natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der bor flest samer i Norge, nemlig omkring 50 000, og den største koncentration findes i landets nordligste fylke Finnmark. I Sverige og Finland bor samerne i Lapland.
Most of the Sami people are located in Norway, number ing around 50 000 with the largest concentration in the northernmost county of Finnmark: in Sweden and Finland they are located in the region of Lapland.
Samernes økonomiske aktivitet er kendetegnet af stor produktion inden for primære erhverv (ca. 30%), begrænsede investeringer og et stort antal vandrende arbejdstagere.
Sami economic activities are character ized by stronger representation in the primary industries (approximately 30%), the low de gree of capital investments involved, and a greater number of migrant workers.
Det er helt afgørende for landbruget, at samerne er bosat i arktiske eller subarktiske områder, hvor produktionen i alt væsentligt er begrænset til kød og mælk.
Agricultural activities are largely determined by the fact that the Sami settlements are located in Arctic or sub-Arctic areas, where production is mostly limited to meat and milk.
Samernes fiskeri — ofte kombineret med anden økonomisk aktivitet — er koncentreret på fjorde og kystfarvande. Samernes parlament har siden 1992 haft sæde i det norske reguleringsnævn (rådgivende organ for den norske regering vedrørende for deling af fiskekvoter).
Sami fish eries, often combined with other economic activities, have been concentrated in the fjords and coastal waters.
samt overordnet udvikling af industri og handel mv. i samernes område.
way of life, and the Norwegian law grants them exclusive rights to engage in this activity.
Staten finansierer samernes parlament og en række andre af samernes aktiviteter.
The financing of the Sami Parliament and other Sami activities is the responsibility of the State.
Statens samlede udgifter til samernes særlige aktiviteter andrager ca. 320,662 mio. NKR (ca. 38 mio. ECU) eksl. statens samlede ud gifter til uddannelse, sundhed, social velfærd
Total State allocations for specific Sami activities amount to approximately NKR 320 662 million (approximately ECU 38 million), not including general State expenditure on education, health and social welfare, and general industrial and trade development in the Sami area.
Samarbejdet mellem Norges, Sveriges og Finlands regeringer om samerspørgsmål er i de seneste årtier stærkt udbygget.
Cooperation between the governments of Norway, Sweden and Finland on Sami matters has been extended during the past few decades.
Der afholdes med jævne mellemrum møder mellem embedsmænd for at identificere og løse samerspørgsmål af fælles interesse.
Government officials meet regularly to identify and resolve Sami matters of common interest.
På den seneste nordiske samerkonference i Helsingfors i juni 1992 blev sammenslutningen af samerfolk i Rusland fuldgyldigt medlem af Det Nordiske Samerråd.
At the most recent Nordic Sami Conference held in Helsinki in June 1992, the Association of Sami People in Russia became a full member of the Nordic Sami Council.
Det Nordiske Samerråds udgifter dækkes af de nordiske regeringer via Nordisk Råd.
The Nordic Sami Council is funded by the Nordic governments through the Nordic Council.
Konklusioner ovennævnte tilfælde være muligt at nå frem til tilfredsstillende løsninger under tiltrædelsesforhandlingerne. ædelsesforhandlingerne.
In all the above cases, the Commission considers that it should be possible to find satisfactory solutions during accession negotiations. tions.
I henhold til Traktaten om Den Europæiske Union ') skal en stat, der ansøger om medlemskab, opfylde alle tre grundlæggende betingelser, dvs. europæisk identitet, demokratisk status og respekt for menneskerettighederne.
The Treaty on European Union' requires that a State which applies for membership must satisfy the three basic conditions of European identity, democratic status and respect for human rights.
Disse betingelser opfyldes af Norge.
This is the case for Norway.
Desuden skal ansøgerlandet være villigt til at acceptere og i stand til at leve op til Fælles skabets regler og struktur den form, de har, efter at Traktaten om Den Europæiske Union er trådt i kraft.
