natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medlemsstaterne, som helt klart er ansvarlige for skoleuddannelsens organisation og indhold, bør fortsætte med at udarbejde egnede programmer, der tager hensyn til IS. EU kan hjælpe ved at oprette puljer, hvor erfaringerne kan samles, navnlig i de dårligst stillede områder.
Member States, which have unambiguous responsibility for the organization and content of school education, should continue to mount suitable programmes which take the IS into account and the EU can assist in supporting pooling of experience, particularly involving the less­favoured regions.
Endvidere har Det Europæiske Råd i Firenze anmodet Kommissionen om hurtigt at udarbejde en handlingsplan om »det lærende informationssamfund« omfattende sammenkobling af skolenetværk på europæisk plan. fremme af multimedieindholdet i undervisningen og bevidstgørelse og uddannelse af lærere og undervisere, således at de kan anvende informationssamfundets redskaber.
In addition, the Euro­pean Council in Florence asked the Commis­sion to elaborate quickly an action plan on 'Learning in the information society', which will include the interconnection of school net­works at European level, the promotion of multimedia educational content, and the stimu­lation of awareness and training of teachers and trainers to the use of new information society tools.
Det, Europa har behov for, er en omfattende uddannelsesreform, der kan stå mål med IKT-revolutionen og følge med den fortsatte IKT-udvikling i de kommende år.
What Europe needs is a substantial over­haul of education and training that can match the ICT revolution and keep pace with the continued ICT development during the years to come.
Vi har brug for et nyt samspil mellem arbejde og uddannelse, i stedet for det gamle samspil mellem arbejde og ikke-arbejde. Herved skal der gives den enkelte mulighed for at udvikle kvalifikationer og færdigheder og holde trit med den uafbrudte kvalifikationsrevolution, der ledsager IKT.
We need a new interplay between work and training, instead of the old interplay between work and non­work, a new interplay which gives the individual the opportunity to develop skills and competencies and to grow in tune with the permanent revolution of skills that accompanies ICTs.
På længere sigt må Europa udvikle en ny struktur for de livslange uddannelser, som omfatter alle dele af uddannelsessystemerne, herunder skolerne, og som er opbygget og præsenteret på en bedre måde, navnlig for så vidt angår kønsfordeling og hensyntagen til ældre og handicappede. Dette arbejde er påbegyndt med udarbejdelsen af hvidbogen om at undervise og at lære.
In the long term, the underlying need is for Europe to develop a new architecture of life­long education and training, involving all parts ol' education and training systems, including schools, and designed and delivered in more appropriate ways, with particular regard to gender, but also by engaging more effectively older people and those with disabilities.
Endvidere er 1996 blevet udpeget som Det Europæiske År for Livslang Uddannelse.
This effort is now being initiated by the 1996 European Year of Lifelong Learning and the White Paper on teaching and learning.
Men den mest påtrængende opgave er at få standset udviklingen i retning af forældede kvalifikationer hos den voksne arbejdende befolkning gennem en proaktiv holdning til industriel tilpasning og forandring.
But the urgent need is to arrest the growing skill obsolescence of the adult working population through a proactive approach to industrial adaptation and change.
Hurtig hed og forudseenhed er af afgørende betydning, idet der er udsigt til en ond cirkel præget af nedlagte arbejdspladser, langtidsledighed og forældede kvalifikationer.
Speed and foresight are of the essence, because all the evidence points to a vicious downward spiral of job destruction, long­term unemployment and skill obsoles­cence which is harder to correct the longer it
D Fra at undervise til at lære: Uddannelserne skal ifølge den første årsrapport fra Informationssamfundsforumet hurtigt omlægges, således at uddannelsesinstitutionerne kan lære at tilpasse sig erhvervslivets ændrede kvalifikationskrav.
□ From teaching to learning: education and training must, according to the first annual report from the information society forum, be swiftly reoriented so that learning institutions are much more responsive to changes in the skill needs of business and industry.
Delte er af afgørende betydning for jobskabelsen og produktivitetsstigningen.
This is crucial to job creation and productivity growth.
De højere læreanstalter er begyndt at lægge grunden til fremtidens lærende samfund. Denne indsats skulle blive fremmet gennem de partnerskaber med lokale industrier og servicevirksomheder, som anbefales i Ciampi-rapporten om konkurrenceevnen, og som med gode resultater er blevet afprøvet i forbindelse med COMETT- og LEONARDO-programmerne.
