natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forordning (EØF) nr. 1612/68 indebærer i sin nuværende udformning, at medlemsstater ne har pligt til at udveksle oplysninger om ubesatte ledige stillinger og resultatløse ansøgninger om beskæftigelse på nationalt plan.
In its current wording, Regulation (EEC) No 1612/68 lays down the obligation for the Member States to exchange vacancies and applications for employment which have not been satisfied at national level.
For at opfylde denne forpligtelse vedtog Kommissionen i december 1972 to afgørelser om oprettelse af SEDOC.
In order to comply with this obligation, in December 1972 the Commission adopted two decisions establishing the Sedoc.
Det er i dag nødvendigt helt at omlægge SEDOC, fordi arbejdsmarkedet er inde i en rivende udvikling. Kommissionen har derfor fremsendt et forslag herom til Rådet (KOM(91) 316 endelig udg.).
The Commission has sent a proposal to the Council (COM(91) 316 final) for a complete overhaul of Sedoc, made necessary by the radically changing face of today's labour market.
I betragtning af, at høj beskæftigelse vedblivende vil være en af de højtprioriterede målsætninger på det store indre marked, er der god mening i at tilstræbe en bedre ligevægt mellem tilbud og ansøgninger om beskæftigelse.
Given that employment remains one of the priority objectives in the single market, a better balance will have to be sought between employment supply and demand.
NårdetnyeSEDOC-systemer indført i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder og organisationer, vil dette bidrage til at øge overskueligheden på arbejdsmarkedet, samtidig med at der tages en række andre EF-initiativer, såsom det igangværende arbejde med erhvervskvalifikationers sammenlignelighed.
The development of the new Sedoc system in collaboration with the competent national authorities and other bodies would thus contribute to greater transparency on the labour market in parallel with other Community initiatives such as current work concerning the comparability of vocational qualifications.
Senere kan man i samarbejde med bl.a. arbejdsmarkedets parter undersøge, hvilke yderligere behov for information der opstår i takt med, at et europæisk arbejdsmarked tager form.
At a later stage and in liaison with the two sides of industry, consideration could be given to any further information requirements implied by the creation of a European labour market.
OPFØLGNING OG EVALUERING AF DEN EUROPÆISKE SOCIALFONDS INDSATS (resumé 2.15-2.17)
MONITORING AND EVALUATION OF THE ACTIVITIES OFTHE EUROPEAN SOCIAL FUND (summaries 2.15 to 2.17)
I henhold til artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2052/88 gøres strukturfondenes interventioner til genstand for en forudgående og en efterfølgende evaluering med henblik på at bedømme deres effektivitet.
According to Article 6 of Regulation (EEC) No 2052/88, the effectiveness of the activities of the structural Funds is subject to monitoring and both ex ante and ex post evaluation.
Sigtet vil derfor være at bedømme tilskuddenes virkninger for Den Europæiske Socialfonds målgrupper, dvs. først og fremmest de langtidsledige og de unge på under 25 år.
The impact of the activities wil I therefore have to be evaluated in relation to the objectives of the European Social Fund which chiefly concern the longterm unemployed and young people under 25 years of age.
Hvad angår de regioner, der er omfattet af mål nr. 1 (tilbagestående regioner), vil sigtet tillige være at vurdere tilskuddenes indvirkning på en række særlige strukturproblemer.
More particularly in the regions covered by Objective 1 (regions whose development is lagging behind), their effect on specific structural problems will also have to be gauged.
Det skal understreges, at evalueringsprincipperne og -metoderne skal præciseres inden for fællesskabsstøtterammen og drøftes med medlemsstaterne inden for partnerskabets rammer.
It should be pointed out that the principles and methods of evaluation must be clearly defined in the Community support framework and discussed with the Member States in the partnership context.
Kommissionen drøfter i øjeblikket med medlemsstaterne, hvilke data, metoder og strukturer der er bedst egnede til gennemførelse af den evaluering, som skal finde sted på de forskellige interventionsniveauer, dvs. EF-plan, nationalt og regionalt plan.