In addition, the candidate country should be willing to accept and able to implement the Community rules and structure as they would exist subsequent to the entry into force of the Treaty on European Union.
Norges tiltrædelse vil styrke Unionen på en række måder.
Norwegian accession will strengthen the union in a number of ways.
Eksempelvis skal det om makroøkonomien bemærkes, at det i de se neste år er lykkedes for Norge at føre en penge- og valutakurspolitik, som har skabt en lavinflation, der er fuldt ud forenelig med den fremtidige Økonomiske og Monetære Unions krav. Desuden vil de norske erfaringer inden for miløpolitikken og landets omfattende og integrerede approch på dette område være til stor fordel for EF- politikken og uddybe denne yderligere.
For example, in the macroeconomic field it can be noticed that in the last years Norwegian monetary and exchange-rate policies were successful in achieving inflation performances well in line with future EMU requirements.
Kommissionen bemærkede i sin rapport »Europa og Udfordringen Forbundet med Udvidelsen« at tiltrædelsen af de EFTA-lande, der har ansøgt om medlemskab, næppe vil skabe uovervindelige problemer af økonomisk art og i virkeligheden vil styrke Fælles skabet i en række henseender.
In its report 'Europe and the challenge of enlargement', the Commission noted that the accession of those EFTA countries that have applied for membership 'should not pose in superable problems of an economic nature, and indeed would strengthen the Community in a number of ways'.
Nærværende udtalelse giver et mere detaljeret billede heraf for Norges vedkommende.
The present opinion illustrates this in more detail in the specific case of Norway.
Med hensyn til udenrigs- og sikkerhedspolitik har Kommissionen noteret sig, at Norge har været medlem af NATO siden starten og har opnået status af associeret medlem af WEU.
In the area of foreign and security policy, the Commission notes that Norway is a founding member of NATO and has obtained the status of associated member in the WEU.
Som medlem af Unionen vil Norge ikke få vanskeligt ved at acceptere denne politik, således som den udvikler sig. Norge kan forventes at yde et væsentligt bidrag på dette område.
As a member of the union, Norway should have no difficulties in accepting this policy as it evolves.
Frihandel med industrivarer mellem Norge og Fællesskabet er allerede nu en realitet i medfør af frihandelsoverenskomsterne af 1973.
Free trade in industrial products between Norway and the Community is already well established by virtue of the FTAs of 1973.
Den norske ratifikation af EØS-aftalen viser, at landet er rede til at overtage en betydelig del af Fællesskabets »acquis«.
Norwegian ratification of the EEA Agree ment showed her readiness to adopt a substantial part of the acquis communautaire.
Hvad angår de tilpasninger af Traktaterne, som er omhandlet i artikel O i Traktaten om Den Europæiske Union, og som det er nødvendigt at foretage i forbindelse med Norges tiltrædelse, vil det naturligvis være nødvendigt at tage hensyn til ikke alene særtilfældet Norge, men tillige det forhold, at en række andre EFTA-lande vil tiltræde Unionen på samme tidspunkt.
As regards the adjustments to the Treaties referred to in Article O of the Treaty on European Union which would have to be made in the case of Norwegian accession, these would obviously have to take into account not only the specific case of Norway but also the fact that a number of other EFTA countries would be joining the union at the same time.
På basis af de ovenstående begtragtninger bekræfter Kommissionen for Norges vedkommende den generelle konklusion, den tidligere har draget i sin rapport om udvidelsen i henseende til ansøgninger fra EFTA-lande, og henstiller, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger med Norge så hurtigt som muligt.
On the basis of the above considerations the Commission confirms in respect of Nor way the general conclusion which it reached in its report on enlargement as regards applications from EFTA countries, and recommends that negotiations for accession should be opened with Norway as soon as possible.
