surface waters a study was conducted between 1989 and 1992 which analysed the nitrate content as well as NH4-N and Ρ of waters in 18 rivers and 21 lakes.
Der blev ikke iagttaget problemer i nogen af søerne.
No problems were found in any of the lakes.
Resultaterne for flodernes vedkommende viste, at kun Rema Soulou overskred 50 mg/l for nitrater, men det skyl­des industriaffald.
The results for rivers showed that only the Rema Soulou exceeded the 50 mg/1 level for nitrates but that this was due to industrial waste.
Floden Evros overskred 25 mg/l, men ikke 50 mg/l.
The River Evros exceeded 25 mg/1, but not 50 mg/1.
Hvad eutrofiering angår, blev der afsløret eutrofieringsproblemer i alle de undersøgte bug­ter (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos, Amvrakikos og det sydlige Evvoikos).
With respect to eutrophication all the Gulfs studied (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos, Amvrakikos and Southern Evvoikos) revealed eutrophication problems.
For grundvandets vedkommende blev der i oktober 1996 afsluttet en undersøgelse, som viste, at det statistiske prøvemateriale var ringe, og at der er sæsonbetingede svingnin­ger i koncentrationen af nitrater i grundvandet.
For groundwaters a study was completed in October 1996 which indicated that the statistical sample of measurements was poor and that there are seasonal fluctuations in the concentration of nitrates in groundwater.
Det anføres, at disse koncentrationer ik­ke er tilstrækkelige til, at der bør træffes foranstaltninger til at ændre landbrugspraksis.
These concentrations, it is stated, are insufficient to justify measures being taken to change agricultural practices.
Kodeksen for godt landmandskab blev udarbejdet i 1994, men rapporten indeholder ik­ke noget resumé heraf.
The Code of Good Agricultural Practice was provided in 1994, however no summary of it has been provided in the report.
Figur 3: Sårbare zoner med hensyn til nitrat i Grækenland (udpegningen var endnu ikke afsluttet den 28.2.97)
Figure 3: Nitrate Vulnerable Zones in Greece (As of 28.2.97 this exercise has not been completed) ν
1 VEST-OG ØST-THESSALIA 2 P1MIOS-FLODBÆKKENIILIA 3 ARGOLIKO 4 KOPAIDIKO
1 WESTAND EAST THESSALY 2 PIMÍOS RIVER BASIN AT ILIA 3ARGOLIKO 4 KOPAIDIKO
9.1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner
9.1 Identification of Waters and Designation of Vulnerable Zones
De lokale myndigheder blev i oktober 1992 bedt om at overvåge vandmiljøet i henhold til direktivet.
In October 1992 Local Authorities were instructed to monitor waters for the purposes of the Directive.
De fik vejledning vedrørende særlige aspekter ved overvågningen.
Specific guidance was given on particular aspects of the monitoring.
Bl.a. in struks om at indstille overvågning i medfør af nitratdirektivet, hvis det i løbet af over vågningen og undersøgelserne viste sig, at nitratforureningen ikke stammer fra landbruget, eller at den stammer fra punktkilder i landbruget.
This included an instruction to cease monitoring for the purposes of the Nitrates Directive if evidence came to light in the course of monitoring and investigation that the source of the nitrate was non-agricultural or from an agricultural point source.
Efter at have analyseret resultaterne af denne overvågning og andre oplysninger, som f.eks. rapporter og geografiske oplysningssystemer vedrørende jordbrugsintensitet, og efter høring af miljøbeskyttelsesstyrelsen, konkluderede miljøministeriet, at der ikke var kortlagt vandområder henhørende under direktivets artikel 3, stk. l/bilag I, og at det der for ikke var påkrævet at udpege sårbare zoner.
Following analysis of the results of this monitoring by local authorities, and other information, such as published reports and geographic information systems for farming intensity, and following consultation with the Environmental Protection Agency, the Department of the Environment concluded that no waters coming within the terms of Article 3.1/Annex I had been identified, and, in the circumstances, the designation of vulnerable zones was not required at the time.
Der er dog visse problematiske områder.
Nevertheless there remain areas of concern.
For nogle floder, såsom Aghalona, Munster Blackwater, Lerr, Moyle, Owenduff og Stoneyford Stream, er nitratkoncentrationerne på over 40 mg/l. Disse floder skal underkastes en nøje undersøgelse i forbindelse med næste kontrol. I et lille antal grundvandskilder er koncentrationen af nitrater på over 40 mg/l. Disse koncentrationer anses imidlertid for at skyldes hvad der beskrives som »dårlig husholdning«, såsom ukorrekt placering af ensilage- eller gylletanke eller udsivning fra septiktanke.
