natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D For det tredje er EU's budgetudgifter meget forskelligartede, og sammenligninger af de samlede modtagne beløb har ofte en begrænset værdi, når man skal vurdere den »nytte«, sådanne betalinger medfører.
Constraining the sum of budgetary balances to add up to zero is often proposed as a way of focusing the debate on the intra-EU distribu­tional issue: what is 'paid' net by one country must be 'received' net by another.
Mellem disse to yderpunkter finder man forskellige kategorier af udgifter med forskellige grader af »nytte« for modtageren, hvilket både gør det vanskeligt helt at udelukke visse former for udgifter og at inddele udgifterne i brugbare kategorier.
This, it is argued, results in Member States claiming to have transferred to other partners financial resources that have left the EU.
Da beregningen af kompensationen tager udgangspunkt i UK's andel af de kombinerede moms- og BNI-indbetalinger '), tager ordningen implicit hensyn til de traditionelle egne indtægter, men omfordeler dem mellem medlemsstaterne i forhold til deres kombinerede, moms- og BNI-indbetalinger (hvilket som vist andetsteds i rapporten ikke adskiller sig ret meget fra at omfordele dem efter en regulær BNI-nøgle).
This definition of expenditure excludes not only administrative expenditure but also all the payments that the EU institu­tions make directly to the final beneficiaries (e.g. research contracts, grants and subsidies under various socalled 'internal' policies, etc.).
I dette afsnit drøftes nogle vigtige definitionsproblemer, som begrænser og ofte underminerer pålideligheden af simple mål for budgetbalancer. lancer.
Adjusting budgetary balances to add up to zero can be done in a number of ways which inevitably introduce other distortions and complicate the comparisons of budgetary bal­ances from year to year.
For at kunne beregne budgetbalancerne er det nødvendigt at tage stilling til fire hovedspørgsmål: spørgsmål: a) hvilke poster der skal medtages ved bereg ningen af medlemsstaternes indbetalinger til EU's budget
The first method implicitly assumes that non-allocated expendi­ture is shared out among Member States in proportion to their contributions to the EU budget; the second assumes that non-allocated expenditure is shared out in the same propor­tion as allocated expenditure.
De udgifter, EU afholder i medlemsstaterne, skal pr. definition være lavere end EU's samlede udgifter.
1995 there was an exceptionally large surplus at the end of the year (ECU 9.2 billion) which turned out to be more than double the unspent surplus at the end of 1996 (ECU 4.4 billion).
De udgifter, EU afholder i tredjelande, har afgjort betydelige spredningseffekter for medlemsstaterne og udbetales ofte direkte til EU-statsborgere. Det ville imidlertid være ulogisk — og i praksis næsten umuligt — eksplicit at henføre dem under én bestemt medlemsstat.
As a result, on the basis of cash figures, the 1996 budgetary balances of all Member States were higher by a total amount of about ECU 5 billion due to the fluctuation in the size of the unspent surplus.
') Det gøres på den indviklede måde, at man først beregner andelen på grundlag af momsmekanismen fra før 1988, hvorefter ændringen med hensyn til den nuværende mekanisme (den såkaldte »fordel for UK under det nye system«: se bilag 4) lægges til eller trækkes fra.
(') Operating expenditure is defined in Article 19.1 of the financial regulation of 21 December 1977 (OJ L 356, 31.12.1997) as the expenditure for policies by the Commis­sion contained in Part Β of the budget.
c) anvendelsen af kasseregnskabsdata i mod sætning til periodiseringsdata (problemet er, hvordan man medregner fremførsel af ubrugte balancer fra tidligere år), og
The method underlying the calculations for the UK rebate — based on the differences between shares in contributions and shares in expendi­ture — provides a set of budgetary balances which add up to zero.
De definitioner, der anvendes i rapporten
The definitions used in the report
D De udgiftsstrømme, der anvendes, vedrører de såkaldte »fordelte udgifter«.