The Commission is therefore now engaged with the Member States in determining the data, methodological criteria and structures most useful to the evaluation which has to be carried out at the various levels of activity, i.e. at Community, national and regional levels.
Efter Kommissionens opfattelse bør evalueringen omfatte beskæftigelses- og uddannelsespolitikken i relation til Socialfondens tilskud, bl.a. for følgende punkters vedkommende:
In the Commission's opinion, the evaluation exercise should focus on employment and training policies in relation to the activities of the Fund, more especially as regards the following:
Med udgangspunkt i evalueringerne på nationalt og regionalt plan kan der gennemføres en evaluering, der omfatter hele Fællesskabet.
On the basis of the evaluations at national and regional level, an overall evaluation could be prepared for the Community as a whole.
Resultaterne af evalueringen vil en gang om året blive forelagt Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg i forbindelse med årsberetningen om struktur fondenes virksomhed.
The results of the evaluation will be presented once a year to the European Parliament and the Economic and Social Committee in the context of the annual report on the activities of the structural Funds.
Desuden vil de blive nævnt i den årlige rapport om beskæftigelsen.
They will also be referred to in the annual report on employment.
Rapport om beskæftigelsen i Europa — 1990
Report on employment in Europe — 1990
Rapport om beskæftigelsen i Europa — 1990.
Report on employment in Europe— 1990.
1. a) Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringen i 1990erne Beskæftigelsen er steget kraftigt i de senere år. Faldet i antallet af arbejdsløse har imidlertid været mindre end stigningen i antallet af nyoprettede stillinger.
1. (a) Employment in the Community and the challenge of the 1990s Employment has risen sharply in recent years but the fall in unemployment has been considerably less than the increase in the number of new jobs.
60% af de nye stillinger, som blev oprettet mellem 1985 og 1988 blev besat af kvinder; 40% var på deltid; disse stillinger er især blevet oprettet inden for den tertiære sektor (sundhedspleje, undervisning, andre servicefag).
Of the new jobs created between 1985 and 1988, 60% were taken by women, 40% were parttime and most of them were in the tertiary sector (health care, education and other services), (b) Employment in Central and Eastern Europe
b) Beskæftigelsen i Central- og Østeuropa Den del af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, som er beskæftiget, er højere end i Fællesskabet.
The proportion of the working-age population employed in Central and Eastern Europe is higher than in the Community.
Denne forskel skyldes forskellene i beskæftigelsessatsen for kvinder, som er på 60% mod 45% i Fællesskabet.
This is entirely due to differences in the rate of employment of women: 60% as opposed to 45% in the Community.
I modsætning til i Fællesskabet er arbejdsstyrken i langt højere grad beskæftiget inden for landbruget og industrien end inden for servicefagene. 2.
In contrast to the Community, a far larger proportion of the labour force is employed in agriculture and industry than in services. 2.
Stigningen i beskæftigelsen fortsætter, men med nedsat hastighed.
Short-term outlook Employment growth continues, although at a lower rate.
Arbejdsløsheden falder endnu langsommere. 3.
Unemployment is falling more slowly. 3.
1992 og perspektiverne for beskæftigelsen 1992 vil både medføre en stigning i antallet af stillinger og en ændring i disse stillingers struktur.
Employment prospects and 1992 1992 is bringing both growth and structural changes in employment.
De industrisektorer, der især vil blive berørt af de foranstaltninger, der gennemføres i 1992, er i de nordlige medlemsstater højteknologiindustrier og de mere traditionelle tunge industrier og i de sydlige medlemsstater de meget arbejdskraftkrævende industrier som f.eks. beklædningsindustrien, skofabrikation og tekstilindustrien.
The sectors identified as likely to be most affected by 1992 seem to be, in the North, the high-tech industries and the more traditional heavy industries and, in the South, the labour-intensive industries, such as clothing, footwear and textiles.
Der er en klar stigning i antallet af virksomhedsfusioner.
There is a marked increase in mergers between enterprises.
Beskæftigelsens karakteristika
Employment issues
Løn- og arbejdskraftomkostninger Siden 1983 er stigningen i reallønnen blevet mindre.
Wages and labour costs Since 1983, real wages have grown more slowly.