Higher education institutions have begun to lay the foundations for the learning communities of the future, and their efforts should be streng­thened through the ties of partnerships with local industry and services recommended in the Ciampi report on competitiveness and piloted successfully in the Comett and Leonardo da Vinci programmes.
Systemet med tvungen skolegang har også været genstand for væsentlige initiativer, hvoraf mange er inspireret af EU-programmer.
The compulsory school system has also seen important initiatives, many spurred by EU programmes, but still needs considerable support and resources to build the necessary alliances with the world of work.
Men der er endnu behov for omfattende støtte og finansiering, således at der kan knyttes de nødvendige bånd til arbejdsverdenen.
This raises issues of investment capacity, methodology and curricular development, with particular regard to learner needs.
Dette rejser spørgsmål om investeringskapacitet, metoder og læseplanudvikling, navnlig under heñ
More broadly, since learning retention is much higher by 'doing' (80 < 7r) rather than reading or hear­ing (5­10%). the potential for self­learning using ICTs is immense, and if shaped correctly.
syntagen til de lærendes behov.
could be a key tool for closing the knowledge gap itself.
Såfremt dette værktøj anvendes rigtigt, kan det få afgørende betydning for indsnævringen af kvalifikationskløften. De grundlæggende uddannelsesprincipper må bygge mere på evnen til at lære end på formel uddannelse.
The basic principles of education and training have to be based more on the notion of learning capacities, rather than formal education and training.
Det hele går ud på bestandig at øge arbejdsstyrkens »anvendelighed« gennem uddannelse.
Using ICTs in schools than stronger.
F.eks. kan de større japanske virksomheders tilbøjelighed til at investere i uddannelse måske forklares ved deres tradition for livslang ansættelse, hvorved udbyttet af uddannelsen bliver i virksomheden.
For example, the propensity of large Japanese firms to invest in training may be explained by the policy of lifelong employ ment, which means that the returns on training are kept within the firm.
I Europa bør man derfor ikke gå ud fra, at fleksibilitet og manglende jobsikkerhed er to sider af samme sag.
In Europe, therefore, it should not be assumed that flexibility and job insecurity are one and the same thing.
Virksomhedernes evne til hele tiden at tilpasse sig markedsudviklingen og den teknologiske udvikling afhænger nemlig af, at de kan regne med en stabil og loyal arbejdskraftkerne.
Indeed, the capacity of enterprises to adjust continually to market and technological change depends on the cooperation of a core, stable and loyal labour force.
Virksomhederne bør tilskyndes til at investere mere i uddannelsen af deres kernepersonale, og ved hjælp af særlige foranstaltninger og arrangementer opmuntres til også at investere i den perifere arbejdsstyrke.
Enterprises should be encouraged to invest more in the training of their core labour force, and special incentives and arrangements should be provided to extend these instruments to the peripheral labour force.
Visse medlemsstater har iværksat planer for at tilpasse deres uddannelsessystemer informationssamfundets dynamik. Tysklands Forbundsundervisningsministerium gav for nylig meddelelse om et sådant initiativ, Schulen ans Netz, der vil sikre, at 10 000 af Tysklands 52 000 skoler over en treårig periode vil blive koblet til nationale og internationale netværk og multimedietjenester.
Some Member States have launched plans for bringing their education systems in line with the dynamics of the information society.
I nogle af de tyske delstater har man besluttet at tilkoble alle skoler, et mål, som på længere sigt også søges opnået af forbundsregeringen.
In some of the German Länder, it has been decide to connect all schools, a goal which in the longer term is shared by the Federal Government.
Schulen ans Netz-initiativet er muliggjort ved et innovativt partnerskab mellem regeringen og private virksomheder.
The Schulen ans Netz initiative is made possible by an innovative partnership between government and private enterprises.
Lignende initiativer er blevet iværksat i andre lande som f.eks. Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Danmark, Sverige, Portugal og Finland.
Similar initiatives have been launched in other countries such as the United Kingdom, France, Italy, Denmark, Sweden, Portugal and Fin land.
D Omskoling i stedet for værdiløse kvalifikationer: Det mest kritiske spørgsmål er, hvor ledes personer, der har mistet deres tidligere arbejde, kan reintegreres i arbejdslivet.
