natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der tænkes først og fremmest på de målspecifikke interventioner, men der lægges også vægt på de tre nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne og vedtagelsen af nye programmer inden for rammerne af fællesskabsinitiativerne.
Attention is given to measures under the different Objectives, but also to the integration of the three new Member States into the structural policies and the adoption of the new Community Initiative programmes.
I overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret vedlægges en liste over de større projekter, men der er også iværksat en grundigere evaluering, hvis resultater eventuelt vil blive fremlagt i en kommende årsberetning.
In accordance with Article 31 of Regulation (EEC) No 4253/88 as amended, a list of the major projects is given in the Annex, but a more detailed assessment has begun, the results of which will be presented in a future annual report.
Kapitel II vedrører budgetgennemførelsen for 1995 set på baggrund af den flerårige programmering samt andre finansielle spørgsmål — finansförvaltningen, kontrollen med midlernes anvendelse — og komplementariteten med de øvrige fællesskabspolitikker.
Chapter II concerns budgetary implementation in 1995, also presented in its multiannual context, and other financial matters such as financial management and monitoring of utilization.
Sidstnævnte aspekt, som allerede blev udførligt behandlet i den sjette årsberetning, tillægges stadigvæk stor betydning og går som en rød tråd gennem hele beretningen.
As in last year's report, it pays particular attention to the complementarity between the Structural Funds and the various Community policies, which is highlighted by a horizontal treatment running throughout the report.
I kapitel III behandles de forskellige institutionelle spørgsmål i forbindelse med strukturfondene, fra de interinstitutionelle relationer på fællesskabsplan og det regionale og socioøkonomiske partnerskab til oplysningerne om fondenes virksomhed.
Chapter III is devoted to various institutional matters concerning the Structural Funds, ranging from relations between the Community's different institutions and dialogue with the social and regional partners to information on the work of the Funds.
Som nævnt lægges der i dette kapitel særlig vægt på det regionale partnerskab og indsatsen til spredning afgod forvaltningspraksis på fællesskabsplan.
As mentioned above, there is a special focus on partnership with the regions and measures at Community level to disseminate good practice.
Kapitel IV er en forlængelse af det samme kapitel i den sjette beretning, hvor der gøres status over den første programmeringsperiode 1989-1993.
Chapter IV carries on where the same chapter in last year's report left off, describing the achievements of the 1989-93 programming period.
Kun forhold, der ikke er redegjort for i de tidligere årsberetninger (1993 og 1994), behandles i denne beretning.
It deals only with those aspects not yet touched on in previous annual reports (1993 and 1994).
Den første treårige rapport om den økonomiske og sociale samhørighed indeholder en mere generel gennemgang af denne periode.
A more general assessment of the period is given in the first three-yearly report on economic and social cohesion.
I denne indledning behandles først de hovedspørgsmål, der har præget 1995 i strukturfondssammenhæng.
This introduction will deal in turn with the main features of 1995 for the Structural Funds, an explanation of the importance of environmental concerns and the main elements of the report.
I 1995 trådte det nye kommissærkollegium under forsæde af Jacques Santer i funktion.
In 1995 a new Commission took office under the presidency of Mr Santer.
Kommissionen, som ønskede at stimulere overvejelserne om visse af Fællesskabets vigtigste politikker, besluttede i begyndelsen af sit mandat at oprette seks arbejdsgrupper, som skulle behandle »forbindelserne udadtil«, »vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse«, »transeuropæiske net«, »samhørighed«, »informationssamfundet« og »lige muligheder for mænd og kvinder«.
Right at the beginning of its tenn, in order to stimulate its debate on certain broad areas of Community policy, the Commission set up six working groups, on External Relations; Growth, Competitiveness and Employment; TransEuropean Networks; Cohesion; the Information Society and Equal opportunities for Men and Women.
Arbejdsgruppen vedrørende samhørighed ledes af Monika Wulf-Mathies, som i Kommissionen er den ansvarlige for regionalpoli-
The working group on Cohesion is chaired by Mrs Wulf-Mathies, the member of the Commission with special responsibility for the regional policies and cohesion, and includes Mr Flynn (employment and social affairs), Mr Fischler (agriculture and rural development), Mrs Bonino (fisheries), Mrs Bjerregaard (environment), Mr Kinnock (transport) and Mr de Silguy (economic and financial affairs).