Omkostningerne til arbejdskraft pr. produceret enhed varierer meget mindre fra medlemsstat til medlemsstat end gennemsnitslønningerne.
Labour costs by unit of output vary much less between Member States than average wages.
Produktiviteten er grundlaget for stigningen i reallønnen og i beskæftigelsen.
Productivity is the key to real wage and employment growth.
Forskellen mellem mænds og kvinders løn er stadig stor i hele Fællesskabet på trods af lovgivningen om ligeløn. I fabriksindustrien tjener mænd i gennemsnit 25% mere end kvinder.
The gap between the wages paid to men and women remains significant throughout the Community, despite equal pay legislation, with men earning on average 25% more than women in manufacturing industry.
Miljø og beskæftigelse Miljøproblemerne stiller nye krav til den økonomiske udvikling med hensyn til vækstmodel, typen af goder, der skal produceres, og de metoder, der anvendes til at producere dem.
The environment and employment Environmental problems are imposing new constraints on economic development in terms of the pattern of growth, the type of goods produced and the methods used to produce them.
Omkring 1% af stillingerne i Fællesskabet findes inden for selve miljøindustrien, idet det antal stillinger, som disse industrier indirekte medfører, er højere.
Approximately 1% of jobs in the Community are in the environmental industries and a larger proportion of jobs are generated indirectly by this sector.
Den fremtidige vækst i beskæftigelsen inden for disse industrier afhænger i høj grad af den politik, som regeringerne fører, og af de
The future growth of jobs in this sector will be highly dependent on government policies and the public expenditure allocated to it.
ARBEJDSMARKEDET offentlige midler, der afsættes hertil.
LABOUR MARKET æsæiæ employees and improve the extent and quality of training.
Fællesskabet vil miste markedsandele, hvis de produkter, der produceres, ikke tager hensyn til miljøet, og hvis de ikke er forsynet med avancerede antiforureningsanordninger.
The Community will undoubtedly lose markets if its products are not environmentally friendly and are not based on sophisticated pollution techniques. 6.
Kvindernes adgang til beskæftigelse Beskæftigelsessatsen for kvinder forbliver lav.
Women's access to employment The participation of women in the labour market is still small.
Hindringerne for kvindernes beskæftigelse er meget større end for mændenes vedkommende.
Women seeking employment face many more obstacles than men.
Mange kvinder er ansat med atypiske kontrakter, i nogle tilfælde fordi de ikke har kunnet finde anden beskæftigelse, og de har dårlige arbejdsforhold.
Many are employed on atypical contracts sometimes because they are unable to find another job, and working conditions are poor.
Man må organisere modtagelsesstrukturer for børn og blandt andet forbedre erhvervsuddannelsen, transportmidlerne, koordineringen mellem arbejdstiderne og skoletiderne samt forældre- og familieorlovssystemerne under graviditeten og mens børnene er små.
Childcare facilities, vocational training, transport, coordination between working hours and school hours, and the arrangements for parental and family leave during pregnancy and the child's early years all need to be improved. 7.
Forvaltning af ændringerne i de store virksomheder Ansættelsesmåderne og forvaltningen af de menneskelige ressourcer i de store virksomheder har stor indflydelse på fremgangsmåderne og normerne på arbejdsmarkedet som helhed.
Managing change in large companies The way large firms recruit and manage their labour forces has an important impact on standards and practices in the labour market generally.
Disse virksomheder lægger stor vægt på forvaltning af de menneskelige ressourcer.
Large firms devote greater attention to human resource management.
De lægger større vægt på personalets uddannelse og kvalifikationsniveau, på arbejdstiden og på fleksibiliteten i produktionssystemerne.
They are more concerned with their personnel's training and skill levels and with working hours and the flexibility of their production systems.
Det, at markederne er blevet internationale, medfører mange ændringer, navnlig i ledelsesformen.
Globalization of markets is bringing many changes, not least in management style. 8.
Udviklingen i erhvervsuddannelsen Medlemsstaterne lægger større og større vægt på uddannelse, og man er klar over, at de bestemmelser, der findes på en række områder, er utilstrækkelige.
