natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der blev indledt forhandlinger i december 1990, som udmundede i undertegnelsen den 2. maj 1992 i Porto af EØF-aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
Negotiations were opened in December 1989 culminating in the signature in Oporto, on 2 May 1992, of the Agreement establishing the European Economic Area (EEA).
Med denne aftale indføres der, når den en gang er ratificeret og trådt i kraft, på de kontraherende parters område fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital (der betegnes som de »fire friheder«), og der åbnes mulighed for et bredere og nærmere samarbejde på en række andre felter: Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
This Agreement will, once ratified and in force, establish, throughout the territories of the Contracting Parties, the free circulation of goods, persons, services and capital (known as the 'four freedoms') as well as the broadening and strengthening of cooperation in a number of other areas.
Parallelt med EØF-aftalen har Finland indgået en protokol med Fællesskabet med henblik på at lette samhandelen med visse landbrugsprodukter.
In parallel with the EEA Agreement, Finland has con cluded a bilateral agreement with the Community to facilitate the exchanges of certain agricultural products.
Forhandlingerne blev indledt i februar 1961.
Negotiations were launched in February 1961.
Disse udmundede i oprettelsen af en associering mellem EFTA-medlemsstaterne og Republikken Finland på grundlag af Helsinki-aftalen af marts 1961, som trådte i kraft den 26. juni samme år.
These led to the establishment of an association between the member States of EFTA and the Republic of Finland, by virtue of the Helsinki Agreement of March 1961, which entered into force on 26 June of the same year.
Finland forblev associeret med lem af EFTA indtil den 1. januar 1986, hvor det blev fuldgyldigt medlem.
Finland was to remain an associate member of EFTA until 1 January 1986, when it became a full member.
I mellemtiden deltog Finland i opbygningen af nærmere forbindelser mellem EFTA og EØF.
Mean while, Finland participated in the develop ment of closer links between the EFTA and the EEC.
Kort efter indgåelsen af frihandelsoverenskomsterne mellem Fællesskabet og de resterende EFTA-lande i 1972 blev der i 1973 undertegnet en lignende frihandelsoverenskomst2), hvorefter told, kvantitative restriktioner og alle foranstaltninger med tilsvarende virkning skulle afskaffes gradvis for industriva
Shortly after Free Trade Agreements were concluded between the Community and the remaining member States of EFTA, in 1972, similar Agreements2were signed in 1973 between Finland and the Community providing for the progressive abolition, in respect of trade between the parties in industrial goods, of custom duties, quantitative restrictions and all measures of
Finland befinder sig således på et højt niveau af integration med Fællesskabet.
Finland has thus already established a high level of integration with the Community.
Det skal allerede fra den 1. januar 1993 anvende en stor del af den gældende EF-ret, ikke blot inden for de »fire friheder«, men også på områder som socialpolitik, miljø, selskabslovgivning, forbrugerbeskyttelse og konkur renceregler.
It will already apply from 1 January 1993 a large part of the Community's acquis, not only in the field of the four freedoms but also in such areas as social policy, the environment, company law, consumer protection and competition rules.
vort kontinent skal forme sig.
on our continent.
Vi ønsker at tage del i denne proce.
We would like to play a part in this process.
Vi har omhyggeligt undersøgt, hvilke forpligtelser EF-medlem-skab medfører.
We have studied the obligations of EC membership with care.
Med vor ansøgning accepterer vi den gældende EF-ret, Maastricht-Traktaten og de politiske målsætninger for Den Europæiske Union.
In applying for membership, we accept the acquis communautaire, the Maastricht Treaty and the finalité politique of the European Union.
Vi er rede til at påtage os de forpligtelser, som et medlemskab medfører og til som aftalt at hjælpe med at indfri dem«.
We are ready to accept the obligations conferred by membership and to help to meet them as agreed.'
Den finske økonomi og Fællesskabet
The Finnish economy and the Community
Finland har i efterkrigstiden haft en økonomisk udvikling, som har sat landet i stand til hurtigt at indhente Fællesskabets rigeste lande med hensyn til levestandard.
Finland's post-war economic develop ment has enabled its standard of living to catch up rapidly with that of the richest members of the Community.
Investeringskvoten i Finland har på et varigt grundlag været højere end hos Finlands europæiske naboer, og ledigheden har været lavere.
Its investment rates have been consistently higher than its European neighbours', and unemployment lower.