For certain rivers such as Aghalona, Munster Blackwater, Lerr, Moyle, Owenduff and Stoneyford Stream concentrations of nitrate are above 40 mg/1. These rivers have been targeted for careful examination at the next review.
Der er eutrofieringsproblemer i visse irske søer, men de anses ikke for at skyldes kvælstofforbindelser, men snarere øget tilførsel af fosfor.
Although there are eutrophication problems in some Irish lakes these are not considered to be due to nitrogen compounds, rather to increased supply of phosphorus^
Heri konkluderes det, at der for de vurderede 16 tidevandsområder kun var tale om alvorlig forurening i meget begrænset omfang, og at de problemer, der blev påvist, ikke hidrører fra kilder henhørende under nitrat-direktivet.
This concluded that for the sixteen tidal waters assessed serious pollution is of very limited occurrence and any problems identified are not caused by sources coming under the remit of the Nitrates Directive.
De irske myndigheder erkender, at der er behov for et mere detaljeret overvågningsprogram for flodmundinger og kystområder.
The Irish Authorities acknowledge that there is a need for a more detailed estuarine and coastal waters monitoring programme.
På tidspunktet for indgivelsen af rapporten havde de irske myndigheder endnu ikke forelagt nogen kodeks.
At the time of submission of the report the Irish Authorities had not submitted a Code.
Den blev tilsendt Kommissionen den 20. august 1996.
This was received by the Commission on 20 August 1996.
Der da er ikke udpeget sårbare zoner, er der i henhold til direktivet ikke nogen pligt til at udarbejde handlingsprogrammer.
As no zones have been designated, there is no obligation under the Directive to draw up action programmes.
Rapporten blev forelagt Kommissionen den 4. februar 1997.
The report was submitted to the Commission on 4 February 1997.
10.1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner
10.1 Identification of Waters and Designation of Vulnerable Zones
Hele landets område er udpeget i henhold til artikel 3, stk. 5.
The whole territory is designated according to Article 3(5).
Anvendelsen fremmes af landbrugets rådgivningstjeneste (Chambres d'Agriculture), som opstiller mål for husdyrgødning, der frembringes på og tilføres land brugsbedriften, og som oplyser om, hvilke mængder gødning der skal anvendes, efter at have analyseret jordens indhold af næringsstoffer.
They are promoted by the Agricultural Advisory Service {Chambres d'Agriculture) which put in place targets for manure produced on the farm and imported into the farm and providing information on the quantities of fertilisers to use following analysis of the soil nutrients.
Grænsen på 170 kg N/ha/år ansås for at være nået den 31. december 1996, seks år in den den i direktivet fastsatte frist.
The 170 kg N/ha/yr limit was supposed to have been reached by 31 December 1996, six years before the date required by the Directive.
Herudover kræves der endnu strengere foranstaltnin ger i drikkevandsindvindingsområder, herunder forbud mod anvendelse af gødning i umiddelbar nærhed heraf og begrænsning af organiske gødningsstoffer til 130 kg N/ha/år i længere afstand fra drikkevandsområdet.
In addition, still stricter measures are required in drinking water protection zones including the prohibition of fertiliser in the immediate vicinity and the limiting of organic fertilisers to 130 kg N/ha/yr in the wider area.
Overvågning i henhold til direktivet gennemføres for overfladevand og grundvand.
Monitoring conducted according to the Directive is carried out for surface waters and groundwaters.
Over fladevand, der anvendes til indvinding af drikkevand, overvåges for nitrat ved en målestation, hvor det gennemsnitlige niveau i 1995 var 16,7 mg/l. Grænsen på 50 mg/l er aldrig overskredet.
Surface waters abstractions for drinking water are monitored for nitrate at one station where the average level in 1995 was 16.7 mg/1. The 50 mg/1 was never exceeded.
Eutrofiering måles ved to stationer, en i floden Syre og en ved floden Sûre.
Eutrophication is measured at two points, one on the River Syre and one on the River Sûre.
Syre havde et gennemsnitligt nitratindhold på 20,4 mg/l og 0,61 mg/l fosfor. For Sûre-floden var tallene 20,6 mgA og 0,38 mg/l, for chlorofyl-a var niveauet under 17 Eg/1.
The Syre had an average level of 20.4 mg/1 of nitrates and 0.61 mg/1 of phosphorus.
