natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rapporten er udarbejdet på et tidspunkt, hvor EU forventes at udvide medlemsskaren i forbindelse med de kommende udvidelsesforhandlinger og samtidig overvejer at gen nemføre omfattende politiske reformer.
The report has been prepared at a time when the European Union is expected to widen its membership with the forthcoming enlargement and is in the process of considering significant policy reforms.
Virkningen af udvidelsen og de foreslåede reformer indgår som en vigtig del af rapporten, selv om den er svær at sætte tal på.
Although difficult to quantify, the likely effects of enlargement and of the proposed reforms are also an important part of the report.
Første del indeholder en gennemgang og en vurdering af, hvordan Den Europæiske Unions finansieringsordning fungerer.
The first part of the report reviews and assesses the performance of the financing system of the European Union.
Et af nøgleargumenterne i denne del af rapporten er, at den nuværende ordning har fungeret hensigtsmæssigt, da bruttobidragene både har været til strækkelige og retfærdige, men hvis man vurderer ordningen på grundlag af kriterierne om finansiel autonomi, omkostningseffektivitet
A key argument developed in this part of the report is that the current system has performed adequately both in terms of sufficiency and in terms of equity in gross contributions. How ever, judged against the criteria of financial autonomy, costeffectiveness and transparency, the present system shows some short
Kombinationen af de nuværende finansieringsordninger og udgiftsbeslutninger har ført til de budgetskævheder, som nogle medlemsstater opfatter som værende for store.
The combination of the present financing arrangements and of the expenditure decisions has resulted in budgetary imbalances which some Member States consider too large.
I anden del af rapporten gennemgås emner med betydning for medlemsstaternes budgetsituationer.
The second part of the report examines issues related to the budgetary positions of the Member States.
Under den nuværende ordning er der kun en medlemsstat, nemlig Det Forenede Kongerige, der drager fordel af en korrektion af budget uligevægten (Tysklands andel af finansieringen af UK-rabatten er nedsat med en tredjedel).
In the current system, the sole Member State benefiting from a correction of its budgetary imbalance is the United Kingdom (also, Germany's share in the financing of the UK rebate is reduced by one third).
For nylig har en række andre medlemsstater fremført, at de også opfylder kravene i Fontainebleau-aftalen og dermed er berettigede til en nedsættelse af budgetbidraget.
Recently, other Member States have argued that they also meet the conditions mentioned in the Fontainebleau agreement as justifying the granting of budgetary relief.
I dette afsnit af rapporten kommenteres budgetuligevægtene for disse medlemslande, og der gennemgås nogle mulige løsningsmodeller for de konstaterede problemer.
This section of the report comments on the budgetary imbalances of this group of Member States and presents some options for addressing the perceived difficulties.
') Artikel 10 i Rådets afgørelse af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (94/728/EF, Euratom), EFT L 293 af 12.11.1994, side 9.
(i) Article 10 of Council Decision 94/728/EC, Euratom of 31 October 1994 on the system of the European Communities' own resources (OJ L 293, 12.11.1994, p. 9).
Ordningen for egne Indtægter og dens funktion og effektivitet
The performance of the own resources system
Denne del af rapporten indeholder tre afsnit.
The present part of the report extends over three sections.
I første afsnit beskrives indtægternes sammensætning i den nuværende ordning for egne indtægter, hvorimod det historiske for løb skitseres i bilag 1.
The first provides a description of the resource composition of the current system of own resources while its historical development is briefly summarised in Annex 1.
I andet afsnit vurderes den nuværende ordning på grundlag af kriterierne om tilstrækkelighed, retfærdighed, finansiel autonomi, gennemsigtighed!enkelhed og omkostningseffektivitet.
The second section provides an assessment of the present system according to the criteria of adequacy, equity, financial autonomy, transparency/simplicity and cost-effectiveness.
I det tredje afsnit behandles muligheden af at indføre nye ind tægtskilder for EU.
The third section addresses the issue of possible new own resources for the EU.
En række mulige nye indtægtskilder tages i betragtning; en detaljeret oversigt over forslag til nye egne indtægter findes i bilag 2.
Several potential new resources are considered while a detailed review of new own resources options is presented in Annex 2.
Eftersom de mulige ind tægtskilder ikke repræsenterer det samme skattegrundlag i alle medlemsstater, berører dette afsnit desuden den konflikt, der vil kunne opstå mellem ønsket om større finansiel autonomi i EU og en mere retfærdig ordning.
Given the unequal tax base each potential resource represents in each of the Member States, this section also alludes to the possible conflict between increasing the financial autonomy of the EU and improving the equity of the system.