De offentlige finanser har i disse år været under kontrol, således at den offentlige gæld er bemærkelsesværdig lav.
Public finances have been kept under control, with the result that public sector debt is remarkably low.
Den finske økonomi er imidlertid stærkt afhængig af eksporten af skovbrugsprodukter og papir. Sektoren gennemgår i øjeblikket vanskelige strukturelle forandringer.
The Finnish economy is, however, heavily dependent on exports of forestry products and paper, a sector which is undergoing difficult structural change.
Desuden var en endnu ved udgangen af 1980'erne ikke ubetydelig del af industriproduktionen beskyttet mod international konkurence på grund af de privilegerede handelsforbindelser med Sovjetunionen.
Moreover, a share of industrial production — which was still significant in the late 1980s — used to be protected from international competition by Finland's preferential trade links with the former Soviet Union.
Men Finland, der allerede længe har bestræbt sig på at diversificere sin eksport og at rette den mod industrilandenes markeder, har også bevist sin evne til at indpasse sig i den internationale arbejdsdeling takket være et højt teknologiniveau, en veluddannet arbejdskraft og en god infrastruktur.
For some time, how ever, the country has been diversifying its exports and redirecting them towards the industrialized countries' markets, and has thereby demonstrated its ability to adapt to the international division of labour with the help of high technology, a highly skilled workforce and sound infrastructure.
I mellemtiden har stemningen i Finland udviklet sig i retning af, at man ikke længere betragter fuldt medlemskab af Fællesskabet som uforenelig med Finlands neutralitetspolitik.
Meanwhile, full membership of the Community came to be considered in Fin land as no longer incompatible with the Finnish policy of neutrality.
Finland, som desuden har gjort sig klart, hvilket mål af gældende EF-ret landet allerede har overtaget, er begyndt at gøre sig overvejelser over fordelene og ulemperne ved ansøgning om medlemskab af Det Europæiske Fællesskab, hvilket to andre EFTA-lande, nemlig Østrig og Sverige, også har gjort.
Finland, realizing also the large extent of the Community acquis already taken on board, initiated a reflection about the advantages and disadvantages of requesting membership of the Community, as two other members of EFTA, Austria and Sweden, had already done.
I meddelelsen til det finske parlament om Finlands medlemskab af Det Europæiske Fællesskab af 27. februar 1992, fastslog den finske regering bevæggrundene for tiltrædelsesansøgningen.
In the communication to the Parliament on Finland's membership in the European Community, of 27 February 1992, the Finnish Government clearly stated the reasons behind the presentation of the accession request.
Disse grunde er ikke blot af økonomisk art. Der blev anlagt den betragtning, at det var vigtigt for den finske økonomi at kunne fungere på lige vilkår med konkurrenterne på de vigtigste markeder, og at medlemskab af EF ville give finske statsborgere lige muligheder for at deltage i samarbejde inden for forskning, uddannelse, kultur og på andre felter.
These reasons are not solely of an economic nature. If it was considered essential for the Finnish economy to operate on equal terms with its competitors on its principal markets, it was also judged that EC membership would offer Finnish citizens equal opportunities to take part in cooperation in research, education, culture and other fields.
Finland ønskede at deltage i beslutningsprocessen på alle områder inden for Fællesskabets virksomhed.
Finland aspired to participate in decision-making in all spheres of Community activity.
Der blev også givet udtryk for den opfattelse, at efter omvæltningerne i Europa, som har bragt den kolde krigs deling af kontinentet til ophør, er Fællesskabet blevet den centrale drivkraft i den politiske og økonomiske udvikling i hele Europa.
It was also felt that, following the changes in Europe that ended the cold war division of the continent, 'the European Community has become a key factor in the political and economic development of the whole of Europe'.
Krisen har i første række berøring med produktionssystemet og udbudsbetingelserne, og årsagerne og virkningerne går langt ud over, hvad der kendes i en konjunkturbestemt krise.
In the late 1980s, investment followed domestic demand, notably in services and construction, to the detriment of the export sector.
I slutningen af 1980'erne blev der fortrinsvis foretaget investeringer, der svarede overens med interne behov, særlig efterspørgslen efter tjensteydelser og byggeri, på bekostning af de eksport orienterede sektorer.
