natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtægterne fra energi- og miljøafgifterne bør anvendes til at mindske arbejdskraftomkostningerne.
A first step has been made in this direction with the proposal for a Council directive on energy taxation.
• Vejledning til medlemsstaterne om deres nationale beskæftigelsesstrategier og politik via de årlige »retningslinjer for beskæftigelsen«.
Guidance to Member States on their national employment strategies and policies through the annual 'employment guidelines'.
Retningslinjerne for beskæftigelsen i 1999 fastsætter, at medlemsstaterne bør fremme foranstaltninger, som fuldt ud udnytter jobmulighederne bl.a. inden for miljøteknologi og inden for miljøservicesektoren.
The 1999 employment guidelines require Member States to promote measures which fully exploit job opportunities inter alia in the area of environmental technologies and in the environmental service sector.
• Fremme og udvidelse af teknologivurdering, så den omfatter både virkningerne på beskæftigelsen og på miljøet.
Promotion and extension of technology assessment to include employment as well as environmental effects.
Det vil lette beslutningstagningen i offentlige og private virksomheder, som ønsker at kombinere miljømæssige og beskæftigelsesmæssige målsætninger.
This will facilitate decision-making for public and private enterprises wishing to combine environmental and employment goals.
•Miljømæssig og social benchmarking i udvalgte industrisektorer.
Environmental and social benchmarking in selected industry sectors.
Benchmarking kan være et middel til at lede investeringerne over i renere produkter og processer og at skabe omkostningsbesparelser.
Benchmarking can be instrumental in guiding investments towards cleaner products and processes and cost savings.
1 Informationsspredning gør igangværende aktiviteter vedrørende miljø og beskæftigelse i den private og offentlige sektor mere synlige.
Dissemination of information improves the visibility of ongoing activities on environment and employment in the private and public sectors.
En database om miljørelaterede erhverv vil snart være at finde på Internettet.
A database on environmentrelated industries will shortly be available on the Internet.
Det bidrager også til at finansiere seks informations- og bevidstgørelsesprojekter inden for miljø og beskæftigelse, som gennemføres af eksterne organisationer.
In addition, DG XI undertakes studies on various aspects of environmentrelated employment such as the assessment of the export potential of environmental technologies and their employment effects.
jobskabelsesmuligheder, der er f.eks. inden for miljøsektoren og især inden for miljøserviceindustrien.
six information and awareness-raising projects in the field of environment and employment carried out by outside organisations.
Nu, da Den Europæiske Union træder ind i det 21. århundrede med en fælles valuta og en udvidelse med nye medlemsstater, kan den ikke tillade sig at ignorere eller acceptere de økonomiske og sociale omkostninger ved høj ledighed og et dårligt miljø.
• A follow-up of the 1999 employment guidelines which require Member States to fully exploit job creation opportunities inter alia in the environmental sector and specifically in the environmental service industry.
Det er godt nyt, at miljøet kan forbedres, samtidig med at der skabes arbejdspladser.
The fact that environmental improvement and job creation can go hand-in-hand is good news.
Lad os sammen sørge for, at det sker!
Let's make it happen!
Yderligere oplysninger og bestillingsseddel
Further information and order form
Generaldirektoratet for Miljø er den del af Europa-Kommissionen, der er ansvarlig for miljøspørgsmål, civilbeskyttelse og nuklear sikkerhed.
Directorate-General XI (DG XI) is the arm of the European Commission responsible for matters of environment, civil protection and nuclear safety.
Generaldirektoratet for Miljø udarbejder regelmæssigt rapporter og publikationer, som dækker hele miljøområdet.
DG XI produces regular reports and publications covering the full spectrum of environmental themes.
Der kan findes yderligere oplysninger om miljøpolitikken på Generaldirektoratets hjemmeside på Europa-serveren: http://europa.eu.int/comm/dgs/environment/index_da.htm
More information about environment policies can be found at the DG XI website on the Europa server: http://europa.eu.int/comm/dgn/index_en.htm
• Database om økoindustrier i Den Europæiske Union med mere end 2 100 europæiske selskaber, som leverer over 60 forskellige miljøteknologier, produkter og tjenesteydelser.
• Database on eco-industries in the European Union with more than 2 loo European companies providing over 60 different environmental technologies, products and services.
• Onlinekatalog med publikationer, mange af dem gratis, f.eks. meddelelsen, Miljø og Beskæftigelse: udvikling af et bæredygtigt Europa, KOM(97) 592, endelig udg., findes på alle fællesskabssprog.