Indtægtssammensætningen den nuværende ordning
The resource composition of the present system
Den seneste ændring af ordningen for egne indtægter blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i december 1992.
The most recent modification of the system of own resources was agreed in the Edinburgh meeting of the European Council in December 1992.
Den politiske beslutning, der blev truffet her, blev omsat til en formel afgørelse i oktober
This political agreement was then transformed into a formal decision in October
1994 '), og den endelige ratificering i de nationale parlamenter blev afsluttet i foråret 1996.
1994 (') while the ratification by all national parliaments was finally obtained in the spring of 1996.
Den nuværende ordning for egne indtægter blev med tilbagevirkende kraft gennemført pr. 1. januar 1995.
The present system of own resources came into force, retroactively, on 1 January 1995.
Tabel 1 — Sammensætningen af EU's egne indtægter
Table 1 — The composition of EU own resources
De ændringer, der blev foretaget ved denne lejlighed, går i samme retning som ændringerne fra 1988, og de har haft stor betydning for sammensætningen af de egne indtægter.
The changes introduced on this last occasion went in the same direction as those introduced in 1988 and have had significant implications for the composition of own resources.
Tabel 1 viser, hvor stor en del de enkelte kategorier udgør af budgettets samlede ind tægter, og af figur 1 fremgår det, hvor store bidragene har været fra de forskellige indtægtskilder i absolutte tal i perioden 1988-1999.
Table 1 presents the share of each category of resources in the budget, and Graph 1 shows the absolute value of contributions by resource, over the period 1988-99.
i) Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31.10.1994, fodnote I, s. 7.
(i) Council Decision 94/728/EC, Euratom of 31 October 1994; see above footnote 1, p. 7.
Et bemærkelsesværdigt træk ved disse oplysninger er den tendens, der har været til et fald i det relative bidrag fra de såkaldt »traditionelle egne indtægter« (TEI, told- og landbrugsafgifter), hvis andel er faldet fra 29,1 % af det samlede beløb i 1988 til 19,1 % i 1996 og ca. 16% i 1998-99.
A notable feature of these data is, first, the trend decline in the relative contribution of the socalled traditional own resources (TORs, i.e. customs and agricultural duties) whose share has fallen from 29.1 % of the total in 1988 to 19.1% in 1996 and about 16% in 1998-99.
Handelsliberaliseringens betydning for toldsatserne har bevirket, at det samlede resultat af denne indtægt ikke er steget i takt med, at verdenshandlen er vokset.
The impact of trade liberalisation on tariff levels has meant that the total yield of this resource has failed to increase in line with the expansion of world trade.
I absolutte tal er de traditionelle egne indtægter forblevet på ca. 12-14 mia. ECU, hvilket har resulteret i det konstaterede fald i deres andel af de samlede indtægter.
In absolute terms, traditional own resources have remained in the range of ECU 12 to 14 billion, thus giving the observed reduction in the share of total resources.
Figur 1 — Sammensætningen af EU's egne indtægter 1988­1999
Graph 1 — Composition of EU own resources, 1988-99
Denne sats lå på mellem 1,20 og 1,28% indtil 1994, men er siden i lighed med maksimumssatsen faldet og anslås at havne på 0,84% i 1999 (se tabel 2).
This rate fluctuated between 1.20 and 1.28 % until 1994, but has since declined in line with the maximum rate and is projected to drop to 0.84% in 1999 (see Table 2).
Formålet med BNI­indtægten, som blev ind­ført med 1988­afgørelsen, er at sikre de reste­rende indtægter, som er nødvendige for at få indtægterne og de samlede budgetudgifter til at balancere.
The declining share of VAT revenues primarily reflects policy reforms introduced by the 1988 and 1994 own resources decisions.
Dette bevirker, at den ensartede BNI­sats varierer alt afhængigt af de årlige budgetbehov; i 1995 var den f.eks. på
In 1988 it had been agreed that the VAT base of the Member States should be limited to 55 % of their GNP.
Tidligere års budgetbalance har betydning for, hvor mange indtægter der er til rådighed i indeværende år, og altså også for behovet for at trække på BNI­indtægten.
Table 2 records the capping threshold and the Member States whose VAT base has been capped over the period 1988-99 as well as time series on the maximum and the uniform call rate for VAT.
Momsindtægternes faldende andel er først og fremmest et udslag af de politiske reformer, der blev gennemført med vedtagelsen af 1988­ og 1994­afgørelserne om egne indtægter. I 1988 blev det besluttet, at medlemsstaternes momsgrundlag skulle begrænses til 55 % af deres BNI.