In addition, part of Finland's capital stock became redundant with the loss of the former Soviet market, which had largely sheltered major industries, particularly the metal industry, capital goods and textiles, from international competition. The
fordi sovjetmarkedet er gået tabt. På dette marked var flere vigtige sektorer i vid udstrækning beskyttet mod international konkurrence. Det gælder særlig metalindustrien og varige produktionsmidler tillige med tekstilindustrien.
The government's recent announcement of fiscal measures aimed at redressing public finance in the medium term is an important step towards achieving this.
I denne sammenhæng er det så meget mere vigtigt at underbygge tilpasningerne og ændringerne med hensyn til de offentlige finanser og lønudviklingen.
paper industry is also under substantial pres sure with the trend towards recycled paper, which means shifting production closer to the consumer.
På to år er arbejdsløsheden steget kraftigt og udgør i øjeblikket 13,5 %.
In the last two years unemployment has risen substantially, and now stands at some 13.5%.
Genskabelse af en balance i forholdet mellem den erhvervsmæssige realkapital og arbejdskraften og dermed en nedskæring af arbejdsløsheden synes at forudsætte en væsentlig forbedring af aflønningen af produktionsfaktoren kapital i for hold til aflønning af produktionsfaktoren arbejdskraft.
It is difficult to see how the level of profitable productive capital and the labour supply can be brought back into balance, and unemployment reduced, without a significant improvement in the return on capital compared with the return on labour.
Det økonomiske tilbageslag har også bragt de offentlige finanser ud af balance.
The recession has also thrown public finances out of balance.
Igennem 1980'erne var de offentlige finanser mere eller mindre i ligevægt.
In the 1980s, the public service budget was kept more or less in equilibrium.
De offentlige udgifters andel af BNP er steget mellem 1990 og 1991 og ligger nu 4 points over EF-gennem-snittet.
Public spending rose in 1990 and 1991 as a percentage of GDP and is now four points higher than the Community average.
En tilbagevenden til en bedre budget balance og et niveau for de offentlige udgifter, der er afpasset efter den nye situation, forudsætter på dette område også betydelige tilpasningsbestræbelser i de kommende år.
A considerable adjustment effort will be needed in this area too in the next few years if the budget is to be balanced again and public expenditure brought to a level more appropriate to the new situation.
Den krise i produktionssektoren, som har ramt Finland, understreger relevansen af disse to mål.
The crisis in the productive sector in Finland has underlined the importance of these objectives even more.
Men det giver samtidig anledning til to yderligere udfordringer i den økonomiske politik.
However, it has also thrown up two new challenges for economic policy, by causing a drop in the country's prosperity and ultimately its potential revenue base.
Det medfører en velstandsnedgang og en definitiv indskrænkning af landets indkomstpotentiel, som har skabt eller fremhævet dybtgående skævheder.
This in turn has created or exacerbated serious imbalances affecting the productive system, the labour market, the banking system and public finance.
Produktionssystemet og arbejdsmarkedet, banksystemet og de offentlige finanser er berørt.
If these imbalances are to be reduced, substantial adjustments will have to be made to public spending and labour costs, the areas on which Finland's return to balanced, job-creating growth will depend.
En udligning af disse skævheder forudsætter navnlig en omfattende tilpasning af de offentlige udgifter og lønomkostningerne, som er afgørende for en afbalanceret vækst i den finske økonomi, der kan bidrage til jobskabelsen.
There is a high level of concentration in sectors of the Finnish economy such as retail and wholesale trade, construction and transport, which have been sheltered from foreign competition.
Den er også bestemmende for, hvorvidt Finland til sin tid vil kunne deltage fuldt ud i gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union.
This situation has been encouraged by regulations restricting access to certain markets, relatively loose competition laws and the small size and geographical remoteness of the Finnish market.
Der blev i juni 1991 foretaget en fundamental ændring af den monetære politik i Finland. De finske myndigheder besluttede på det tidspunkt ensidigt at binde den finske markka til ecuen.
A fundamental shift in Finnish monetary policy occurred in June 1991 when the Fin nish Government decided unilaterally to link the Finnish mark to the ecu.
Denne foranstaltning, der blev ledsaget af flere vigtige foranstaltninger på makroøkonomisk plan, var nødvendig for at skabe et positivt klima for den finske industris fornødne strukturtilpasninger.
This step, which was accompanied by a number of far-reaching macroeconomic measures, was required to create a favourable climate for the structural adjustments needed by Finnish industry.