For grundvandets vedkommende blev overvågningen gennemført ved fire stationer, hvor der indvindes drikkevand, men som man mente var repræsentative for hele landets grundvandsressource. I 1995 var gennemsnittet for disse fire stationer 36,8 for Sources du Riedergronn, 12,8 for Sources de Siwebueren, 44,8 for Sources de Schrassig og 2,4 for Sour ces de la Commune de Mertzig.
For groundwaters the monitoring was conducted at four points from where the waters were abstracted for drinking, but from where it was considered that adequate coverage was given of the nation's aquifers.
Rapporten blev forelagt Kommissionen den 9. juli 1996.
The report was submitted to the Commission on 9 July 1996.
11.1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner
11.1 Identification of Waters and Designations of Vulnerable Zones
Efter en analyse af dataene fra overvågningsnettet vedrørende nitratkoncentrationerne i grundvand, fersk overfladevand og eutrofieringen af marine og ferske overfladevande blev hele det nederlandske område udpeget i henhold til direktivets artikel 3, stk. 5.
Following the analysis of the available information from the monitoring network on the nitrate concentrations of groundwater, fresh surface waters and the eutrophication of marine and fresh surface waters the whole territory was designated according to Article 3(5) of the Directive.
Afgørende herfor var den kendsgerning, at kystområderne var blevet kortlagt som eutrofieringsfølsomme områder og at hele området afvandes i disse havområder, såvel som eutrofieringen af fersk overfladevand og forurening af grundvandet.
The fact that the coastal waters had been identified as eutrophication problem areas and the whole of the territory drained into these areas was significant in the adoption of the Article 3(5) approach, as were the eutrophication of fresh surface waters and groundwater pollution.
Der er udarbejdet en kodeks for godt landmandskab for hele området.
A Code of Good Agricultural Practice has been drawn up for the whole of the territory.
Den er ført ud i livet på grundlag af lovfæstede foranstaltninger og rådgivning, oplysning og undervisning.
This has been put into practice through legal measures and through advice, information and education.
Anvendelse af kodeksen fremmes gennem et uddannelses- og oplysningsprogram benævnt COMMA-projektet (Communication on Manure and Ammonia Policy), som tager sigte på at holde jordbrugerne ajour med udviklingen i gældende og planlagt lov givning.
The Code been supported by an ongoing programme of training and information called the COMMA project (Communication on Manure and Ammorna Policy) which seeks to keep farmers up to date with developments in existing and planned legislation.
Formidlingen foregår gennem publikationer og informationsmøder.
It works through publications and information meetings.
Herudover bistår DLV - landbrugets informationscenter - bedrifterne med at opstille mineralbalancer og forbedre fodring og gødskning, ud over centrets generelle rådgivning.
In addition, DLV - the agricultural information service assists farms with, establishing mineral balances and improving feeding and fertilisation in addition to its general advice giving capacity.
Også andre organisationer kan konsulteres af jordbrugerne.
Other organisations also provide advice to farmers.
I 1994 blev rådgivningen om anvendelse af husdyrgødning forbedret for at sikre, at der blev brugt mindre husdyrgødning, og at der den blev brugt på en bedre måde. Næringsstofforvaltning integreres i stigende grad i undervisningen på mange planer.
In 1994 the advice on the use of animal manures was improved with the aim of ensuring that less manure was used and that which was, was used in a more accurate way.
Kommissionen fik forelagt et handlingsprogram den 22. december 1995, hvori der indgår en undtagelse.
An action programme was submitted to the Commission on 22 December 1995, incorporating a derogation.
Begge blev senere, den 12. november 1996, trukket tilbage af de ne derlandske myndigheder.
Both were subsequently withdrawn by the Netherlands authorities on 12 November 1996.
Kommissionen har ikke siden fået forelagt noget andet handlingsprogram. lingsprogram.
Another action programme has yet to be submitted to the Commission.
I rapporten hedder det, at handlingsprogrammets effektivitet vil blive vurderet på grundlag af oplysninger fra flere kilder.
In the report it is stated that in order to assess the effectiveness of the action programme several information sources will be used.
Disse omfatter bl.a. landets kvælstofbalance for land bruget, resultaterne af overvågningen af overfladevand og grundvand for nitratkoncentrationer og eutrofieringsfaktorer.
These include, amongst others, the national agricultural nitrogen balance, the results of surface and groundwater monitoring of nitrate concentrations and eutrophication causing factors.