D Retraining instead of deskilling: the most critical question is how people who have lost their old jobs are reintegrated into working life.
De fleste medlemsstater har i de seneste 20 år forsømt at tilbyde arbejdsløse muligheder for at begynde på ny.
Member States have mostly failed, during the last 20 years, to offer restarts for the unemployed.
Løsningen af dette problem er en af de hovedopgaver, der indgår i den i Essen fastlagte genbeskæftigelsesstrategi, hvilket blev yderligere fremhævet af stats- og regeringscheferne på Det Europæiske Råds møde i Madrid i 1995.
Tackling this problem is one of the central tasks of the Essen re-employment strategy, further underlined by the Heads of State or Government at the European Council in Madrid in 1995.
I stedet for at have 9 millioner arbejdsløse, hvis kvalifikationer bliver værdiløse (den dyreste form for offentlige udgifter, som giver det laveste afkast til økonomien og borgerne), og mange flere millioner, der er på vej til at blive langtidsledige, burde medlemsstaterne have 9 millioner under omskoling og i gang med at opretholde og forbedre deres læse, regne- og informationsfærdigheder.
Instead of having 9 million people in longterm unemployment and deskilling, the most expensive form of public spending, with the lowest return to the economy or the individual, and many more millions on their way to longterm unemployment, the Member States should have 9 million involved in upgrading, maintaining and improving their skills in literacy, numeracy and informacy.
Alle arbejdsløse bør have ret og pligt til at udvikle grundfærdigheder til brug for informationssamfundet.
It should be a right, and an obligation, for all unemployed to maintain and develop basic skills for the information society and have them imbued with relevance to the real, dynamic, labour market.
Og disse færdigheder bør have relevans for det virkelige, dynamiske, arbejdsmarked.
Reintegration should start long before people become longterm unemployed and discouraged.
Reintegrationen bør begynde, længe før end folk bliver langtidsledige og mister modet.
That is the fundamental difference between active and passive policies.
Dette er den grundlæggende forskel mellem en aktiv og en passiv politik.
In this framework, governments have to find ways to transform expenditures for passive labour market policies into active policies, preparing job seekers for a more knowledge-based pattern of production of goods and services.
På denne baggrund må regeringerne finde veje til at omdanne udgifterne til en passiv arbejdsmarkedspolitik
In this context, placement services also need to move towards the provision of more personalized ICT-based support for job seekers.
■ Opbygningen og kvaliteten af uddannel­sen; hvorledes omlægges uddannelsen i de kommende 5­10 år, således at den tilpasses informationssamfundets eksisterende og fremtidige behov?
■ the capacity of education and training; against the perspective of the skills needs of the information society, what are the Member States' plans for the next five years?
■ Uddannelseskapaciteten for så vidt angår de arbejdsløse, det svageste punkt i vort uddannelsessystem; hvorledes giver man personer, der har mistet deres arbejde, en ny start i arbejdslivet?
■ the design and quality of education and training; how to reshape education and training to adjust to the existing and emerging needs of the information society during the next 5 to 10 years?
I Europa er der nu bred enighed om, at uddannelse spiller en fundamental rolle i den moderne beskæftigelsespolitik.
There is now broad consensus in Europe that education and training play a fundamental role in a modern employment policy.
Derfor er Kom­missionen særlig glad for den nye vægt, der i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Firenze lægges på investering i menneskelige ressourcer, infrastruktur samt forskning og udvikling.
This is why the Commission particularly welcomes the new emphasis given in the conclusions of the European Council in Florence to investment in human resources, in infrastructure, and in research and development.
På denne måde får arbejds­, under­visnings­, forsknings­ og transportministrene en ny platform for initialiver, der er af betydning for vækst og beskæftigelse.
In this way. the ministers for labour and employment, educa­tion and training, research and development, transport and communication have a new plat­form for initiatives which are important for growth and employment.
Der er også visse spørgsmål på områder, hvor arbejdsmarkedets parter har et særligt ansvar, der må tages op i forbindelse med den sociale díalos:
There are also some questions, where the social partners have a special responsibility, which need to be addressed in the framework of the social dialogue.
Når uddannelse fremstilles som et centralt element i en ny genbeskæftigelsespolitik, kan det give anledning til protester.
Presenting education and training as a central element for a new re­employment pol­icy can meet with opposition.