Den inflations-/devalueringscyklus, der længe har præget den finske økonomi, giver anledning til omkostnings- og rentabilitetssvingninger i produktionscyklussen, samtidig med, at den forstærker de sektorielle prisforvridninger og vanskeliggør en diversificering af industrien.
The inflation/depreciation cycle which has long characterized the Finnish economy leads to fluctuations in costs and profitability throughout the productive cycle, exacerbating sectoral price distortions, and hampers diversification in manufacturing. ing.
I november 1992 blev den finske markka under stærkt pres devalueret.
In November 1991 the mark, which was under great pressure, was devalued.
Til trods herfor var det i september 1992 nødvendigt at beslutte at lade valutaen flyde.
Despite this, in September 1992, Finland had to decide to allow the currency to float.
Den samlede nedskrivning af den finske markka i forhold
Altogether, the mark depreciated 23% against the ecu in October 1991 to October 1992.
Visse sektorer, som har været bekyttet mod udefra kommende konkurrence, som f.eks. detail- og engroshandel, byggeri og transport, er kendetegnet ved en høj grad af koncentration. Disse fænomener er for øvrigt blevet fremhjulpet af lovgivning, der har begrænset adgangen til bestemte markeder, en lempelig konkurrencelovgivning og det snævre finske marked og dets specifikke geografiske kendetegn.
Other sectors such as electricity, oil, fertilizers and telecommunications are dominated by State monopolies. The persistence of artificially high prices and low efficiency in these sectors would increase the costs of sectors which compete internationally and hamper efforts to increase Finnish competitiveness.
Andre sektorer som elektricitet, olie, gødningsstoffer og teletjenester er domineret af statsmonopoler.
In these circumstances, it is more important to step up the adjustments and changes in public finances and wage behaviour.
Vedvarende kunstigt høje priser og utilstrækkelig effektivitet i disse sektorer vil påvirke omkostningerne for dem, der er udsat for konkurrence udefra og hæmme en forbedring af Finlands konkurrenceevne.
This will enable Finland, having restored credibility, to return to an exchange-rate policy which will allow it to participate in economic and monetary union when the time comes.
De finske myndigheder har taget de første skridt i
See 'Competition', pp. 15-16.
Forslaget til statsbudgettet for 1993 er på linje hermed.
local authority expenditure.
Denne politik udgør en betydelig afvigelse fra tidligere tendenser.
Such a policy represents a major break with the past.
Det er i de kom mende år afgørende, at denne politik for følges beslutsomt for ikke at øge det ringe offentlige gældsniveau og for at sætte Finland i stand til til sin tid at deltage i Den Økonomiske og Monetære Union.
It is essential to sustain the commitment to this policy in the coming years if the benefits of a low level of public debt are not to be wasted, and Finland is to participate in monetary union.
Den nødvendige nyretning af pengepolitikken mod monetær stabilitet indebærer, at arbejdsmarkedets parter tillægges et større ansvar med hensyn til beskæftigelsesniveauet.
towards the goal of achieving monetary stability means that social partners will have greater responsibility for the level of employment.
Den usikkerhed, der endnu hersker på dette område, påvirker troværdigheden af pengepolitikken, hæmmer et rentefald og forringer investeringsudsigterne.
Uncertainties in this area will affect the credibility of monetary policy, curbing the downturn in interest rates and damaging investment prospects.
Disse nye forhold kræver en meget stor indsats for at øge fleksibiliteten og nominal- og reallønningerne. gerne.
This means that very considerable efforts must be taken to render nominal and real wage rates more flexible.
Indpasningen af den finske økonomi i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde vil blive bestemmende for de kvalitative aspekter af fornyelsen af produktionssystemet.
The integration of the Finnish economy into the European Economic Area will set the pattern for the reorganization of the productive system.
At markedsmekanismerne er behæftet med funktionsmangler antydes af de særlig udtalte forvridninger i de relative priser i forhold til andetsteds i verden.
Marked distortions in relative prices compared with other countries indicate significant dysfunctions in market mechanisms.
En afskaffelse af de ikketoldmæssige hindringer for varebevægelserne og udvekslingen af tjenesteydelser, samt ophævelsen af restriktionerne for udenlandske direkte investeringer og kontrol med statsstøtte vil klart bidrage til at øge konkurrencen og reducere disse forvridninger.