• On-line catalogue with publications, many of them free of charge, for example the communication Environment and employment: building a sustainable Europe, C0M(97) 592, available in all Community languages.
• Den offentliggjorte version af Miljø og Beskæftigelse: udvikling af et bæredygtigt Europa, Europa-Kommissionen (1998) CR-12-98-304-EN-C (kun på engelsk).
• The published version of Environment and employmentbuilding a sustainable Europe, Commission of the European Communities (1998) CR-12-98-304-EN-C (in English only)
Yderligere oplysninger
Further information about EU environment policies
Yderligere oplysninger om EU's miljøpolitik om EU's beskæftigelses politik
Further information about EU employment
Send mig venligst den seneste EU-dokumentation om
Please send me the most recent EC documentation on f^J Air quality f^ Water
Vi vil så vidt muligt sende Dem oplysningerne på de pågældende sprog.
We will send you the information in those languages when available.
Virksomhed/organisation:
DC XI Documentation Centre TRMF 0/50
EU sætter fokus på rent vand
EU focus on clean water
^ en Europæiske Unions miljø- og naturbeskyttelsespolitik har siden 1980'erne taget til i betydning.
European Union policy concerning the protection of the environment and natural resources has steadily grown in importance since the 1980s.
Det hænger sammen med, at vi stadig langt fra har kontrol med faren for miljøskader og for udtømning af naturressourcerne.
The reason for this is that the threats of environmental damage and depletion of the natural resources are still far from being under control.
Heldigvis har mange mennesker fået øjnene op for denne fare og har krævet kraftigere miljøindgreb på nationalt plan og, ikke mindst, på europæisk plan.
Fortunately, many people have become more aware of the lurking dangers and have demanded stronger action at national and, especially, European level in in order to protect the environment.
Som følge heraf har vi nu et meget større arsenal af miljøpolitiske foranstaltninger til vores rådighed — fra lovgivning til finansielle virkemidler.
As a result, the arsenal of measures at our disposal in order to conduct environmental policy, ranging from legislation to financial instruments, has been strengthened enormously.
Og med Amsterdam-traktaten er princippet om bæredygtig udvikling og et højt beskyttelsesniveau blevet en af topprioriteterne (artikel 2).
In particular, the Treaty of Amsterdam made the principle of sustainable development and a high level of environmental protection one of the top priorities (Article 2).
Nogle emner vækker særlig stor bekymring hos mange borgere.
Some topics are of particular concern to many citizens.
Et af dem er forvaltningen af vandressourcer, selv om det for de fleste mennesker i EU er selvindlysende at have adgang til rent vand i rigelige mængder.
One of these is water management though it is for most people within the European Union self-evident to have access to clean water in quite abundant quantities.
Det globale vandforbrug er syvdoblet siden begyndelsen af det 20. århundrede.
Global water consumption has increased seven-fold since the beginning of the 20th century.
Ikke desto mindre har de fleste mennesker i Europa tilstrækkelige forsyninger med fersk, rent vand.
Nevertheless, in Europe, most people enjoy adequate supplies of fresh, clean water.
Men vandressourcerne trues af mange menneskelige aktiviteter.
But water resources are under threat from many human activities.
Industrien anvender store mængder vand til køling og rengøring.
Industry is using water in large quantities for cooling and cleaning.
Landbruget anvender navnlig vand til vanding.
Agriculture uses water mainly for irrigation.
Disse aktiviteter belaster vores vand ressourcer.
These activities put a burden on our water resources.
Derfor gennemfører EU en omfattende række af navnlig lovgivningsmæssige foranstaltninger for at opnå en bæredygtig forvaltning af vandmængden og vandkvaliteten i Europa.
Therefore the European Union is conducting an extensive range of essentially legislative measures in order to ensure a sustainable management of water quantity and quality in Europe.
beslutningstagere på alle niveauer, arbejdsmarkedets partnere samt forbrugere og borgere.
It is intended to inform local and regional players, NGOs, policymakers at all levels, social partners and consumers, as well as citizens.
Vi håber også, at brochuren vil give Dem idéer til, hvorledes De selv kan være med til at løse miljøproblemer.
We also hope this information will give you ideas about how you can make your own particular contribution towards resolving environmental problems.
Vand i Europa — problemerne
Water in Europe — the issues
Der findes tekniske løsninger på alt bortset fra de værste oversvømmelser.
Engineered solutions deal with all but the most severe floods.