Argumentet er, at det dybt rodfæstede beskæftigelsesproblem i Europa ikke kan løses gennem uddannelse, hvis der ikke er nye stillinger at få efter uddannel­sen. Argumentet er rigtigt, men rammer ved siden af.
The argument is that the deep­rooted employment problem in Europe cannot be solved through education and training if there are no new jobs to find after training. This argument is true, but misses the point.
Formålet med uddannelsen er ikke at erstatte den makroøkonomiske vækst­ og job­skabelsespolitik.
The purpose of education and training is not to replace macroeconomic policies for growth and new jobs.
Formålet med en ny uddannel­sespolitik er at gøre virksomhederne og arbejdsmarkedet mere fleksible, således at der er mulighed for at føre en mere vækstorienteret makroøkonomisk politik.
The purpose of a new education and training policy is to bring about a positive flexibility in enterprises and in the labour market that allows a more growth­oriented macroeconomic policy to be pursued.
Dette er grunden til, at nøglen til en voksende beskæftigelse er, at der findes en integreret løsning, der ligger mellem strukturforanstaltningerne og de makro­økonomiske foranstaltninger, jf. de brede øko­nomiske retningslinjer, og til at uddannelserne bør formes efter de lærendes behov, navnlig under hensyntagen til kampen mod ulighed og ugunstige forhold, således at hele befolk­ningens produktive potentiale kan udløses.
That is why the key to employment growth is the development of an integrated approach between structural and macroeconomic meas­ures, as outlined in the broad economic guide­lines and why education and training should be shaped to learner needs, with particular regard to combating inequality and disadvantage, in order to unlock the productive potential of the whole population.
Samhørighed: at leve i informationssamfundet fundet
Cohesion: living in the information society
IKT er i høj grad i stand til at gøre afstandene kortere og forbedre adgangen til information og service.
ICTs have a powerful capacity to shrink distance and improve access to information and services.
De nye teknologier og netværk har mulighed for at bringe arbejde til områder med høj arbejdsløshed og mindske ulemperne for de dårligst stillede og mere perifere områder.
The new technologies and networks have the potential to bring work to areas of high unemployment, to reduce the disadvantages of less-favoured and more peripheral regions.
Men der næres også betænkelighed ved IKT's indvirkning på samhørigheden.
But there are also concerns about the impact of ICTs on cohesion.
Mange frygter, at de nye teknologier vil forøge snarere end formindske de eksisterende uligheder og således føre til en koncentration af arbejdspladser og produktion i enkelte kerneområder.
Many people fear that the new technologies will reinforce rather than reduce existing inequalities, leading to a concentration of jobs and production in a few core regions.
Der er også betænkeligheder i forbindelse med udviklingen af et informationssamfund opdelt i »informationsrige« og »informationsfattige«.
There are also concerns about the development of a two-tier society of informa tion 'haves' and information 'have nots'.
Det er naturligvis vanskeligt at adskille IKT-indvirkningen fra de bredere faktorer, der også påvirker den sociale og regionale udvikling.
It is, of course, difficult to separate the impact of ICTs from the broader factors also affecting social and regional development.
Generelt har der været en langsom ten dens til konvergens mellem indkomsten pr. capita i medlemsstaterne, men der er stort set ikke sket nogen forandring, for så vidt angår de generelle indkomstforskelle mellem regionerne.
Generally speaking, there has been a slow trend towards convergence in income per head between Member States, but there has been virtually no change in overall income disparities between regions.
Mens visse af de svageste områder har nærmet sig de øvrige områders niveauer med stor hast, har forskellene mellem regionerne inden for samme medlemsstat været tilbøjelige til at vokse med tiden.
While some of the weak est areas have moved strongly towards the levels of the rest, disparities between regions within the same Member State have tended to widen over time.
I vore markedsøkonomier er der stærke kræfter, der fører til koncentration.
The facts: public policies make the difference
EU-politikkcn spiller en hovedrolle i de fremskridt, samhørighedslandene har gjort for at nå op på de øvrige landes niveau. Struktur fondene har effektivt mindsket de socioøkonomiske forskelle, selv om de midler, der sættes ind, ikke er af et omfang, der fuldt ud kan opveje de generelle tendenser.
EU policies play a major role in the progress being made by the cohesion countries to catch up with the rest, and Structural Funds have been effective in reducing socioeconomic disparities, although the resources involved are not of the magnitude fully to offset general trends.