Arbejdsgruppen trådte sammen første gang i marts 1995 og pålagde sig selv den opgave at diskutere hovedlinjer på følgende områder: bedre forståelse for samhørighedspolitikken som middel til at opnå en gevinst på fællesskabsplan, bedre gennemførelse af strukturfondenes (og Samhørighedsfondens) interventioner og udarbejdelse af et oplæg om den økonomiske og sociale samhørighedspolitiks fremtidige profil.
7th Annual Report on the Structural Funds (1995) adds value; improving the implementation of action by the Structural Funds (and the Cohesion Fund); first thoughts on what a future policy for economic and social cohesion might look like.
Arbejdsgruppen holdt møde tre gange i 1995. På disse møder blev følgende emner drøftet: anvendelse af fællesskabsinitiativernes budgetreserve, beskæftigelsen og strukturfondene, samhørighedspolitikken og miljøet, hovedlinjer i Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter samt oplysninger om og formidling af samhørighedspolitikken.
The working group met a further three times in 1995, to discuss the following subjects: utilization of the budget reserve for the Community Initiatives; employment and the Structural Funds; cohesion policy and the environment; guidelines for the Community's rural development policy; information and communication on the cohesion policy.
Disse drøftelser har gjort det muligt at påvirke Kommissionens arbejde med de nævnte emner og udarbejde kommissionsafgørelser om fordelingen af fællesskabsinitiativreserven og om Kommissionens meddelelser til de øvrige institutioner om »samhørighed og miljø« og »beskæftigelse og strukturfonde«.
These discussions provided a basis for orienting the work of the Commission's departments in the areas concerned and for preparing the Commission's decisions on the allocation of the Community Initiatives reserve, its communications to the other institutions on "Cohesion policy and the environment" and "Employment and the Structural Funds".
Ved disse lejligheder orienterede Monika Wulf-Mathies sine kolleger om resultaterne af de uformelle møder mellem de ministre, der har ansvaret for regionalpolitikken og den fysiske planlægning af Strasbourg- og Madrid-områderne.
The meetings also gave Mrs Wulf-Mathies an opportunity to brief her colleagues on the results of the informal meetings of the ministers responsible for regional policy and regional planning held in Strasbourg and Madrid.
1995 blev præget af Fællesskabets udvidelse med Østrig, Finland og Sverige.
In 1995 three new Member States: Austria, Finland and Sweden acceded to the Community.
Efter den undersøgelse af, hvorledes denne udvidelse påvirker strukturpolitikken, som blev gennemført allerede i 1994', begyndte man i begyndelsen af 1995 at forberede vedtagelsen af de operationelle programmer for de forskellige interventioner.
A study of the impact of this enlargement on the structural policies began starting in 19941 and preparations for adopting operational programmes under the different Objectives were commenced at the beginning of 1995.
Drøftelserne med de tre nye medlemsstater skred hurtigt og effektivt frem, således at samtlige interventioner under de enkelte mål med enkelte undtagelser kunne sættes i gang i årets løb.
Discussions with the three new Member States were concluded rapidly and effectively: with a few exceptions, all the measures under the different Objectives were adopted and underway before the year was out.
De programmer, der endnu ikke var godkendt ved udgangen af 1995, vedrørte ligesom for de øvrige medlemsstaters vedkommende hovedsagelig fællesskabsinitiativerne.
As in the case of the other Member States, the programmes which had not yet been approved by the end of 1995 mostly concerned the Community Initiatives.
Efter den etapevise vedtagelse i 19942af hovedlinjerne for de tretten fællesskabsinitiativer vedtog Kommissionen i 1995 de dertil hørende programmer.
1994^, the Commission gradually adopted the Community Initiative programmes during 1995.
Det meget store antal programmer, der var foreslået af medlemsstaterne (400 i alt), krævede et stort forberedelsesarbejde samt intensive drøftelser med de forskellige nationale myndigheder.
The profusion of programmes presented by the Member State (400 in all) required intensive preparation and discussions with the various national authorities.
Det lykkedes at vedtage to tredjedele af programmerne i 1995 svarende til over 80% af de rammebeløb, der var fastsat for de tolv medlemsstater, og knap 45% af rammebeløbene for de tre nye medlemsstater.
Two thirds of the envisaged programmes could be adopted in 1995, representing more than 80% of the funding allocated to the twelve Member States and almost 45% of the allocation for the three newcomers.