D the expenditure flows taken into considera­tion are those of the so­called allocated expen­diture.
Det betyder, at ca. 6% af udgifterne ikke medtages (især udgifter, der er afholdt uden for EU, plus nogle meget små poster, som det af tekniske eller begrebsmæssige årsager er for svært at fordele).
This means that about 6 % of expendi­ture is excluded (essentially expenditure made outside the Union plus some very small items which, for technical or conceptual reasons, are too difficult to allocate).
Administrationsudgifterne og udgifterne til fordel for i øvrige EU-institutioner, er medtaget.
Also included is administrative expenditure and expenditure in favour of the other EU institutions.
I denne definition bruges der også kasseregnskabsdata.
This definition also uses cash data.
De vigtigste implikationer af denne definition er følgende:
The most important implications of this definition are:
Hvis man kombinerer bare de to eller tre vigtigste muligheder, der findes inden for hvert af de fire spørgsmål, der drøftes i det fore gående afsnit, får man hele 30-40 definitioner af budgetbalancer, som alle kan forsvares.
Combining only the two or three most impor­tant assumptions which can be made on the four issues discussed in the previous section produces no fewer than 30 to 40 perfectly defensible definitions of budgetary balances.
Mens de skøn, som disse forskellige definitioner resulterer i, ikke ændrer billedet for de større medlemsstater væsentligt, kan anvendelsen af forskellige definitioner giver meget for skellige resultater for de mindre medlemssta ter, hvilket kan forvride sammenligningen fra år til år betydeligt.
While the estimates that emerge from these dif­ferent definitions do not change the picture substantially for the larger Member States, the use of different definitions can produce substantially different results for the smaller ones and may distort significantly the compar­isons from year to year.
D Det anvendte begreb for EU's udgifter er de fordelte aktionsudgifter, dvs. de fordelte udgifter med undtagelse af de administrationsudgifter, der er omtalt i del A i EU's budget, og udgifter, der vedrører Europa-Parlamentet, Rådet, Domstolen, Revisionsretten, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget2).
□ the concept of EU expenditure used is operational allocated expenditure, that is allo­cated expenditure excluding administrative expenditure referred to in Part A of the EU budget and expenditure relating to the Eur­opean Parliament, the Council, the Court of Justice, the Court of Auditors, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions (2);
I denne rapport har Kommissionen anvendt to definitioner, der kaldes UK-kompensationsba-lancen og aktionsbalancen.
In this report the Commission has used two definitions called the UK rebate budgetary balance and the operational budgetary bal­ance.
Den første er den eneste, som nyder en vis formel anerkendelse, da den er baseret på Fontainebleau-aftalen og anvendes ved fastlæggelsen af kompensationen til UK; den anden stemmer overens med de fortrolige tal, som Kommissionen hvert år siden 1995 har sendt til medlemsstaterne.
The first is the only one that has a degree of formal recognition, being based on the Fon­tainebleau agreement and also in the determi­nation of the UK rebate; the second is consis­tent with the information the Commission has been supplying to the Member States annually since 1995, albeit on a confidential basis.
D Skønnene skal give et samlet beløb på nul.
D TORs payments are considered as paid wholly by the Member State that transfers them to the EU budget;
D Skønnene kan variere betydeligt på grund af justeringer vedrørende de foregående år og især på grund af fremførsel af ubrugte saldi fra de foregående år.
D the estimates show significant variability because of adjustments relating to previous years and, above all, because of the carry­over of the unspent balances from previous years;
D Der foretages ingen korrektioner i udgiftsstrømmene, som medtages i deres helhed.
D TORs payments are implicitly reallocated among Member States in proportion to their VAT and GNP payments;
I denne definition bruges der kasseregnskabsdata, dvs. alle betalinger, der inden for et givet år foretages til eller fra EU's budget ').