Regionalpolitikken i medlemsstaterne synes at have været mindre vellykket.
Regional policies in the Member States seem to have been less successful.
Dette betyder nye politiske udfordringer, for så vidt angår de relative økonomiske fordele, der gives de områder, der ikke er kerneområder, og for så vidt angår den måde. hvorpå man bedst kan maksimere fordelene og minimere ulemperne ved nye IKT med hensyn til samhørigheden i Unionen.
This presents new policy challenges concerning the relative economic advantage of non-core regions, and how best to maximize the opportunities and minimize the risks of new ICTs for cohesion in the Union.
Mange medlemsstater har fået øjnene op for nødvendigheden af en aktiv IKT-politik, og der er ved at blive fastlagt proaktive strategier til udvikling af informationssamfundet på
Many Member States have realized the need for active ICT policies, and proactive strategies to develop the information society are evolving at the Member State and regional levels.
IKT er ved at blive nøglen til velstanden, og adgang til effektive telekommunikationsnetværk er en forudsætning for, at man kan udnytte IS' muligheder.
The second challenge: the human resource base wealth creation, and access to efficient telecommunication networks is an essential prerequisite to taking advantage of IS.
Men der er væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne og regionerne, for så vidt angår den grundlæggende infrastruktur, der er til rådighed, tjeneste ydelsernes pris og pålidelighed og tilgængeligheden af avancerede tjenesteydelser.
However, there remain significant differences between Member States and regions at the level of basic infrastructure provision, the cost and reliability of services, and the availability of advanced services.
Den anden udfordring er at styrke udviklingen af menneskelige ressourcer for at stimulere udarbejdelsen af proaktive strategier i samhørighedsområder, således at disse kan høste udbyttet af informationssamfundet.
The second challenge is to strengthen human resource development to stimulate the formulation of proactive strategies in cohesion regions, so that they can reap the benefits of the information society.
Betydningen af den nye integrerede model for IKT og organisatorisk fornyelse er blevet drøftet i kapitel 3.
The importance of the new integrated approach to ICT and organizational renewal has been discussed in Chapter 3.
Behovet for en opdateret kvalifikationspolitik med henblik på informationssamfundet er blevet behandlet i kapitel 4.
The need for an updated policy for skills and competencies for the information society has been discussed in Chapter 4.
Kommissionen arbejder på at sikre, at kombinationen af nye teknologier og liberalisering mindsker snarere end øger de eksisterende regionale forskelle.
The Commission is working to ensure that the combination of new technologies and liberalization reduces rather than widens existing regional differences.
Selv om der endnu ikke er opnået fuldstændig liberalisering, er erfaringerne på de markeder, der allerede har liberaliseret, opmuntrende, og der er bevisligt en høj grad af IKT-gennemtrængning selv i afsides liggende områder.
While full liberalization has not yet been achieved, experience in markets that have already liberalized is encouraging, and evidence shows high levels of ICT penetration even in remote areas.
For at nævne blot ét eksempel har Finland langt de fleste tilslutninger til Internet af alle lande, hvis man måler antallet i forhold til befolkningstallet. Evnen til at mindske afstandene er allerede beskrevet som en væsentlig regionalpolitisk faktor.
To give but one example. Finland has by far the highest connection to the Internet of all countries, measured in relation to population.
En konklusion er, at politikken med hensyn til menneskelige ressourcer vil få voksende betydning i fremtiden, efterhånden som produktionen af varer og tjenester bliver mere videnbaserel.
One conclusion is that human resources policies will be of growing importance in the future, as the production of goods and services will be more and more knowledge based.
IKT-udstyr kan købes og anvendes overall i verden.
ICT equipment can be bought and used all over the world.
Afgørende l'or, om et område får succes på længere sigt. er befolkningens viden og evne til at udnytte IKT.
A crucial factor in determining the longer run success of a region is the knowledge of the people and their capacity to use ICTs.
Strukturfondenes kurs bør lægges om inden for rammerne af IS for at tage hensyn til dette.
There is a need to reorient the Structural Funds within the framework of the emerging IS to take account of this.
Politikkerne må i højere grad tage sigte på at stimulere adgangen til og brugen af moderne IKT.
Policies must be more oriented to stimulating the access and use of modern ICTs.