natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(% al EF-gennemsnittet)
1% ol EC average)
Kilder: IFS og Eurostat.
Sources: IFS and Eurostat.
Diagram 3 - Arbejdsløshed på Cypern og i EF, 1978-1991
Graph 3 - Unemployment in Cyprus and the EC; 1978-91
Kilde: Eurostat (EF) og nationale kilder (Cypern).
Sources: Eurostat and national sources.
Diagram 5 - Offentligt underskud
Graph 5 - Public deficit
Handelsforbindelser 1991
Trade relations (1991)
Befolkning: 700 000 i 1990 erhvervsaktive: 277 000
Population: 700 000 (1990) of which working population: 277 000
BNP pr. indbygger: 9 000 ECU BNP-vækstrate (%)
GDP per capita: ECU 9 000 GDP growth rate (%)
(i % af 1991 totalen)
(% of 1991 total)
Forarbejdede varer Transportudstyr Levnedsmidler, drikkevarer Mineralsk brændstof
Manufactured goods Transport equipment Food products, beverages Mineral fuels
Arbejdsløshed: 1,8% i 1991
Unemployment (1991): 1.8%
Fællesskabets andel i 1991
Community share (1991)
Beskæftigelsesstruktur og BNP i 1990
Structure of employment and GDP (1990)
Beskæftigelse gelse
Employment ment
Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Republikken Cyperns ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement — Commission opinion on the application by the Republic of Cyprus for membership
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet) : ECU 6
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 6
UDFORDRINGER OG VEJE IND I DET 21. ÅRHUNDREDE
THE CHALLENGES AND WAYS FORWARD INTO THE 21st CENTURY
Bulletin for De Europæiske Fællesskaber Supplement 6/93
Bulletin ol the European Communities Supplement 6/93
Formålet med denne hvidbog er at give stof til eftertanke og at være et grundlag for de beslutninger — på decentralt, nationalt eller på fællesskabsplan — som skal muliggøre en stabil udvikling af de europæiske økonomier, så de kan leve op til den internationale konkurrence, samtidig med at der skabes de millioner af arbejdspladser, som er nødvendige.
This White Paper sets out to foster debate and to assist decisionmaking — at decentralized, national or Community level — so as to lay the foundations for sustainable development of the European economies, thereby enabling them to withstand international competition while creating the millions of jobs that are needed.
Det er vor overbevisning, at de europæiske økonomier har en fremtid.
We are convinced that the European economies have a future.
Europa besidder, hvis man ser på dets immaterielle kapitel (uddannelse, kvalifikationer, evne til fornyelse, industritraditioner), på den store kapital, det har til rådighed til finansiering, og dets meget effektive banker og kreditinstitutter, på styrken i den europæiske samfundsmodel og fordelene ved de forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, som føres i Europa, vældige aktiver, som må udnyttes.
It possesses assets which it has only to exploit — assets such as its abundant non-physical capital (education, skills, capacity for innovation, traditions), the availability of financial capital and highly ef ficient banking institutions, the soundness of its social model, and the virtues of cooperation between the two sides of industry.
På baggrund af de meget store behov, der skal tilfredsstilles, både i og uden for Unionen, skal den økonomiske genlivning bygge på en udvidelse af beskæftigelsesmulighederne og på job skabelse og ikke på malthusianistiske løsninger.
Given the scale of the needs that have to be met, both in the European Union and elsewhere in the world, recovery must be achieved by developing work and employment and not by endorsing basically Malthusian solutions.
Med andre ord har vi et umådeligt stort ansvar for at finde en ny fællesnævner for samfundets mål — arbejdet som social integrationsfaktor, lige muligheder — og økonomiens krav — dvs. konkurrenceevne og jobskabelse —, samtidig med at vi forbliver tro mod de idealer, der har skabt Europas særpræg.
In other words, we are faced with the immense responsibility, while remaining faithful to the ideals which have come to characterize and represent Europe, of finding a new synthesis of the aims pursued by society (work as a factor of social integration, equality of opportunity) and the requirements of the economy (competitiveness and job creation).
Derfor er vor første anbefaling at videreføre den europæiske integration, der mangedobler vore kræfter ved det samarbejde og de fordele, som et stort område uden indre grænser medfører.
That is why we are arguing, first and foremost, the need to press on with building a unified Europe which will increase our strength through cooperation and through the benefits of a large area without frontiers of any kind.