D no corrections are made to the expenditure flows which are integrally taken into account.
D Indbetalingerne af de traditionelle egne indtægter omfordeles implicit mellem med lemsstaterne i forhold til deres moms- og BNI-indbetalinger.
D the estimates are restricted to sum to zero and the overall absolute size of the balances is reduced by exclusion of those items of expenditure that cannot be allocated (i.e. by about 5 to 6 %);
') For enkelthedens skyld er beregningerne foretaget uden hensyntagen til den såkaldte »fordel for UK under det nye system« og med anvendelse af kasseregnskabsdata i stedet for periodiseringsdala.
Ideally, these estimates ought to be presented in a table including a 16th line for the rest of the world and a 17th line which would corre­spond to payments to the surplus of the cur­rent year and the drawing from the previous year's surplus (with corresponding adjust­ments to the 15 lines for the Member States) as well as the amount of expenditure corre­sponding to Part A of the budget.
Budgetkompensationen til Det Forenede Kongerige
The budgetary compensation for the United Kingdom
I dette bilag gennemgås udviklingen i den kompensationsordning, der blev opnået enighed om med Fontainebleau-aftalen i 1984.
This annex reviews the performance of the compensation mechanism for the United Kingdom set up under the 1984 Fontainebleau agreement.
I bilagets første afsnit beskrives den situation, der førte til vedtagelsen af beslutningen om en kompensationsordning, samt dennes ind hold.
It starts by recalling the steps which led to this decision and its contents.
Derefter gennemgås den hidtidige udvikling i Det Forenede Kongeriges budgetulige vægt samt en beskrivelse af den sandsynlige fremtidige udvikling set i lyset af de reformforslag, der er fremsat af Kommissionen (Agenda 2000).
Subsequently it reviews the past trend of the budgetary imbalance of the United Kingdom and discusses its possible future evolution in the light of the reform proposals presented by the Commission (Agenda 2000).
I tredje afsnit beskrives, hvordan ordningen har fungeret hidtil, og i dette afsnit drøftes ligeledes visse af de problemstillinger, den rejser.
The third section assesses the operation of the mechanism and discusses some issues it raises.
I sidste afsnit gennemgås dens konsekvenser for fastsættelsen af en momssats og mulighederne for at fastsætte en sådan på per manent basis analyseres.
The final section examines its consequences for the rate of call of the VAT resource and analyses the possibility of permanently fixing this rate.
(»operationel« balance før og efter kompensation: i % af UK's BNI)
(operational balance before and after compensation; percentage of the GNP of the UK)
Baggrunden for ordningen til Det Forenede Kongerige under den fælles landbrugspolitik
Member States, which has resulted in lower CAP spending in the United Kingdom;
Problemet med Det Forenede Kongeriges budgetmæssige uligevægt blev tydeligt straks efter landets optagelse i EF.
The question of the budgetary imbalance of the United Kingdom appeared immediately after the accession of the country to the Eur opean Community.
Denne kraftige, uligevægt skyldtes navnlig to faktorer, nemlig: b) at Det Forenede Kongerige proportionalt set yder et større bidrag til Fællesskabets budget, fordi Det Forenede Kongerige har en relativt større andel i det harmoniserede momsgrundlag end i Fællesskabets samlede BNI.
The large imbalance was essentially due to two factors:
a) at landbrugssektoren forholdsmæssigt set er mindre og strukturelt forskellig fra landbrugssektoren i andre medlemsstater, hvilket resulterer i mindre udbetalinger
D an agricultural sector relatively smaller and structurally different from those of other
Den første ordning, der havde til formål at løse problemet med Det Forenede Kongeriges bud-
D a proportionally larger contribution to the financing of the Community budget due to the fact that the United Kingdom has a relatively higher share in the harmonised VAT base than in the total GNP of the Community. munity.