The role of the GNP resource, introduced by the 1988 decision, is one of a buffer serving a residual function to equate revenue and aggregate budget expenditure.
Tabel 2 indeholder en oversigt over momsudjævningspunktet og de medlems­stater, hvis momsgrundlag er blevet udjævnet i årene 1988­1999, samt tidsserier for maksimale og ensartede momssatser.
As a consequence, the uniform call rate for GNP varies according to annual budgetary requirements; in 1995, for example, it was 0.339%; in 1997, it was 0.403%; in the 1999 budget, it is estimated to be 0.534 % (2).
1 ) Se bilag 4. hvor disse spørgsmål diskuteres. ­) 1995­ og 1997­oplysningerne stammer fra tillægs­ og ændringsbudget 1/95 og 1/97: skønnene for 1999 stammer fra del foreløbige forslag til budgel for 1999; tallene er afrundet til tre decimaler, hvorimod der i de egentlige bud­getbercgninger anvendes 15 decimaler.
(') Sec Annex 4 for a discussion of these issues. m The 1995 and 1997 data refer to supplementary amending budgets 1/95 and 1/97, respectively; the 1999 estimate is from the preliminary draft budget 1999; the figures arc rounded to three decimals, while the actual budgetary cal culations are performed using 15 decimals.
Herudover blev det i 1994 besluttet, at den maksimale momssats skulle sænkes fra 1,4% til 1 % i perioden fra 1995 til 1999.
In addition, in 1994 it was decided to lower, from 1995 onwards, the maximum call rate for VAT from 1.4 % to 1 % in 1999.
Den sats, der for øjeblikket er afgørende for de faktiske momsbidrag er imidlertid den ensartede sats.
However, the rate determining actual VAT contributions is the socalled uniform rate which is lower in
Tabel 2 — Udjævningstærskel — Medlemsstater, hvis moms er udjævnet Maksimal momssats ­ Ensartet momssats
Table 2 — Capping threshold, Member States whose VA Τ base is capped, the maximum VA Τ call rate and the uniform VA Τ call rate
2) Forskellen mellem den maksimale momssats og den ensartede momssats er afhængig af størrelsen af UK­korrektionen.
(2) The difference between the "maximum VAT call rate' and the 'uniform rate' depends on the size of the UK correction.
Figur 2 — Loft for egne indtægter, finansielle overslag og budgetter
Graph 2 — Own resources ceiling, financial perspective and budgets (as a percentage of EU GNP)
På grund af den generelle udvikling præget af et gradvist fald i de traditionelle egne indtægters og momsind­tægternes andel, får BNI­indtægterne imidler­tid stadig større betydning for EU­budgettets finansiering.
The key criteria according to which the perfor­mance of the system can be evaluated are: formed satisfactorily when judged against the first two criteria, but some shortcomings are encountered with regard to the last three.
I 1997 beløb disse indtægter sig til 612 mio. ECU eller 0,74% af de tilgængelige budgetmidler.
D resource adequacy, i.e. the resource must have a significant yield relative to the size of the EU budget;
Tilstrækkelighed
Adequacy and equity
Følgende er nøglekriterierne for en vurdering af, hvordan ordningen fungerer:
D equity in gross contributions, i.e. the bur­den should be fairly shared among Member States;
D indtægtstilstrækkelighed, dvs. indtægten skal have et passende afkast i forhold til EU­budgettets størrelse
The present own resources system has per­formed well against the criteria of adequacy of resources and equity in gross contributions.
D retfærdige bruttobidrag, dvs. at byrderne skal være ligeligt fordelt mellem medlemssta­terne
D financial autonomy, i.e. the resource should increase the independence of the EU budget from national treasuries;
D finansiel autonomi, dvs. at indtægten skal forøge EU­budgettets uafhængighed af med­lemsstaternes statskasser
D transparency and simplicity, i.e. the determi­nation of the tax should be easily understood by citizens;
D gennemsigtighed og enkelhed, dvs. at skatte­og afgiftsfastlæggelsen skal være let forståelig for borgerne, og
D cost-effectiveness, i.e. the collection and administration costs of the resource should be low relative to its yield.
Π omkostningseffektivitet, dvs. at udgifterne til inddrivelse og administration af indtægten bør være lave i forhold til dens størrelse.
To anticipate the conclusions of this section, the present own resources system has per­
Den nuværende ordning for egne indtægter har bevirket, at der har været tilstrækkelige ind­tægter til at finansiere udgifterne.
The present own resources arrangements have generated sufficient revenue to finance expen­diture plans.
De faldende traditionelle egne indtægter og momsindtægter er blevet opvejet af BNI­indtægterne.