Der blive behov for ændringer på en række områder som statsstøtte og statsmonopoler, f.eks. for alkoholholdige drikkevarer.
Changes would also be required in a number of fields such as State aids and State monopolies, for example regarding the one for alcoholic beverages.
Der vil blive tale om øget konkurrence i almindelighed på en række områder. Efter Kommissionens mening vil det i alle de
Competition in general would increase in a number of fields.
') Artikel F og O.
Articles Fand O.
Statistisk tillæg
Statistical annex
Diagram 1 - BNP vækst i EF og Norge ( i alt og på fastlandet) 1970-1992
Graph 1 - GDP in the EC and Norway (total and mainland) , 1970-92
Kilde: EF-Kommissionen og Statistisk Sentralbyrå.
1970 1972 1974 1976 1978 1980 Source: EC Commission services and Norweg,■:. -· CBS.
Diagram 3 ­ Intern efterspørgsel i Norge og EF, 1970-1993
Graph 3 — Domestic demand in Norway and the EC, 1970-93*
Kilde: EF­Kommissionen og Statistisk Sentralbyrå. 1) Faste priser, 1970 = 100.
1970 1972 1974 1976 1978 1980 1Constant price 1970 = 100.
Der er anvendt købekraftspariteter, EUR 12 = 100, med 1989 som basisår; i andre tilfælde er beregningen ba­seret på vækst i faste priser.
Source: Eurostat, EC Commission services, Norwegian Ministry of Finance and Norwegian CBS.
Diagram 6 - Norges og EF's varehandel, 1991 NORGE
Graph 6 - Norwegian and EC trade in goods, 1991
Andre EFTA-lande (21,2%)
Other EFTA (21.2%)
Resten af verden (19,2%)
Rest of world (19.2%)
Resten af verden (30,6%)
Rest of world (30.6%)
Andre EFTA-lande (14,6%)
Other EFTA (14.6%)
Kilde: Statistisk Sentralbyrå.
Source: Norwegian CBS.
Andre EF-lande (61,6 %)
Other EC (58.6%)
Andre EF-lande (58,6 %)
Other EC (61.6%)
Norge (1,5%) Andre EFTA-lande (7,8 %)
Norway (1.5%) Other EFTA (7.8%)
Resten af verden (28,6 %)
Norway (0.9%,
Resten af verden (32,1 %)
Rest of world (32.1%)
Norge (0,9 %) Andre EFTA-lande (8,9%)
Rest of world (28.6%)
Diagram 7 ­ Norges bytteforhold, 1970-1992
Graph 7 - Terms of trade in Norway, 1970-92'
Kilde: Statistisk Sentralbyrå. ')
' On national accounts basis.
Baseret på nationalregnskabstal.
Source: Norwegian CBS.
(i % af BNP)
(% olGDP) GDP)
Kilde: Eurostat, EF­Kommissionen og Statistisk Sentralbyrå.
Source: Eurostat, EC Commission services and Norwegian CBS.
Kilde: Eurostat, EF-Kommissionen og Statistisk Sentralbyrå. ')
1970 1972 1974 1976 1978 1 On survey basis, % of civilian labour force.
Den samlede økonomi. Indeks 1970 = 100.
Source: Eurostat and Norwegian CBS.
Kilde: EF-Kommissionen og Statistisk Sentralbyrå. ')
1 Annual percentage change.
Årlige procentvise ændringer.
Source: EC Commission services and Norwegian CBS.