For de fleste af interventionernes vedkommende — programmerne (EFSR og SPD) for de forskellige mål — var 1995 året for den konkrete gennemførelse af programmer og andre former for intervention efter disses vedtagelse i 1994.
Following the adoption of most programmes and other forms of assistance in 1994, actual implementation for most assistance, i.e. programmes (CSFs and SPDs) under the different Objectives, took place in 1995.
Nye programmer, hovedsagelig henhørende under mål 1 og 5b, blev endvidere vedtaget i 1995, dvs. at så godt som alle programmerede bevillinger blev vedtaget for så vidt angår de tolv medlemsstater for perioden 1994-1999.
Further new programmes, mainly under Objectives 1 and 5(b), were adopted in 1995, bringing the rate of adoption of programmed appropriations up to almost 100% for the twelve Member States for the period 1994-99.
Kommissionen har henledt de forskellige partneres opmærksomhed på nødvendigheden af en stram overvågning og nøje overensstemmelse mellem programmålene og valget af projekter.
\ 9 impact of programmed measures is aided by thorough cooperation between a wide variety of partners.
Kommissionen har siden 1994 søgt at overbevise de forskellige myndigheder med ansvar for strukturinterventionerne om vigtigheden af et udstrække partnerskabet til at omfatte en bred vifte af aktører, såvel institutionelle lokale eller regionale partnere som økonomiske og sociale partnere.
Since 1994 the Commission has invested much effort in convincing the various authorities responsible fór structural measures of the importance of extending partnership to a wide range of actors, including local and regional authorities and the economic and social partners.
Endelig har Kommissionen i 1995 fortsat tilstræbt en stram finansiel forvaltning af interventionerne i form af øget kontrol med anvendelsen af midlerne og overvejelser i partnerskab med medlemsstaterne om, hvorledes medlemsstaternes og Kommissionens fælles forvaltning af fællesskabsbevillingerne kan gøres bedre og mere effektiv.
Lastly, in 1995 the Commission continued to encourage rigorous financial management of operations, stepping up its checks on utilization of the Funds as well as discussing with the Member States ways of improving the joint management of Community appropriations by the Member States and the Commission and making it more effective.
Det andet væsentlige mål for programgennemførelsen i 1995 har været ønsket om sammenhæng med hele rækken af Fællesskabets finansielle politikker og interventioner.
Another major concern in the implementation of programmes in 1995 was consistency with all the Community's other policies and financial assistance.
Da strukturfondene indebærer meget store fællesskabsfinansieringer, sørger Kommissionen for, at de udvikles i sammenhæng med de øvrige fællesskabsinstrumenter, hvad enten der er tale om lovgivningsmæssige, finansielle eller politiske instrumenter.
Since the Structural Funds involve very large amounts of Community finance, the Commission takes great care to ensure that operations are consistent with the Community's other instruments, be they legislative, financial or political.
Således har overvejelserne dels ført til meddelelser vedrørende forbindelserne mellem strukturfondene og visse politikker (på områderne beskæftigelse, miljø, lige muligheder og integreret udvikling af visse områder), dels ført til, at den koordinering af de forskellige finansielle instrumenter, der blev påbegyndt i 1994, blev fortsat i 1995.
Discussions on this matter therefore resulted in communications describing the links between the Structural Funds and other policies (employment, environment, equal opportunities, integrated development of certain areas). In addition, the drive begun in 1994 to improve coordination between the different financial instruments was continued in 1995, particularly in the case of Cohesion Fund assistance.
B. EN BERETNING I MILJØETS TEGN
A REPORT WITH A STRONG ENVIRONMENTAL BIAS
Det ovennævnte forsøg på at skabe sammenhæng mellem strukturfondsinterventionerne og andre fællesskabspolitikker har navnlig vedrørt miljøet.
In the effort to ensure that assistance by the Structural Funds is consistent with the Community's other policies, special attention has been given to environmental concerns.
Princippet om økonomisk og social samhørighed og om miljøbeskyttelse er begge nævnt i præambelen til traktaten om Den Europæiske Union.
Both the principle of economic and social cohesion and that of environmental protection are mentioned in the preamble to the Treaty on European Union.
For så vidt angår miljøbeskyttelse giver dette sig udslag i et krav om hensyntagen til miljøet ved fastlæggelsen og gennemførelsen af Fællesskabets øvrige politikker (traktatens artikel 130 R).