Derfor appellerer vil til hver enkelt, og ikke blot til de politisk ansvarlige og erhvervslederne, om at yde sin del ved at gøre en indsats for at forstå den nye verden og ved at medvirke til den fælles sag.
That is why we are calling on everyone — and not only political decision-makers and business leaders — to contribute to the combined effort by seeking to understand the new world and by partici pating in the joint endeavour.
Fornyelsen sker, når samfundet aktiveres af borgere, der er bevidste om deres ansvar, og som føler solidaritet med de medborgere i lokalsamfundene og i medlemsstaterne, med hvem de har fælles historie.
Revival requires a society driven by citizens who are aware of their own responsibilites and imbued with a spirit of solidarity towards those with whom they form local and national communities — communities that are so rich in history and in their common feeling of belonging.
Den Europæiske Union kan yde sit bidrag ved at støtte denne strømning, der betegner en forening af vor historiske arv og vor vilje til at fastholde vor plads i den nye verden, som er ved at vise sig for os.
The contribution which the European Union can make is therefore to assist this movement, which reconciles our historical loyalties with our wish to take our place in this new world that is now emerging.
Betingelser for vækst, konkurrenceevne og øget beskæftigelse
The conditions of growth, competitiveness and more jobs (preparatory work)
I. Vækst
I - Growth
Betingelserne for vækst og større konkurrenceevne
The conditions for growth and greater competitiveness .,
Overvejelser vedrørende en ny udviklingsmodel for Fællesskabet
Thoughts on a new development model for the Community
— Ikke en almindelig nedsættelse af arbejdstiden eller arbejdsdeling. Følgen heraf ville blive et produktionsfald, fordi det er vanskeligt at finde en pas sende balance mellem efterspørgslen efter kvalificeret personale, optimal anvendelse af anlæggene og udbuddet af arbejdskraft.
• nor a generalized reduction in working hours and job-sharing at national level: this would result in a slowing-down of production due to the difficulty of striking the right balances between the demand for skilled workers, the optimum utilization of plant and the supply of labour;
Beslutningen om denne opfordring blev truffet efter en indgående drøftelse mellem stats- og regeringscheferne på grundlag af en redegørelse fra Kommissionens formand om svaghederne i europæisk økonomi.
That decision followed an in-depth discussion between the Heads of State or Government based on an analysis by the President of the Commission of the weaknesses of the European economies.
— Ikke en drastisk nedsættelse af lønningerne, der bringer os på niveau med vore konkurrenter i udviklingslandene. Dette ville være socialt uacceptabelt og politisk uholdbart og ville kun medføre en forværring af krisen ved at mindske den interne efterspørgsel, der i sig selv skaber vækst og beskæftigelse.
• nor a drastic cut in wages to align our costs on those of our competitors in the developing countries: socially unacceptable and politically untenable, such an approach would only, worsen the crisis by depressing domestic demand, which also contributes to growth and the main tenance of employment.
Det går igen i de indlæg fra medlemsstaterne, som danner grundlag for største delen af analyserne og forslagene i denne rapport.
The White Paper draws in large part on the contributions from the Member States.
Men arbejdsløsheden er også det centrale spørgsmål i drøftelserne mellem myndighederne og arbejdsmarkedets parter
It has also been guided by the discussions — often beset by conflict — under way in our countries between governments and social partners (employers' and trade union organizations).
Der er ingen grund til her at gå i dybden med den diagnose, der blev stillet i København.
We will not dwell here on the analysis presented in Copenhagen.
Den støttes og uddybes både af med lemsstaternes indlæg og af Europa-Kommissionens arbejde. Der har længe været en snæver forbindelse mellem konkurrence evne, vækst og arbejdsløshed :
This has been con firmed and fleshed out by the national con tributions and the Commission's research: competitiveness, growth and employment are closely interrelated, and have been for some time.
— er den europæiske økonomis poten tielle vækstrate faldet (fra ca. 4% til ca. 2,5%)
The European Commission is aware of the difficulty of the task.
Europa-Kommissionen er på denne bag grund klar over, at den står over for en vanskelig opgave.
For if the solutions already existed, our countries would surely have applied them ; if there were a miracle cure, it would not have gone unnoticed.
For hvis løsningerne allerede var fundet, ville medlemslandene have anvendt dem.
With national situations being so different, any proposal has to be presented with sensitivity and caution.
Hvis der var en mirakelkur, ville de kende den; og endelig er situationen i medlemsstaterne så forskellig, at alle forslag må nuanceres og udformes med forsigtighed.