Europa lider ikke nogen generel vandmangel, og det er ikke udsat for udbrud af dødelige vandbårne sygdomme, som kun er alt for almindelige i andre dele af verden.
The continent faces no overall water shortage. And Europe does not suffer from outbreaks of deadly water-related diseases, all too common in other parts of the world.
Ved et første blik synes tilstanden i de europæiske vandressourcer således at være god.
At first glance then the state of Europe's water appears good.
Men vi kan ikke bare læne os tilbage og slappe af.
But we cannot yet sit back and relax.
Vandkvaliteten i Europa er faktisk langt fra tilfredsstillende.
Europe's water quality is, in fact, far from satisfactory.
Der er stadig trusler mod, og betydeligt pres på, vandet i Europa.
There are still threats to, and considerable pressures on, water in Europe.
Siden det første EU-direktiv om vand i 1975 er vi nået langt med at bekæmpe punktkildeforureningen af Europas vandressourcer, det vil sige forurening, der kommer fra en bestemt kilde — for eksempel spildevandsudledning fra et industrianlæg eller en læk tank.
Since the first European directive on water in 1975, much progress has been made in tackling point source pollution of Europe's waters, that is pollution coming from one particular source, for example waste water discharge from an industrial site or a leaking storage tank.
Det har vist sig betydeligt vanskeligere at gøre noget ved forurening fra diffuse kilder, for eksempel afstrømning af gødningsstoffer og pesticider fra landbrugsjorder, og denne forurening giver stigende anledning til bekymring.
Diffuse source pollution, for example fertiliser and pesticide run-off from agricultural land, has proven more difficult to tackle and is of increasing concern.
Næringsstoffer og kemikalier, der strømmer videre til grundvand og overfladevand, kan gøre det uegnet til drikkevand.
Such nutrients and chemicals flowing into ground and surface water can make it unsuitable for drinking.
Forurening af havvand gennem radioaktive udledninger og en række organiske affaldsstoffer er formindsket.
Pollution of marine waters through radioactive discharge and certain organic waste has been reduced.
Men der foregår stadig en alvorlig belastning — overfiskning, høje koncentrationer af næringsstoffer, persistente organiske forurenende stoffer (POP) og forurening med tungmetaller — særlig omkring Middelhavet, Nordsøen og Østersøen.
But severe pressures remain — over-fishing, high nutrient concentrations, persistent organic pollutants (POPs) and heavy metal pollution — especially around the Mediterranean, the North Sea and the Baltic Sea.
Selv om vi måske ikke altid tænker på det, er vores kystzoner af stor økologisk og økonomisk betydning.
Although we may not always realise it, our coastal zones are of major ecological and economic importance.
Byerne i EU's kystområder huser omkring 120 millioner mennesker, og tallet stiger konstant, hvilket medfører øget konkurrence omkring de begrænsede ressourcer samt forurening, ødelæggelse af naturtyper og kysterosion.
Cities in European coastal areas are home to about 120 million people and this number is continuing to grow, bringing increased competition for limited resources as well as pollution, habitat destruction and coastal erosion.
De vigtigste fakta om vandsituationen i Europa
Key facts about the European water situation
• Trods indførelsen af vandkvalitetsmål i EU er der ikke sket nogen generel forbedring af vandløbenes kvalitet siden begyndelsen af 1990'erne.
• Despite the introduction of water quality targets in the European Union (EU), there has been no overall improvement of river quality since the beginning of the 1990s.
Det skønnes, at 20 % af alt overfladevand i EU er alvorligt truet med forurening.
An estimated 20 % of all surface water in the European Union is seriously threatened with pollution.
Der er imidlertid sket en vis forbedring i de værst forurenede vandløb siden 1970'erne.
There have, however, been some improvements in the most seriously polluted rivers since the 1970s.
• Eutrofieringen af vandløb, søer, reservoirer, kystvande og havvand, der for det meste skyldes nitrater fra landbruget, vokser, og denne trussel undervurderes ofte kraftigt.
• Eutrophication of rivers, lakes, reservoirs, coastal and marine waters, caused mainly by nitrates coming from agriculture, is increasing and is a threat often seriously underestimated.
Et visuelt tegn på eutrofiering er forekomsten af store algeopblomstringer.
A visual sign of eutrophication is the presence of excessive algal blooms.
• Udledningen af fosfoT er faldet 40 til 60 % over de seneste 5 år takket være foranstaltninger truffet i industrien, forbedringer i spildevandsbehandlingen og øget anvendelse af fosfatfri vaskepulver i husholdningerne. ningerne.