Figur 2 — Det Forenede Kongeriges budgetbalance
Graph 2 — Budgetary balance of the United Kingdom
(Definition af Det Forenede Kongeriges kompensationsordning, procentdel af BNI; aktuelle data, se tabel 7, bilag 8 og dette bilag; 1998: overslag)
(UK rebate definition; percentages of GNP; actual data, see Table 7, Annex 8 and this Annex; 1998: forecast)
Der blev indført en anden ordning på Det Europæiske Råd i Dublin i november 1979.
A second arrangement was introduced at another Dublin Council in November 1979.
Denne ordning indeholdt udgiftskompensa­tion i form af specielle foranstaltninger for Det Forenede Kongerige.
It provided for a compensation on the expenditure side in the form of specific measures for the United Kingdom.
linger, som Fællesskabet foretager i Det For­enede Kongerige.
This imbalance is calculated by multiplying the difference between the UK's percentage share in VAT payments to the Community budget and its share in allocated expenditure times allocated expenditure (see below).
Eftersom visse former for udgifter (f.eks. eksterne udgifter) ikke kan siges at foretages til fordel for nogen enkelt medlemsstat, erstattes Fællesskabets betalinger ved beregningen af Det Forenede Kongeriges andel i betalinger, foretaget af Fællesskabet, og i den samlede uligevægt , af de samlede betalinger, der kan fordeles til et bestemt land (hvilket sædvanligvis betegnes »fordelte udgif­ter« — se fodnote 1, s. 69).
Given that some expenditure (e.g. external expenditure) cannot be considered to have been made for the benefit of any particular Member State, in the calculation of the share of the United Kingdom in the payments made by the Community and in that of the overall imbalance, total Community payments are replaced by the total of all payments that can be allocated to an individual country (usually referred to as 'allocated expenditure' — see footnote 2, p. 67, Annex 3);
Den nuværende ordning, blev der opnået enig­hed om i Fontainebleau i juni 1984, og ordnin­gen trådte i kraft ved afgørelse af 7. maj 1985.
The current mechanism was decided in Fontainebleau in June 1984 and given effect by the decision of 7 May 1985.
Der var tale om en overgangsordning — et nedslag på 1 mia. ECU i Det Forenede Konge­riges momstilskud for 1985 — samt regler for beregning af fremtidige nedslag.
This decision contained a transitional arrangement — a reduction of ECU 1 billion in the VAT contribution of the United Kingdom for 1985 — and the
D Det manglende beløb finansieres af de øvrige medlemsstater i forhold til deres respek­tive procentvise andel i momsindbetalingerne (med undtagelse af Tyskland, der kun betaler 2/3 af landets normale andel; den resterende 1/3 betales af de øvrige medlemsstater).
D the shortfall in financing is made up by all the Member States in accordance with their respective percentage shares of VAT payments (with the exception of Germany, which pays only two thirds of its normal share, the bal-
rende ordning gennem indførelsen af en ny indtægt baseret på BNP og en tilsvarende reduktion i betydningen af momsbaserede indtægter.
The own resources decision of 1988 substantially modified the system of own resources through the introduction of a new resource based on GNP and the reduction in the importance of the one based on VAT.
Disse ændringer, der havde til hen sigt at reducere Det Forenede Kongeriges budgetmæssige uligevægt , nødvendiggjorde visse justeringer i kompensationsmekanismen, nemlig: a) beregning af refusionsbeløbet, som om budgettet stadig i fuldt omfang var finansieret af ikke-udlignede momsbidrag (som det var tilfældet indtil 1988) kræves det ifølge budgetreglerne, at der i et år t under overskriften »UK-korrektion« med tages to forskellige korrektioner, nemlig den foreløbige korrektion for året t -1 og den endelige korrektion for året t — 4.
These were: ance in one year leads to a large compensation which is paid in the following year, thus reducing further what may have been a normal imbalance, and so on). Furthermore, budget ing rules require that in the budget of year / under the heading 'UK correction', two differ ent corrections are recorded: the provisional correction for year / — / and the definitive cor rection for year / — 4.