In practical terms, as far as the environment is concerned this means that environmental protection measures must be integrated into the definition and implementation of other Community policies (Article 130r of the Treaty).
Dette krav vedrører særlig strukturfondene, dels på grund af ændrede bestemmelser, dels på grund af samspillet mellem strukturpolitikken (særlig regionalpolitikken) og miljøpolitikken.
This requirement is particularly relevant to the Structural Funds because of the context in which they operate as well as the links between structural policy (particularly its regional aspect) and environmental policy.
Ved revisionen i 1993 af strukturfondsforordningerne blev der stillet nye miljøkrav.
The 1993 review of the regulations governing the Structural Funds introduced new environmental requirements.
Dette førte ubestrideligt til en større hensyntagen til miljøet i de nye programmeringer for perioden 1994-1999.
As a result, there has been a clear improvement in the way in which account has been taken of the environment in the programming for 1994-99.
I øvrigt forudsætter disse nye krav, at man i højere grad søger at forebygge overtrædelser af Fællesskabets miljøbestemmelser, og at man sanktionerer de overtrædelser, der alligevel finder sted, hårdere.
The new rules also require greater vigilance in preventing and penalizing infringements of Community law in the environmental field.
Kommissionen ønsker at bevidstgøre de forskellige parter herom og lægger vægt på reglernes overholdelse.
The Commission is keen to increase the awareness of its various partners to this matter and makes sure the rules are observed.
Endelig fandt der vigtige drøftelser sted i 1995, som har resulteret i en øget indsats på miljøområdet; således er der udarbejdet en midtvejsstatus inden for rammerne af det femte miljøhandlingsprogram3 og en meddelelse om samhørighedspolitik og miljø4.
1995 witnessed a still greater commitment to the environment, which received special attention in the form of the midterm progress report on the Fifth Programme of policy and action in relation to the environment^ and a communication on cohesion policy and the environment^.
Disse dokumen ter har anskueliggjort nødvendigheden af at gennemføre det femte programs hovedmålsætninger på grund af miljødimensionens horisontale karakter.
Both of these documents stress that, since the environment is a horizontal issue, implementation of the major objectives of the Fifth Programme is essential.
For det første er miljøet en regionaludviklingsfaktor. Et godt miljø er med til at tiltrække potentielle investorer til en region.
A high-quality environment can play an important role in attracting potential investors to a region.
Endvidere virker miljøaktiviteter beskæftigelsesfremmende og fremmende for produktionen af varer og tjenesteydelser, hvor SMV spiller en væsentlig rolle.
Furthermore, activities related to the environment can be a substantial source of employment and create major opportunities for SMEs to provide goods and services.
Endelig er miljøet en vigtig kilde til diversificering af aktiviteter (f.eks. i landdistrikter) eller af arbejdsstyrkens kvalifikationer.
Lastly, the environment is an excellent justification for diversification as regards both activities (in rural areas, for example) and new skills and qualifications for the work force.
For det andet bidrager strukturpolitikken på to måder til miljøet. Den resulterer i store finansielle overførsler, som direkte eller indirekte påvirker miljøet, og som gør det muligt for ugunstigt stillede områder at finansiere de investeringer, der er nødvendige for at nå Fællesskabets miljømål.
Secondly, structural policy itself contributes to the environment in two ways.
Men strukturpolitikken har ligeledes betydning for andre instrumenter til fremme af en bæredygtig udvikling. Gennem strukturpolitikken kan man fremme analysen af projekternes miljømæssige virkninger ved at kræve en evaluering heraf.
It can encourage a more rigorous analysis of the environmental effects of projects by requiring an environmental impact assessment, reliable statistical data on environmental aspects or the development of physical indicators for the evaluation of programmes.
Ved strukturfondenes interventioner på miljøområdet kan man også fremme befolkningens miljøbevidsthed, f.eks. ved at uddanne den til de nye opgaver i den forbindelse og ved at tilskynde de offentlige aktører til at overveje spørgsmålene vedrørende fysisk planlægning og bevarelse af de naturlige ressourcer.
Involvement of the Structural Funds in environmental measures also helps increase public awareness of environmental issues, for example by providing training in new skills related to the environment and encouraging public authorities to give greater care to their town and country planning and the preservation of natural resources.