• A 40 to 60 % reduction in phosphorus emissions has been achieved over the last five years thanks to measures taken in industry, improvements in waste water treatment and the increasing use of phosphate-free detergents in households.
• Omkring 65 % af al Europas drikkevand kommer fra grundvand.
• Groundwater supplies around 65 % of all Europe's drinking water.
Grundvandskvaliteten — og dermed folkesundheden — trues af høje koncentrationer af nitrat, pesticider, tungmetaller, kulbrinter og klorerede kulbrinter.
Groundwater quality, and consequently, human health, are threatened by high concentrations of nitrate, pesticides, heavy metals, hydrocarbons and chlorinated hydrocarbons.
Det vil tage mange år at forbedre grundvandskvaliteten, fordi det tager lang tid for de forurenende stoffer at nå ned til og strømme gennem grundvandsmagasinerne.
Improvements in groundwater quality will take many years to achieve because of the time taken for pollutants to enter and to move through groundwater aquifers.
Den samlede vandindvinding er blevet mindre i mange europæiske lande siden 1980.
Total water abstraction in many European countries has declined since 1980.
Især er industriens indvinding faldet gradvist i de fleste lande siden 1980 på grund af omskiftningen fra sværindustri, der bruger meget vand, til tjenesteydelser, hvor der bruges mindre vand.
In particular, industrial abstraction has been falling gradually in most countries since 1980 because of the shift away from heavy industries which use a lot of water to services using less water.
Dette er gået i spænd med tekniske forbedringer og øget genbrug.
This has been coupled with technical improvements and increased recycling.
• Vandforbruget i de forskellige brancher svinger meget fra land til land.
• Water use in different sectors varies greatly between European countries.
Landbruget er den største vandbruger i Middelhavslandene, navnlig til vanding.
Agriculture is the most important user of water in Mediterranean countries, mainly for irrigation.
Den offentlige vandforsyningssektor er den største vandbruger i de fleste nordeuropæiske lande.
The public water supply sector is the greatest water user in most northern European countries.
Europæisk vandforvaltning
European water management
Vandforvaltning i Europa er ofte kompliceret.
Management of water in Europe is often complicated.
EU's medlemssta ter har forskellige, og undertiden modstridende, synspunkter på miljøbeskyttelse og beskyttelse af vandkvaliteten.
The Member States of the EU have different, and sometimes opposing, views on environment and water quality protection.
De må også forsvare deres nationale økonomiske udvikling, som nogle opfatter som hindret af europæisk lovgivning om miljøbeskyttelse.
They must also defend their national economic development which some see as being hampered by European environment protection legislation.
Og der er endvidere spørgsmålet om grænseoverskridende vandressourcer og forurening — ti europæiske lande modtager mere end halvdelen af deres samlede vandressourcer fra nabolande.
And there is also the question of transboundary water resources and pollution — 10 European countries receive more than half of their total water resources from neighbouring countries.
Denne opdeling af vandløbsoplande i forskellige administrative eller regionale enheder medfører, at man let kommer til at overse virkningerne fra foranstaltninger, der træffes i det ene eller det andet land.
This division of river catchments into different administrative or regional units means that it can be easy to lose sight of the impacts of measures taken in one country or another.
Det er af afgørende betydning, at staterne både oppe og nede ad floden samarbejder for at opnå den bedst mulige vandforvaltning.
It is vital that upstream and downstream States cooperate to ensure the best possible water management.
Og selv om udledning i havet måske ikke skaber miljøproblemer i udledningslandet, kan den båret af strøm og vind give anledning til for ringelse af vandkvaliteten andre steder. Heldigvis er EU i stand til at spille en koordinerende rolle på dette område med divergerende interesser.
Discharge into the sea may not cause any environmental problems in the country from where it comes, but due to currents and winds, it could give rise to decline in water quality elsewhere.
Og selv om tilstanden i Europas vandressourcer i dag stadig ikke er ideel, er forholdene dog forbedret.
And today, although the state of Europe's water is still not ideal, the situation has improved.
Ved et tilbageblik kan den europæiske indsats for at forbedre vores vandkvalitet inddeles i tre faser.
Looking back, European efforts to improve our water can be seen in three phases.
Den første bølge af europæisk vandlovgivning begyndte med direktivet om overfladevand i 1975 og kulminerede med drikkevandsdirektivet i 1980.