Abolishing non-tariff barriers to the free movement of goods and services, lifting restrictions on direct foreign investment and enhanced discipline regarding State aid will certainly help to increase competition and alleviate such distortions.
Disse faktorer vil fremme en diversificering af eksporten, forudsat at tilbuddene er konkurrencedygtige.
Such steps will also encourage export diversification, provided that supply-side conditions are competitive.
Det er endvidere regeringens agt at fortsætte de skattereformer, som blev indledt i 1980'erne. Reformerne sigter på at afhjælpe de prisforvridninger, der kan tilskrives beskatning.
The government intends to continue the fiscal reforms started in the late 1980s with the aim of reducing tax-related price distortions.
Mellem 1989 og 1991 blev marginalbeskatningen af fysiske personer nedsat fra 51% til 39%. Beskatningsgrundlaget blev imidlertid udvidet.
Between 1989 and 1991, the top rate of personal income tax was cut from 51 to 39%.
En første reform af beskatningen af kapitalindtægter er medtaget i budgetforslaget for 1993.
The first stage of a reform of capital income taxation has been written into the budget plan for 1993.
Formålet med reformen er at anvende en ensartet skattesats på alle kapitalindkomster, således at systemet bliver mere neutralt over for de forskellige finansieringskilder og kan anspore virksomhederne til at konsolidere deres egenkapital.
This will subject all capital income to a fiat rate of tax, making the tax system more neutral towards the different sources of finance and encouraging private companies to build up equity capital.
Reformen af den indirekte beskatning, som efter planen skal gennemføres i 1994, er nødvendig for at reducere de prisforvridninger, som systemet endnu bevirker, og for at bringe systemet i overensstemmelse med EF-kravene.
The reform of indirect taxation planned for 1994 is vital both to reduce price distortions caused by the present system and to bring it into line with Community requirements.
Systemet for indirekte beskatning af salg afviger fra momsordningen i det omfang, at mange tjenesteydelser til erhvervslivet, tjene steydelser til forbrugerne samt byggeriet er afgiftsfri, og afgiften på indkøb i mellemled ikke er fuldstændig fradragsberettiget.
Fin land's system of indirect taxation on sales differs from the VAT system in that many corporate services, sonsumer services and construction are exempt and intermediate input expenses are not fully deductible.
Indførelsen af moms vil kunne afhjælpe fordrejningerne i forbindelse med det aktuelle system, som i særdeleshed er til ulempe for eksportsektoren.
The introduction of VAT will reduce the distortions of the present system, which puts export industries in particular at a disadvantage. tage.
I en tale for nylig gjorde præsident Koivisto i Brugge det klart, at målet var at deltage i ØMU; åbne økonomier af beskedne dimensioner, som f.eks. Finlands vil således
The objective of participation in economic and monetary union (EMU) is clearly impied in President Koivisto's recent speech in Bruges where he said that it would seem that small and open economies like Finland need to move towards economic and monetary union as foreseen by the Maastricht Treaty even more than stronger economies do.
Regeringen indledte i slutningen af 1991 med sit budgetforslag for 1992 en tilpasning af de offentlige udgifter til den nye situation.
The government made a start on adjusting public spending to the new situation at the end of 1991 in its budget proposal for 1992.
De offentlige udgifter voksede dog endnu med 5% i 1992 (13% i 1991) på grund af en vis stivhed i lovgivningsprocessen og stigningen i kriseudgifterne.
However, there is again in 1992 a rise in public spending of over 5 % (compared with 13% in 1991) because of a degree of inflexibility in the legislative process and a rise in crisis-related expenditure.
Der er gennemført institutionelle reformer, som burde muliggøre en bedre styring af de offentlige udgifter.
Institutional reforms have been set in motion to provide greater control over public spending, of which the most important is the reform of the system of transfers from central to local government, which will in future be calculated on the basis of objective criteria such as population and demographic structure.
Her kan bl.a. nævnes reformen af systemet for overførsler fra de centrale myndigheder til de lokale myndigheder, som nu beregnes på grundlag af objektive kriterier, såsom befolkning og befolkningsstruktur, og dette burde i høj grad anspore de lokale myndigheder til at holde bedre styr på deres udgifter.
This should encourage local authorities to control their spending. The present government's budgetary policy is part of a mediumterm strategy whose main aim is to restore budgetary equilibrium speedily by means of a tight rein on public spending, which is intended to be cut back to its 1991 level by 1995 and then stabilized.