That being so, the Com mission does share the view, expressed by many Member States, that joint responses would strengthen the hand of each player, and therefore of the European Union.
Kommissionen har dog samme opfattelse som mange medlemsstater, nemlig at alle og dermed Unionen vil vinde meget ved, at der findes fælles løs ninger.
• the European economy's potential rate of growth has shrunk (from around 4% to around 2.5% a year);
— er arbejdsløsheden uafbrudt steget fra den ene cyklus til den anden
• unemployment has been steadily rising from cycle to cycle;
— er investeringerne faldet med 5 pro centpoints
• the investment ratio has fallen by five percentage points;
— er vor relative stilling sammenlignet med USA og Japan forværret med hensyn til
• our competitive position in relation to the USA and Japan has worsened as regards:
— Ikke forcering af den økonomiske udvikling. Pengeudpumpning over statsbudgettet og forøgelse af pengemængden kan som et narkotikum skabe en midlertidig eufori.
• nor a dash for economic freedom: turning on the tap of government spending and creating money can, like a narcotic, pro duce a short-lived illusion of well-being.
aktivitet i verden og forøgelsen af tempoet i denne udvikling siden 70'erne.
which have been shaping the global economy and their acceleration since the end of the 1970s.
Målene for 1992 — realiteterne
The 1992 objective: A tangible reality
Teknisk
• 70 million customs documents done away with;
— dobbelt så hyppig europæisk deltagelse i selskabssammenslutninger og -overtagelser i verden
• A doubling of trade in the Com munity in sectors previously regarded as sheltered from competition; tion;
— Økonomien bliver mindre vareafhængig, produktionenflyttes til udlandet, tjenesteydelserne dominerer, rådighed over oplysninger og oplysningsformidling bliver afgø rende.
• Investment up by one third between 1985 and 1990; • Nine million jobs created between 1986 and 1990;
— dobbelt så meget samhandel i Fællesskabet mellem sektorer, der betragtedes som »beskyttede« 70 mio. færre tolddokumenter
• the economy is becoming increasingly knowledge-based, manufacturing activities are being farmed out, services are taking the lion's share, and the possession and trans mission of information is becoming crucial to success;
— Markedernes indbyrdes afhæn gighed som følge af de frie kapital bevægelser i forbindelse med de nye teknikker stiller krav til alle økonomiske og finansielle beslutningstagere. gere.
• the interdependence of markets resulting from the freedom of capital movements together with new technology is an inescapable fact of life for all economic and financial operators ators
Hvorledes kan det nu forklares, at alle de opnåede fremskridt i det mindste ikke har kunnet afbøde virkningerne af den internationale recession?
How, then, can we explain the fact that all these achievements have not made it possible at least to cushion the effects of the world recession?
Siden begyndelsen af 70'erne er arbejdsløs heden i Fællesskabet steget uafbrudt, und tagen i anden halvdel af 80'erne.
Since the beginning of the 1970s, unemployment in the Community has risen steadily except during the second half of the 1980s.
Den har nu ramt 17 mio. mennesker.
Today 17 million people are out of work.
Den nuværende krise kan nemlig kun forstås, hvis man ser den på baggrund af den samlede udvikling i den økonomiske
The present crisis can be understood only in the light of the universality of the trends
Konjunkturarbejdsløshed snitlig bedre i de virksomheder, der er gået over til at bruge mikroelektronik, end i de virksomheder, der endnu ikke har gjort det.
Cyclical unemployment a change of scale. This is not to say that technological progress in enterprises is doing away with more jobs than it is creating: for example, the employment situation is on average more favourable in those firms that have introduced microelectronics than in those that have not done so.
I en situation, hvor arbejdsstyrken vokser med ca. 0,5% om året, fører enhver opbremsning af væksten straks til en kraftig stigning i arbejdsløsheden.
In a context in which labour resources are increasing by some 0.50% a year, any slackening in growth immediately triggers a sharp rise in unemployment.
Det gælder så meget mere i den nuværende periode, fordi Europa for første gang siden 1975 har oplevet et fald i den økonomiske aktivitet.
This is particularly so at present when, for the first time since 1975, Europe has experienced a slow down in economic activity.