Diagram 14 - Fordeling af den offentlige sektors samlede indtægter i EF og Norge, 1991
Graph 14 - Breakdown of public revenue, Norway and the EC, 1991
Andet (7,9 %)
Other (7.9%)
Bidrag til sociale sikringsordninger (33,3 %)
Social security contributions (33.3%)
Bidrag til sociale sikringsordninger (22,2 %)
Social security contributions (22.2%)
Diagram 15 - Fordeling af den offentlige sektors samlede udgifter i EF og Norge, 1991
Graph 15 - Breakdown of public expenditure, Norway and the EC, 1991
Investeringer (7,8 %)
Investments (7.8%)
Investeringer (5,5 %)
Investments (5.5%)
Diagram 16 — Den offentlige sektors samlede indtægter i Norge og EF, 1981-1993
Graph 16 - Public revenue in Norway and the EC, 1981-93
(I % af BNP)
(%olGDP)
Diagram 17 — Skatter og bidrag til sociale sikringsordninger i Norge og EF, 1981-1993
Graph 17 — Taxes and social security contributions in Norway and the EC, 1981-93
(i % af BNP)
(%olGDP)
Diagram 18 - Den offentlige sektors samlede udgifter i Norge og EF, 1981-1993
Graph 18 — Public expenditure in Norway and the EC, 1981-93
Den offentlige sektors samlede nettolångivning eller -tagning i % af BNP.
Source: EC Commission services, Norwegian Ministry of Finance and Norwegian CBS
Diagram 20 - Den offentlige gæld i Norge og EF, 1981-1992
Graph 20 - Public debt, Norway and EC, 1981-92
Diagram 21 - Vekselkurser mellem EFTA-landenes valutaer og ECU 1987-1992
Graph 21 — Exchange rates of EFTA currencies/ECU, 1987-92
Månedsgennemsnit
Monthly averages
') 3­måneders mellemværender. *) Afkast af statsobligationer med over 6 års løbetid.
1 Three-month money market rates. 2Government bonds, yields + six years.
Diagram 24 — Renteforskel kroner/ECU
Graph 24 - Differential NKR/ECU
Diagram 25 — Olieproduktionen i Nordsøen, 1974-2000
Graph 25 - North Sea oil production from 1974 to 2000
Diagram 27 — Påviste forekomster af olie og naturgas i Det Forenede Kongerige, Norge og EF pr. 1.1.1993
Graph 27 — UK-Norway-EC proven reserves of oil and natural gas at 1 January 1993
Norge-olie
Norway — Oil
Diagram 28 - Nordsøoliens bidrag til dækningen af EF's behov for råolie 1975-1991
Graph 28 — Contribution of North Sea oil in EC crude oil needs from 1975 to 1991
Tabel 1 - Udvalgte statistikker, 1984-1993
Table 1 -Selected statistics, 1984-93
BNP-deflator Privatforbrugsdeflator Enhedslønomkostninger
Private consumption deflator Unit labour costs
Beskæftigelse (mandtimer) Arbejdsløshedsprocent2)
Employment (man-hours) Unemployment rate2
') I % af BNP i løbende priser.
' As % of GDP ill cun-ent prices.
2) I % af den civile arbejdsstyrke.
2 As % of labour force. orce.
Tabel 2 — BNP og beskæftigelse opdeltpå sektorer
Table 2 — GDP and employment by sector
(i % af det samlede tal)
(% share of total value)
Beskæf ¡gelse ')
Employment '
Energi Forarbejdningsindustri Bygge- og anlægsvirksomhed Finansielle tjenesteydelser Andre tjenesteydelser • Transport • Detailhandel, hoteller
Energy Manufacturing Construction Financial services Other services of which: Transport
Kilde: Eurostat og Statistisk Sentralbyrå. ') For Norge: Andel al' fastlandets BNP.
' For Norway, share of mainland GDP.
(i % af det samlede tal)
(share of total value)
Norge uden for EF
Extra-EC
Fødevarer og dyr Drikkevarer og tobak
4 Vegetable and animal oil 5 Chemical products 6 Processed materials 7 Machinery and transport
Råstoffer Energi Vegetabilsk og animalsk olie Kemiske produkter Forarbejdede materialer Maskiner og transportmidler Forskellige færdigvarer Andre varer lait
8 Various manufactured goods 9 Other goods
Kilde: Eurostat og Statistisk Sentralbyrå.