The first wave of European water legislation began with the surface water directive in 1975 and culminated in the drinking water directive in 1980.
Lovgivningen var navnlig fokuseret på vandkvalitetsmålsætninger for særlige vandtyper og anvendelsesformål:
Legislation focused mainly on water quality objectives (WQOs) for particular water types and uses:
I 1988 fandtes der ved en gennemgang af den europæiske vandlovgivning mulighed for forbedringer på en række områder samt en række huller, der skulle fyldes i en anden fase af vandlovgivningen, i højere grad baseret på emissionsgrænseværdier.
A 1988 review of European water legislation found room for improvement in a number of areas and gaps that had to be filled in a second phase of water legislation, based more on an emission limit value (ELV) approach.
Dette medførte nogle vigtige nye direktiver i 1991 om rensning af byspildevand og om nitrater.
This resulted in important new directives in 1991 on urban waste water treatment and nitrates.
Europa-Kommissionen fremsatte også forslag til:
The European Commission also came forward with proposals for:
• ændringer af drikkevands- og badevandsdirektiverne
• revisions of the drinking water and bathing water directives;
• vedtagelse af et direktiv om vandområders økologiske kvalitet.
• adoption of an ecological quality of water directive.
I 1995 blev det klart for Europa-Kommissionen, at der var behov for en mere global indfaldsvinkel til europæisk vandforvaltning, og således for en integreret samling af de spredte retsforskrifter vedrørende vand af forskellig art og til forskellige formål.
In 1995, the European Commission realised the need for a more global approach to European water management, so as to integrate the fragmented pieces of legislation covering water of different types and destined for different uses.
Kommissionen udarbejdede et debatoplæg med henblik på at skabe en ramme for den europæiske vandpolitik.
The Commission developed a discussion document setting out a framework for European water policy.
Efter en bred høring foreslog Kommissionen så (1997-1998) en ny retsakt — direktiv om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger — for at opnå en overordnet sammenhæng i Fællesskabets vandpolitik.
Following a broad consultation, the Commission then proposed (1997-98) a new piece of legislation — the water framework directive — to ensure the overall consistency of Community water policy.
Rammedirektivet for vandpolitikken kommer til at afspejle den »kombinerede metode« i den tredje fase i den europæiske indsats for at forbedre vores vandkvalitet. Under den kombinerede metode anvendes emissionsgrænse-
(This directive will probably be adopted in 1999).
værdier og vandkvalitetsmålsætninger således, at de gensidigt styrker hinanden.
combined approach, ELVs and WQOs are used to mutually reinforce each other.
I enhver given situation vil den strengeste metode blive anvendt.
In any particular situation, the more rigorous approach will apply.
De væsentligste punkter i EU's vigtigste vanddirektiver
Key elements of the most important EU water directives
Direktivet om kvaliteten af badevand (76/160/EØF)
Bathing water quality directive (76/160/EEC)
• Fastsætter kvalitetsnormer for badevand (såvel ferskvand som havvand) for mikrobiologiske (sundhedsmæssige) og fysisk-kemiske (æstetiske) parametre.
• This sets quality standards for bathing water — fresh water and sea water — for microbiological (human health) and physico-chemical (aesthetic) parameters.
• Medlemsstaterne skal sørge for, at deres badevand overholder de grænseværdier (minimumskrav), der er fastsat i direktivet, generelt Inden ti år efter dets meddelelse.
• Member States must ensure that their bathing water meets the limit values — the minimum standards — set out in the directive, in general within 10 years of notification.
• Hvert år offentliggør Europa-Kommissionen en rapport om kvaliteten af EU's badevand den foregående badesæson.
• Every year the European Commission publishes a report on Europe's bathing water quality in the previous bathing season.
Direktivet om kvaliteten af drikkevand (80/778/EØF) og ændringen heraf (98/83/EF)
Drinking water quality directive (80/778/EEC) and its revision (98/83/EC)
• Fastlægger strenge kvalitetsnormer for drikkevand.
• This establishes strict quality standards for water destined for human consumption.
• Der er fastsat maksimalt tilladte og vejledende værdier for vandets forskellige bestanddele.
• Maximum permissible and guideline values are set out for the different constituent elements of water.
• Medlemsstaterne skal overvåge drikkevandskvaliteten.
• Member States must monitor the quality of the water which is to be used for consumption.
• En ændring af dette direktiv blev vedtaget i november 1998 (98/83/EF).
• A revision of this directive was adopted in November 1998 (98/83/EC).