The decline of the traditional and VAT resources has been made up by the GNP resource.
Det tid­ligere loft over egne indtægter på 1,20% af BNI viste sig at være i underkanten af, hvad der var nødvendigt, og der var problemer bl.a. under konjunkturnedgangen i 1993.
The previous own resources ceiling of 1.20 % of GNP proved barely ade­quate and difficulties were experienced, parti­cularly during the recession of 1993.
på den anden side BNI-andelen er imidlertid hvert år afhængig af en række faktorer.
Equity recovery of 1994 and the accession of three new Member States in 1995 somewhat eased the constraints.
Disse oplysninger bekræfter, at bidragene er et nøje spejlbillede af BNI-andelene med Italien som en speciel undtagelse og Det Forenede Kongerige, idet rabatten til fordel for sidstnævnte land har ført til, at dets bidrag er betydeligt mindre end dets BNI-andel. Forholdet mellem på den ene side moms- og BNI-bidragene og
As a result, a margin has appeared under both the financial perspective and the own resources ceiling which is expected to increase further in 1999 (see Graph 2).
Eftersom alle medlemsstater betaler den samme procentsats af deres momsgrundlag og/eller BNI, medfører forskelle i vækstraterne for det harmoniserede momsgrundlag (i høj grad afhængig af væksten i det private forbrug) og BNI-grundlaget, at der sker ændringer i andelenes størrelse og i de faktiske bidrag.
The equity of gross contributions of the Mem­ber States has improved, largely because of the progressive replacement of the VAT resource with the GNP resource.
Resultatet er, at der er en tendens til, at de nationale bidrag følger et cyklisk mønster, som er mere udtalt end den økonomi ske cyklus, som er grundlaget for bidragene.
In this context, equity is interpreted to mean proportionality of gross contributions to income across the Member States (').
Figur 3 — Andel af moms- og BNI-bidrag og andel af EU-15's BNI
Graph 3 — Share in VAT and GNP contributions and share in EU GNP
') Det er den almindelige opfattelse, at indtægterne hidrørende fra moms er regressive, eftersom momsen udgør en større del af BNI i fattige end i rige medlemslande.
(2) It is generally considered that the contributions on the VAT resource are regressive since they represent a higher proportion of GNP in poor rather than in rich Member States.
Tabel 3a — Medlemsstaternes andel af EU's finansiering og EU­15's BNI
Table 3a — Member States' shares in EU financing and in EU-15 GNP
(i % af samlede beløb, oplysninger for 1997, inkl. UK­korrektionen)
(in per cent of total; data for 1997, including the UK correction)
11,9 herunder: traditionelle egne indtægter
11.9 of which: traditional own resources
21.5 herunder: moms og BNl­hidrag
21.5 of which: VA Τ and GNP contributions
Når man medregner de traditionelle egne ind­tægter, ændrer mønsteret i de samlede bidrag sig noget (tabel 3a viser de procentvise andele og tabel 3b de absolutte tal). Belgiens, Irlands.
First, because all Member States pay an iden­tical percentage of their VAT base and/or GNP, differences in the rates of growth of the VAT harmonised base (influenced largely by the growth of private consumption) and in that of GNP imply changes in relative shares and corresponding changes in relative contributions.
Nederlandenes og Det Forenede Kongeriges andele i de traditionelle egne indtægter er markant højere end deres andele af BNI, hvil­ket er et resultat af deres store havnefaciliteter, som fungerer som indgang til EU­markedet for udenlandske varer; en række undersøgelser antyder, at dette forhold har stor betydning.
The inclusion of traditional own resources somewhat modifies the pattern of total contri­butions (see Table 3a for the percentage shares and Table 3b for absolute values).
Der foreligger ikke for øjeblikket nogen præ­cise beregninger for, hvor stor en rolle det spil­ler, men tallene i tabel 3a antyder, at den er ret stor.
The shares of Belgium, Ireland, the Netherlands and the UK in TORs are markedly higher than their shares in GNP, which is a reflection of sub­stantial port facilities that serve as gateways of entry of foreign goods into the EU; studies suggest that this effect may be substantial.
Dette forhold understreger, hvor proble­matisk det kan være at anvende en så enkel ting som forskellen mellem budgetbidrag og budgetudgifter som en målestok for, hvor store fordele en medlemsstat har af sit EU­medlemskab.
Its existence underscores one of the many difficul­ties involved in interpreting a simple difference between budget contributions and budget expenditure as a measure of the benefits a Member State enjoys from membership of the EU.