Source: Eurostat and Norwegian CBS.
Tabel 4 — Den samlede offentlige sektors indtægter og udgifter), 1981-1991
Table 4 — General government receipts and expenditure, 1981-91
(i % af BNP i markedspriser)
(% of GDP at market prices)
Andre direkte skatter Indirekte skatter Bidrag til soc. sikr. ordninger Andet
Total receipts Petroleum revenues Other direct taxes Indirect taxes Social security premiums
Tabel 5 — Produktion (andel af værditilvækst) og beskæftigelse i enkeltsektorer, 1970-1991
Table 5 — Production (share of value-added) and employment by sector, 1970-91
Værditilvækst 1980
Valueadded 1980
Transport og kommunikation Finansielle tjenesteydelser Andre private tjenesteydelser Staten Lokale administrationer Korrektioner
Agriculture and forestry Fishing and hunting Manufacturing and mining Electricity Construction Wholesale and retail trade Transport and communication Financial services Other private services Central government Local government Correction items
BNP i alt
Total GDP
Kilde: Nationalregnskaber.
Source: National accounts.
Tabel 6 — Subsidier'), værditilvækst i løbende priser og beskæftigelse (mandtimer) i industrierne på det norske fastland, 1989
Table 6 — Subsidies,' valueadded at current prices and employment in man-hours, for industries in mainland Norway, 1989
(i % af det samlede tal)
Subsidies
Værditilvækst
Employment
Beskæftigelse
% of total
% af samlet tal
% of total added2
Fiskeri/fiskeopdræt Traditionel minedrift Fødevareproduktion Fremstilling af skibe/olieplatforme Anden forarbejdningsindustri Engros- og detailhandel Transport Boligbyggeri Finansielle institutioner Uddannelse/forskningsinstitutter Erhvervs- og arbejdskraftmæssig service Rekreative og kulturelle tjenesteydelser Andre erhverv
Financial institutions Education/research institutes Professional and labour associations Recreational/cultural services Other industries
Alle erhverv, det norske fastland p.m.:% af samlet BNP
All industries, mainland Norway Memo: % of total GDP
') På nationalregnskabsbasis, inkl. renteoverførsler til husl loldninger.
1 On national accounts basis, including interest transfers to households.
2) Subsidier til sektoren ¡% af værditilvæksten for alle erh verv på det nors (c fastland.
2 Subsidies to the sector as a share of valueadded for all industries in mainland Norway.
Tabel 7 — Bedriftsstruktur i landbruget ')
Table 7 — Farm structure '
EF: 1987; strukturundersøgelse.
EC: 1987; structural survey.
3) Bedrifter på 0,5 ha og derover.
Farms with 0.5 ha and over.
(gennemsnit 1988-1990)
(average 1988-90)
Mælk Smør
Butter Beef and veal Sheepmeat
2) Selvforsyning med flydende mælk til direkte konsum.
Self-sufficiency for liquid milk for direct consumption.
Æg Oliefrø
Percentage PSE
Tabel 10 — Norges udenrigshandel med landbrugs- og fødevarer ')
Table 10 — Externaltrade with agricultural and food products of Norway12
Fra/til
From / to
EFTA i % af samlet tal
EFTA % of total
') Varerne i kapitel 1 til 24 i den norske toldtarif.
Products in Chapters 1 to 24 of the Norwegian customs tariff.
Fisk (kapitel 3) tegner sig for størstedelen af eksporten.
Fish (Chapter 3) accounts for most of the exports.
2) Vekselkurser: 1985:100 ECU = 654,898 NKR; 1989:100 ECU = 749,455 NKR; (gennemsnitlig markedskurs) 1990: 100 ECU
Exchange rates: 1985: ECU 100 = NKR 654.898; 1989: ECU 100 = NKR 749.455; Average market rate 1990: ECU 100 NKR 793.072.