På grund af ovennævnte faktorer har man fundet det hensigtsmæssigt ikke længere at behandle komplementariteten mellem disse to politikker i et særligt afsnit i årsberetningen om strukturfonde ne, men at beskæftige sig med dette emne igennem hele rapporten og vise, hvorledes hvert aspekt af strukturfondsaktiveringen kan omfatte en miljødimension, og hvorledes der så vidt muligt tages hensyn til denne dimension i programmerne, der som tidligere nævnt først og fremmest tager sigte på den økonomiske og sociale udvikling.
This complementarity and its context called for a clear description of the ways in which the need for environmental protection is taken into account in the programming of the Structural Funds. Rather than dedicating a section of the Annual Report on the Structural Funds to the complementarity between these two policies, therefore, it has been deemed appropriate to weave a thread throughout the Report to demonstrate that each aspect of the implementation of the Structural Funds has an environmental dimension and to show how that dimension is taken into account to the greatest possible extent in programmes which, it should not be forgotten, aim primarily at economic and social development.
C. BESKÆFTIGELSEN — EN AF DE STØRSTE UDFORDRINGER FOR UNIONEN
C. EMPLOYMENT, A MAJOR CHALLENGE FOR THE UNION
Den alvorlige beskæftigelsessituation er et centralt problem for Den Europæiske Union, som i øjeblikket rummer ca. 18 mio. arbejdsløse.
The serious employment situation is a central concern of the European Union, where there are now some 18 million people without work.
Det Europæiske Råd i Essen (december 1994) bekræftede endnu en gang, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden og tilvejebringelsen af lige muligheder måtte betragtes som højt prioriterede mål.
In December 1994 the Essen European Council reaffirmed the prime importance of combatting unemployment and of equal opportunities.
I erkendelse af, at bestræbelserne for at skabe stabil vækst måtte suppleres med strukturreformer på arbejdsmarkedet, pegede Det Europæiske Råd på fem foranstaltninger, som kunne bidrage til en løsning af de strukturbetingede beskæftigelsesproblemer.
The Council took the view that the essential return to steady growth also required the structural reform of the employment market and identified five areas for priority measures to overcome the structural problems of employment.
Det Europæiske Råd opfordrede medlemsstaterne til at efterkomme henstillingerne ved at prioritere disse foranstaltninger i deres flerårige beskæftigelsesprogrammer.
It asked the Member States to turn each of its recommendations into a multiannual programme.
Kommissionen har i sin meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse5, som blev forelagt i 1995, foreslået forskellige retningslinjer, som kan sikre, at der er sammenhæng mellem den politik, der blev fastlagt i Essen, og strukturfondsstøtten, og øge strukturfondenes virkning ved at integrere dem i en europæisk beskæftigelsesstrategi.
In its 1995 communication "Community Structural Policies and Employment"5, the Commission proposed a number of guidelines to ensure coherence between the policy decided on in Essen and the use of the Structural Funds and to increase their impact by incorporating them into the European strategy for employment.
Det drejer sig således om at skabe grobund for en langsigtet vækst, øge vækstens beskæftigelsesindhold, udvikle en økonomi, som ikke blot er baseret på konkurrence, men også på solidaritet, udnytte partnerskabets muligheder bedre og mobilisere de lokale aktører.
These were ensuring the conditions for long-term growth, raising the employment content of this growth, developing an economy of solidarity in addition to this performing competitive economy and making the most of partnership arrangements, and encouraging those involved at local level.
I praksis drejer det sig om at udnytte den manøvremargen, der er indbygget i gennemførelsesplanerne for EFSR/SPD, og at indstille overvågnings- og evalueringssystemerne på en gradvis gennemførelse af de højt prioriterede aktioner, uden at dette får indvirkning på strukturfondsprogrammerne, som for størstedelens vedkommende blev vedtaget i 1994.
In practice, this means using the flexibility offered by the implementation of the. CSFs/SPDs and directing the monitoring and assessment systems towards the gradual implementation of the priorities selected without undermining the programming of the Structural Funds as adopted, for the most part, in 1994.
5 Meddelelsen blev forelagt for første gang på det uformelle ministerrådsmøde i Madrid (30. november — 1. december 1995).
5 A communication originally presented to the informal ministerial meeting in Madrid on 30 November and 1 December 1995).
Strukturfondene spiller en stor rolle for væksten og beskæftigelsen, navnlig i de medlemsstater og regioner, som er de største støttemodtagere.
This approach also implies stressing proactive and preventive measures.