Tabel 3b — Forskel mellem faktiske momsbidrag, inddrivelse af traditionelle egne indtægter og teoretiske BNI­bidrag
Table 3b — Difference between actual VA Τ contributions, TORs collection and theoretical GNP contributions
Forskel mellem momsbidrag og teoretiske BNI­bidrag (et minustegn betyder, at momsbidragene er lavere end de bidrag, der skulle betales under en ordning ude ukkendc > aserct pi BNI) ­266 ­71
Difference between VAT contributions and theoretical GNP ones (a minus sign means that the VAT contributions are lower than those to be paid under a system based only m GNP)
Forskel mellem traditionelle egne indtægter inddrevet i de forskellige lande og teoretiske Β Ni­bidrag (et minustegn betyder, at de traditionelle egne indtægter er lavere end de bidrag, der skulle betales under en ordning udelukkende baseret på BNI)
Difference between TORs collected in each country and theoretical GNP contributions (a minus sign means that TORs collected are lower than a contribution to be paid under a system based only on GNP
Finansiel autonomi, omkostningseffektivitet, gennemsigtighed og enkelhed
Financial autonomy, cost-effectiveness, transparency and simplicity
D For det andet er en ordning, hvor BNI-indtægterne anvendes til at dække alle de behov, der ikke dækkes af de traditionelle egne ind tægter og momsindtægterne, meget omkostningseffektiv, men ændringer i EU-udgifterne inden for margenen medfører ændringer i de nationale udgifter.
D Second, the system whereby all financing needs not covered by TORs or the VAT resource are covered by the GNP resource is very cost-effective, but it results in changes in EU expenditure at the margin being reflected in changes in national spending.
Herved blandes EU-finan-sieringsspørgsmålet sammen med de nationale finans- og budgetpolitikker, og EU-priorite-ringerne bliver mindre gennemskuelige for borgerne.
This entangles EU financing issues with domestic financial and budgetary policies at the expense of revealing to the citizens the EU-wide priorities at stake.
D For det tredje er der tvivl om det demokratiske ansvar, eftersom der ikke er noget direkte forhold mellem borgerne og de skatter/afgifter, der indbetales til budgettet.
D Third, democratic accountability is obscured because of a lack of a direct relation ship between citizens and taxes paid to the EU budget.
I visse sammenhænge er den nuværende ordning behæftet med mangler med hensyn til finansiel autonomi, omkostningseffektivitet og gennemsigtighed/enkelhed.
In certain respects, the present system shows shortcomings in terms of financial autonomy, costeffectiveness and transparency.
Dette skyldes i vid udstrækning, at den finansielle autonomi, retfærdigheden og omkostningseffektiviteten uundgåeligt afvejes mod hinanden.
To a large extent, this is due to the fact that there are inevitable trade-offs between financial autonomy, equity and cost-effectiveness.
Den over vejende del af EU's indtægter stammer fra de nationale bidrag fra medlemsstaternes stats kasser; dette forhold mindsker EU's finansielle autonomi, men er ensbetydende med en høj grad af retfærdighed og omkostningseffektivitet.
The dominant part of EU resources derives from national contributions from the treasuries of the Member States; this reduces the financial autonomy of the EU, but offers a good degree of equity and cost-effectiveness.
De traditionelle egne indtægter bidrager til den finansielle autonomi, men der sættes spørgsmålstegn ved deres retfærdighed, og de er både meget vanskelige at inddrive og kontrollere. trollere.
Traditional own resources contribute to financial autonomy, but their equity is contested and their collection and control are very cumbersome.
Inddrivelsen af de traditionelle egne indtægter er meget besværlig, og medlemsstaternes hold ning til disse indtægter er tvetydig.
The collection of traditional own resources is very cumbersome and the attitude of Member States towards these resources is ambiguous.
Toldlovgivningen er meget omfattende med over elleve tusind toldpositioner og en fælles toldkodeks med ca. 400 artikler2). Den internationale handel er imidlertid meget kompleks, og hver eneste dag opstår der nye produkter og han delsstrømme.
Customs legislation is very elaborate with over 11 000 tariff positions and a Community Customs Code of about 400 articles (2).
Under disse forhold er faren for bedrageri, uregelmæssigheder og retstvister umådelig stor.
Under these conditions, there is scope for fraud, irregularities and litigation. gation.
De traditionelle egne indtægter er for øjeblikket EU's eneste egentlige egen indtægtskilde.
Traditional own resources currently represent the only true own resource of the EU.
De traditionelle egne indtægters betydning for finansieringen af EU's udgifter falder imidlertid markant.
How ever, the importance of TORs in financing EU expenditure is diminishing markedly.