Summen af disse to korrektioner giver økonomisk set ingen mening. Tabel 7 i bilag 8 viser i række 5 den korrektion for Det Forenede Kongerige, der er angivet i budgettet for året t (dvs. sum men af korrektionen for Det Forenede Kongerige for året t — 4 og den foreløbige korrektion for året t — 1 og i række 2 Det Forenede Kongeriges endelige korrektion for året / — 4.
Clearly, the sum of the two corrections has no economic meaning.
b) fratrækning i kompensationsbeløbet af de besparelser1), Det Forenede Kongerige opnår i kraft af de ændringer, der blev ind ført i 1988 ( den britiske fordel af det nye system) c) de øvrige medlemsstaters finansiering af nedsættelsen af Det Forenede Kongeriges bidrag i forhold til deres andel i Fællesskabets BNP.
D the reduction of the resulting amount of the rebate by the 'savings'(') in its contribution that the United Kingdom derives from the modifications introduced in 1988 (the socalled 'UK advantage from the new system');
Tysklands 1/3 nedslag blev opretholdt.
The one-third reduction for Germany was maintained.
Udviklingen i Det Forenede Kongeriges nedslag siden ordningens indførelse
Developments in the UK rebate since its inception
Ifølge budgetreglerne kræves det også, at der med henblik på at beregne den endelige korrektion for Det Forenede Kongerige for år / — 4 skal anvendes en teoretisk uligevægt for Det Forenede Kongerige på grundlag af BNI, moms og tildelte udgifter for år t — 4, som de foreligger i slutningen af år / (dvs. fire år senere).
Budgetary rules also require that, in order to calculate the definitive UK correction for year t — 4, to construct a UK imbalance on the basis of the GNP, VAT and allocated expenditure out-turns for year / - 4 as they are known at the end of year / (that is, four years later).
Disse data giver mulighed for at beregne den teoretiske uligevægt for Det Forenede Kongerige for år t — 4, der er vist i række 2 i tabel 7 i bilag 8.
These data permit the estimation of the UK imbalance for year t — 4 shown in column (1) of Table 7, Annex 8.
Der skal endvidere gøres opmærksom på, at Det Forenede Kongeriges uligevægt, når den udregnes på denne måde, adskiller sig fra uligevægtene i tabel 6a og 6b i bilag 8.
Note also that the imbal ance of the UK measured in this manner differs from the imbalances reported in Tables 6a and 6b of Annex 8; the latter are estimated on the basis of GNP, VAT and allocated expenditure out-turns as they are known one year after the budgetary year.
Sidstnævnte beregnes på grund lag af BNI, moms og tildelte udgifter, idet tal lene er tilgængelige et år efter budgetåret.
The use of the definition implicit in the rebate mechanism (Graph 2) itself provides a more stable picture as this definition is not influenced by the carry-over of the unspent sur pluses (see Annex 3).
Anvendelsen af begrebet uligevægt, der er uløseligt knyttet til kompensationsordningen (figur 2), giver et mere stabilt billede, da denne definition ikke påvirkes af overførslen af ikkeanvendte overskud (se bilag 3).
There is no clear trend characterising either the budgetary imbalance of the United Kingdom or the rebate (see Graph 1).
Bortset fra kortvarige udsving har Det For enede Kongeriges budgetmæssige uligevægt siden 1985 været relativt stabil. Uligevægten før justering har i gennemsnit ligget på 1/2% af landets BNP.
Beyond short-term fluctuations, the budgetary imbalance of the United Kingdom since 1985 has been relatively stable with the imbalance before correction averaging about half a point of the country's GNP.
Som følge heraf har størrelsen af nedslaget også været relativt stabil.
Correspondingly, the amount of the rebate has also remained relatively stable.