Udfordringen 1 Forbindelse med Udvidelsen - Kommissionens udtalelse om Norges ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement - Commission opinion on Norway's application for membership
Herstedvang 10­12 DK­2620 Albertslund Tlf. 43 83 23 00 Fax (Sales) 43 63 19 69 Fax (Management) 43 63 19 49
Fax (Sales) 43 6319 69 Fax (Management) 43 63 19 49
* * * KONTORET FOR DE EUROPÆISKE
·*,*„**0FFICE F0ROFFICIAL PUBLICATIONS CHfr » OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Rørledninger
;g tE gÄ
• Lufttransporten, som i dag ganske vist kun udgør ca. 6 %, har oplevet de største vækstrater og er blevet mere end firdoblet i absolutte tal i samme periode.
Page 6
• Svævestøv, der er skadelige for menneskers sund­hed; her var der tale om en stigning på 106 %.
FEEEääEääääääEgä$ ä
Hvis man medregner transport for egen regning og privat transport, vokser andelen formentlig til 7-8 %.
€€ utut aa äEääB cc
') Domstolens dom af 4.4.
€EsrnHä naä äää E $ää s*
g) at der udvikles hensigtsmæssige relationer med tredjelande, om nødvendigt med særlig vægt på de relationer, for hvilke transporten af varer og personer er vigtige for EF som helhed.
H @ b\\b rägäEäErägäEäE s s äE alääEEEä€ääää*ä
Gennemfø-
i5i5 u r
Som eksempler kan nævnes den meget skæve udvikling af EFs havne, som allerede blev nævnt i punkt 98-117.
EeEä[!€ä3äE5;äigg;ätääl€äEtä äEäääääEäiääEäää gääägääEgEigä i ä gääägääEgEigä i ä
Samme strategi er siden blevet fulgt ved udviklingen af net for kombineret godstransport, motorveje og indre vandveje.
EEE > 'q iääi äEiiääääää iääääää€ääääääg, .g:i ä;€
ikke inden for en overskuelig fremtid.
Page 19
Indledning
Fefl gF#+FrS
Et væsentligt element i EFs strategi for ned bringelse af forureningen fra transportsektoren bliver fastsættelse af gradvis højere standarder for forurenende emissioner, energiforbrug og støj for de for skellige transportformer på grundlag af forslag, som er i tråd med den tekniske og teknologiske udvikling.
FgEe€ ö :ä äEE: säE täE äääääääääääägsää$äääIäiägääääääääägtuäääääääääääääääääägsää$äääIäiägääääääääägtuääääää
Selv om brugerens valg således påvirkes og styres, kan den enkelte alligevel fortsat vælge frit mellem alle de for skellige muligheder.
5SEö äääääääää ii ääääääääääääääää i äs äääääääää sg tE ä€-Eä Eä
matikken, hvor en indsats på fællesskabsplan kan bidrage effektivt til at bedre forholdene.
EäEä EäEä ägäägää*s s ägäägää*s s
Den menneskelige adfærd er den vigtigste faktor i forbindelse med trafikulykker — ifølge visse overslag for helt op til 90 % af samtlige ulykker ')· Fællesskabsprogrammet må derfor tage fat på disse spørgsmål, men i erkendelse af, at menneskers adfærd altid afspejler deres sociale og kulturelle kontekst, bør der anlægges en strategi, der tager hensyn til de forskelle, der nu engang findes på disse områder. der.
ääE ääE äääääääääääägEääiää#* äääääääääääägEääiää#* ääääääääää ääääääääää s s ääääääääääääääääääääääää äsägääääägääääiääää;ääääääääääsäääg;ä#äääää
Udviklingen i retning af mindre, lettere og mere brændstofseffektive biler må ikke gå ud over sikkerheden.