Denne vedvarende arbejdsløshed skyldes faktorer, der i dag er vel kendte:
Structural unemployment
Ikke desto mindre gennemlever vi endnu en gang en periode, hvor der opstår et misforhold mellem på den ene side tempoet i et teknologisk fremskridt, der især drejer sig om, »hvordan der skal produceres« (produktionsprocesser og arbejdsorganisation), og derfor ofte fører til nedlæggelse af arbejdspladser, ogä på den anden side vores evne til at finde frem til de nye (individuelle eller kollektive) behov eller de nye produkter, hvor de nye arbejdspladser skal findes.
It is nevertheless the case that we are once again passing through a period in which a gap is opening up between the speed of technical progress, which is concerned primarily with how to produce (manufacturing processes and work organization) and which therefore often destroys jobs, and our capacity to think up new individual or collective needs which would provide new job opportunities.
— Vores integrering i den nye internatio nale arbejdsdeling har ikke været optimal ; vi har nemlig negligeret de sektorer, der får betydning i fremtiden, og satset for meget på den priviligerede situation, vi havde opnået inden for de traditionelle sektorer.
At the end of the 1980s, when the economy was going strong, unemployment still stood at 12 million.
Denne udvikling rummer dog også mulig heder for vækst og beskæftigelse.
The explanations for this rigidity of unemployment are now clear:
Vel at mærke, forudsat vi ændrer vores udviklin gsmodel: vi skal forsøge at imødekomme de behov, der opstår som følge af omvæltningerne i samfunds- og familielivet, især i byerne, og som følge af nye forbrugsmønstre; vi skal beskytte vore landdistrikter, forbedre miljøet og hæge om den kapital, som naturen også er.
And yet technical progress is presenting opportunities for growth and employment, on condition that we alter our development model, meet the needs stemming from the upheavals in social life and urban civilization, preserve our rural areas, and improve the environment and the quality of our natural assets.
Sådan kan vi forberede os til det 21. århundrede.
In so doing, we will pave the ways for our entry into the 21st century.
— De relativt høje omkostninger til lidet kvalificeret arbejde tilskynder til rationaliseringsinvesteringer og bremser oprettelsen af arbejdspladser i service sektoren. Herved er millioner af arbejdspladser gået tabt.
• The role we have come to play in the new international division of labour has not been an optimum one because we have neglected future growth sectors in concentrating too much on the rents and positions established in traditional indus tries.
Kurs mod det 21. århundrede
Ways forward into the 21st century
Skal arbejdsløshedstendensen i vores sam fund vendes, skulle Den Europæiske Union gerne kunne oprette 15 millioner arbejdspladser inden århundredets udgang.
• The relatively high cost of unskilled labour is speeding up the rationalization of investment and holding back job cre ation in services. This has resulted in the loss of millions of jobs.
— Indretningen af arbejdsmarkeder er for ældet.
In order to reverse the disastrous course which our societies, bedevilled by unemployment, are taking, the European Union should set itself the target of creating 15 million jobs by the end of the century.
Her tænkes på hele det kom pleks, der i dag udgøresa af arbejdsmarkedet, arbejdslovgivningen, beskæftigelsespolitikken, mulighederne for fleksibilitet i eller uden for virksomheden, de muligheder, der tilbydes eller ikke til bydes af hele uddannelsessystemet, samt socialsikringssystemet.
• Our employment systems have aged: by this term we mean the whole complex of issues made up nowadays by the labour market and employment policy, the possibilities of flexibility within or out side enterprises, the opportunities pro vided or not provided by the education and training systems, and social protection. tion.
— Endelig bliver nye lande industrialiseret og begynder at konkurrere med os, også på vore egne markeder, på omkostningsniveauer, vi overhovedet ikke kan konkurrere med.
• Finally and more especially, the countries of the south are stirring and com peting with us — even on our own mar kets — at cost levels which we simply cannot match.
Teknologisk arbejdsløshed
Technological unemployment
Det er økonomien, der skal give de nødvendige anvisninger på, hvordan der skal gøres op med spilleregler, vi har arvet fra en tid, hvor arbejdskraft var en mangelvare, hvor teknologiske nyskabelser kunne klares ved at efterligne dem, der havde fundet på dem, og hvor der uhæmmet kunne bruges løs af naturressourcerne.I det følgende frem lægges derfor nogle hovedretningslinjer, der i overvejende grad er baseret på økonomien, men det står alligevel klart, at de skal ses i sammenhæng med de store brydninger, der ryster hele samfundet.
It is the economy which can provide the necessary pointers to a reappraisal of principles inherited from an age in which man power resources were scarce, technological innovation was made possible through imitation, and natural resources could be exploited at will.