Budgetbalancer udviser naturligt nok altid store udsving af de grunde, der er angivet i bilag 3 (underliggende udgiftstendenser, for skelle i den økonomiske vækstrate, valutakursudsving, overførsel af ikkeanvendte overskud fra foregående år, justeringer fra foregående år, osv.).
All budgetary balances show a high degree of variability for the reasons indicated in Annex 3 (underlying expenditure trends, different rates of economic growth, exchange rate fluctuations, carry-over of unspent sur pluses from previous years, adjustments for previous years, etc.).
Det Forenede Kongeriges budgetbalance udviser imidlertid usædvanligt store udsving på grund af selve reguleringsmekanismen, hvor udbetaling af kompensationen for udses et år i forvejen (en ekstra stor uligevægt i et år fører til en stor kompensation, der kom mer til udbetaling det følgende år, hvilket i sådanne tilfælde fører til, at en »normal« ulige vægt bliver usædvanligt lille osv.). Endvidere
The budgetary balance of the United Kingdom, however, shows an even greater variability because of the operation of the correction mechanism itself which foresees the payment of the compensation with a one-year lag (an exceptionally large imbal-
Som alle rede nævnt skyldes Det Forenede Kongeriges uligevægt hovedsageligt to faktorer, nemlig dels landets relativt høje andel af det kombinerede moms- og BNP-grundlag, og dels de for holdsvis beskedne beløb, landet modtager under landbrugsstøtteordningerne.
(') These savings are equal to the difference between the amount the United Kingdom pays on the basis of the (capped) VAT and GNP resources under the 1988 system and what the United Kingdom would have paid under the pre-1988 system (only uncapped VAT).
') Denne besparelse svarer til forskellen mellem det beløb.
Various factors have been at work, which appear to have broadly offset each other.
Det Forenede Kongerige betaler under ordningen med (udlignende) moms- og BNP-indtægter under 1988-syste-met og det beløb, som Det Forenede Kongerige skulle have betalt under ordningen fra før 1988 (kun ikke-udlignende moms).
As already indicated, the origin of the budgetary imbalance of the United Kingdom is to be found in two factors: its relative high share of the combined VAT and GNP base on the revenue side, and the low agricultural returns on the expenditure side.
(procentdel af BNP; transaktionsbasis; 1995-1997: foreløbige tal; 1998: overslag)
(percentage of GNP; accruals figures; 1995-97: provisional figures; 1998: forecasts)
Figur 4 — UK's andel i (moms- og BNP-) betalinger og i EU's (tildelte) udgifter
Graph 4 — Share of the United Kingdom in VAT and GNP pay ments and in EU allocated expenditure
Udbetalt af EU ternes reducerede betydning, men selv når dette tages i betragtning, er virkningen ikke kraftig nok til, at den kan spores i den samlede tendens.
The reduction in the relative weight of the VAT resource brought about by the decisions of 1988 and 1992 should have contributed to a reduction in the imbalance and in the rebate.
sationsbeløbet blev reduceret.
Kingdom was obtaining from the new system.
Imidlertid har beslutningen om, at beregningen heraf skulle fortsætte på basis af den hidtidige ordning, og at der fra dette resultat skulle fratrækkes et beløb, der svarede til den fordel, Det Forenede Kongerige fik af det nye system, medført, at der ikke kunne forventes nogen mærkbar virkning på størrelsen af kompensationsbeløbet.
The calculations of this advantage which are done every year show that until now the effect of the changes on the imbalance have been very small. They may have become more significant over the last two or three years in cor respondence with the effective reduction of the weight of the VAT resource, but even so their order of magnitude is not large enough to be discernible in the overall trend.
Den årlige beregning af denne fordel viser, at der indtil videre har været tale om yderst beskedne ændringer i uligevægten.
As Graph 1 shows, over recent years the UK's negative budgetary balance, after correction, has averaged around 0.2 to 0.3 % of GNP.