*=äE€ Ä ;ääügä€eEgEEä
Parallelt hermed kunne EF fungere som koordinator på et ikke-lovgivningsmæssigt grundlag gen nem udveksling af knowhow og erfaringer eller ved hjælp af anbefalinger (tekniske »referencedokumenter«. ter«.
EEa*ä;Hä gääää ääääääääEä ääsgää ääägää ääääääääää x ääääää
Tekniske
- a dtr
Det vil sikre, at de samme sikkerhedskrav kommer til at gælde overalt i det indre marked.
& H . r äE i ä ä$ gsg ä +ä 'e
Derfor er det bedre at se på det årlige gennemsnit inden for det sidste tiår, som er 37 ulykker over hele verden med i alt 1 022 dræbte '). Dette tal skal sammenholdes med, at verdens luftfartsselskaber tilsammen fly ver med over 1 mia. passagerer om året.
ä €€EIEääEä
Fastsættebe afstandarder
E d " q-E Eä :ää F
') Kilde: World Airline Accident Summary, der offentlig gøres hvert år af de britiske luftfartsmyndigheder.
EääääääEEä EääääääEEä ä€EIE€SEE ä€EIE€SEE ääEESäääE€ ääEESäääE€
opfylder som garanterer, at luftfartsselskaberne bestemte sikkerhedskrav.
E E i i ä: ä: gEä[äF gEä[äF ä3s ä3s ääägägäää ääägägäää äg€ äg€ äEI äEI
— SEC(91) 1419 endelig udg. af 4.9. 1991.
EEss ä€€fIä-
Afskaffelse af handelshindringer, der måtte opstå som følge af forskelligartede nationale tekniske standarder. darder.
3u3aä äääääääääääääläggäIgäääg äääääääääääääläggäIgäääg tE : ä ä r
EF's socialpolitik og den sociale dimension af den fælles transportpolitik: Komplementære instrumenter
E ägääääää äääääääiääääääägä äää fäi;FäE+äiEFfäi;FäE+äiEF
Generelt
Page 55
Søfart
Page 56
Det drejer sig især om utilstrækkelig håndhævelse af reg­lerne.
3€:E aaäi3ä's l ää i äätBäääFä i€eas fääg
Fremtidige fællesskabsinitiativer
- ääääääääää E rsää rsää
De er i øvrigt ikke udformet med henblik på de behov, der måtte være i et fælles transportmarked.
€E € E€E F sääEäEä sääEäEä e e
I søtransportsektoren skal der sættes ind på to fronter.
äE;ääq ä EFEä#ä s
Forskning og udvikling
@@OO-F \O\OOO\t\J{ it it
dragelse og -adfærd, køretøjers sikkerhed og infrastruktur. struktur.
\r \r O\ O\ h.J h.J O O { { {@orro\o o\räotrHo bbirröoöo;-
Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om medlemskab k- * ^L
Commission opinion on Malta's application for membership
1/93 Tale holdt af Kommissionens formand Jacques Delors i Europa-Parlamentet i anledning af debatten ved indsættelsen af den nye Kommission.
1/93 Address by Jacques Delors, President of the Commission, to the European Parliament on the occasion of the investiture debate of the new Commission
Strasbourg, den 10. februar 1993 Kommissionens arbejdsprogram for 1993-1994 Kommissionens lovgivningsprogram for 1993 Fælles erklæring om lovgivningsprogrammet for 1993
The Commission's work programme for 1993-94 The Commission's legislative programme for 1993 Joint declaration on the 1993 legislative programme
2/93 Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Norges ansøgning om medlemskab
2/93 The challenge of enlargement—Commission opinion on Norway's application for membership
3/93 Den Fælles Transportpolitiks Fremtidige Udvikling
3/93 The future development of the common transport policy—A global approach to the construction of a Community framework for sustainable mobility
*5/93 Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Republikken Cyperns ansøgning om medlemskab
*5/93 The challenge of enlargement—Commission opinion on the application by the Republic of Cyprus for membership