Men bestræbelser i denne ret ning er dømt til lide skibbrud, hvis beskæftigelsespolitikken ikke igen placeres helt centralt i den overordnede strategi.
However, these efforts would be in vain if we did not once again make employment policy the centre-piece of our overall strategy.
Dette problem er lige så gammelt som selve industrisamfundet, der ustandseligt ændrer sig og integrerer de tekniske fremskridt, omend ikke altid uden problemer.
This problem is as old as industrial society itself, which has continually changed — albeit not always smoothly — by incorporating technical progress.
En sund økonomi og konkurrenceevne. Og det kan så skabe særlig gode muligheder for investeringer i infrastrukturer, boligbyggeri og miljøfor­bedringsarbejder.
A healthy economy be necessary to guarantee an adequate rate of return to permit an increase in the invest­ment ratio and hence in growth.
I første fase gælder det om at forebygge en overophed­ning, der umuliggør rentesænkninger på lang sigt; i anden fase bør der sikres et kapitalafkast, der er tilstrækkeligt til at muliggøre øgede investeringer og, i forlæn­gelse heraf, vækst.
We must there­fore place our thinking within a macroeconomic reference framework for both econ­omic and monetary convergence which will increase the opportunities available to our economies.
En åben økonomi
An open economy
Hvidbogen er således i samklang med de retningslinjer, der blev forelagt Det Euro­pæiske Råd for, i overensstemmelse med den ny traktat (artikel 103), at markere starten på Den Europæiske Økonomiske Unions anden fase, hvis forløb bliver afgø­rende for chancerne for at nå frem til en fælles valuta.
This strategy could be applied in two phases, the first consisting of pulling out of the current recession as quickly as possible and the second from the mid­1990s con­sisting of returning to a path of strong and healthy growth.
Det er derfor nødvendigt inden for en makroøkonomisk reference­ramme at argumentere for økonomisk og monetær konvergens.
The macroeconomic policies to be implemented for these two phases are set on similar courses but have different points of emphasis.
Men kun en fornuftig håndtering af den gen­sidige afhængighed kan sikre, at udviklingen bliver til gavn for alle parter.
Each of the major bursts of growth in the European economies started with a qualita­tive leap in international trade.
Denne strategi kan med fordel bestå af to etaper: Først søger man hurtigst muligt at komme ud af den nuværende recession for derefter fra midten af 1990'erne at finde vejen til en kraftigere vækst.
Today we are perhaps seeing the beginnings of an equally important leap forward with the very rapid integration into world trade of developing countries and former com­munist countries.
Alle de store vækstperioder i den euro­pæiske økonomi er startet med et kvalitativt spring i den internationale samhandel.
The gradual reduction in public deficits dominates the initial phase, subsequently giving way to their stabilization around the common objective.
Det mest iøjnefaldende var utvivlsomt grund­læggelsen af det multilaterale samhandels­system, der fulgte i kølvandet på Bretton Woods­aftalerne umiddelbart efter Den Anden Verdenskrig.
This will call for increased efforts to restructure spending — and in particular to curb operating expendi­ture — in favour of public resources allo­cated to investment.
Hvor findes væksten?
Where is the Growth?
(Andel af verdensproduktionen) 1988-1990 1989-2000
(Percentage of world output) 1988-1990 1989-2000
Den gradvise reduktion af de offentlige underskud er nødvendig i den første fase for at kunne beherske gældsætningen og fortsætte i den anden fase med at øge den offentlige opsparing.
They would lead to further interest­rate cuts that would make more attractive the investment essential to the modernization and competi­tiveness of our economies.
Dette indebærer øgede bestræbelser på omstrukturering af disse udgifter, især en opbremsning af driftsud­gifterne til fordel for øgede offentlige udgifter til investeringer.
Investment in infrastructures, housing and environmental improvement projects would thus be given a particular boost.
■ OECD □Udviklingslandene CDAndre
(■OECD □Developing countries SOthersTj
Stabile og sammenhængende monetære poli­tikker med lav inflation som mål må være hovedsigtet igennem hele perioden.
Finally, the trends of all categories of income should be made consistent with the objec­tives of monetary stability and cost moder­ation.
Det er vigtigt, at Fællesskabet åbner sig og forbereder sig herpå. Derfor er det, også for Fællesskabet vigtigt, at Uruguay­rundens forhandlinger afsluttes med et positivt resultat.
During the first phase, the task would be to avert an acceleration which would frustrate the reduction of interest rates in the long term; during the second, it would