The development of vocational training Training is receiving increasing attention in the Member States. There is now an awareness that the existing arrangements in many fields are inadequate.
Der er store forskelle i undervisnings- og uddannelsesstrukturerne medlemsstaterne imellem.
Teaching and training structures in the Member States differ widely.
Der bør især lægges vægt på at forbedre erhvervsuddannelsens status, indholdets og metodernes relevans i forhold til de nye behov, samarbejdet mellem de institutioner, der tilbyder erhvervsuddannelse, oplæring, erhvervsvejledning og uddannelse af kvinder inden for teknik og videnskab.
The main priorities are to raise the status of vocational training, to adapt content and methods to the new needs, to promote stronger cooperation between providers of training, to promote apprenticeships, to improve vocational guidance and to train more women in technical and scientific fields.
De nationale arbejdsmarkedspolitikker De nationale udgifter til disse politikker domineres stadigvæk af arbejdsløshedsunderstøttelsen, men disse politikker bliver mere aktive og mere forskelligartede: offentlige arbejdsformidlingskontorer, voksenuddannelsessystemer, støtte til beskæftigelse samt specielle foranstaltninger til fordel for unge og handicappede.
National labour market policies National expenditure is still dominated by unemployment compensation but these policies are becoming increasingly active and varied: public employment services, adult training schemes, employment subsidies and special measures for the young and the disabled. 10.
Fremme af den økonomiske og sociale samhørighed: Fællesskabets strukturpolitik I forbindelse med reformen af strukturfondene blev politikken rettet mod fem mål: fremme af udviklingen i de tilbagestående regioner; støtte til omstilling i regioner, der er ramt af den industrielle tilbagegang; bekæmpelse af langtidsledighed; støtte til erhvervsmæssig integrering af de unge; fremskynding af tilpasningen af landbrugsstrukturerne og fremme af udviklingen i landdistrikterne.
Promoting economic and social cohesion: the Community's structural policies As part of the reform of the structural Funds, five objectives were established: promoting the development of less-favoured regions; aiding the readaptation of industrial regions in decline; combating longterm unemployment; helping young people into employment; speeding up the adjustment of agricultural zones and promoting development in rural areas.
Bekæmpelsen af langtidsledigheden prioriteres Langtidsledigheden forbliver høj til trods for det samlede fald i arbejdsløsheden.
Priority to fighting longterm unemployment Longterm unemployment remains high despite the decline in overall unemployment.
Langtidsledigheden forekommer især blandt mænd og kvinder uden uddannelse og handicappede i tilbagestående
The problem is particularly acute in backward and declining regions among unskilled men and women and the disabled.
Rapport om beskæftigelsen i Europa — 1991
Report on employment in Europe — 1991
At give en oversigt over den seneste udvikling i udsigterne for beskæftigelsen i Europa.
To provide a comprehensive picture of the latest developments in and outlook for employment in the European economy.
Rapport om beskæftigelsen i Europa — 1991
Report on employment in Europe — 1991.
I. Udsigter for beskæftigelsen
I. Employment outlook
Beskæftigelsen : Fællesskabet Den hurtige stigning i beskæftigelsen siden midten af 80'erne varede ikke ved, og arbejdsløsheden er atter begyndt at stige i visse dele af Fællesskabet, fra 8,3% i 1990 til 8,7% i 1991 (dvs. mere end 12,5 millioner arbejdsløse).
Employment in the Community The rapid rate of employment growth since the mid-1980s has come to an end and unemployment has started to rise again in parts of the Community from 8.3% in 1990 to 8.7% in 1991 (or over 12.5 million people).
Den kraftige stigning i beskæftigelsen mellem 1985 og 1990, der resulterede i oprettelse af 9 millioner nye jobs, kom kun 3 millioner arbejdsløse til gode, idet 4 millioner jobs gik til unge arbejdssøgende og 3 millioner til personer, der tidligere var registreret som ikke­erhvervsaktive. 2.
The substantial growth in employment between 1985 and 1990 — an addition of 9 million new jobs — benefited only 3 million unemployed, 4 million jobs being filled by young people coming onto the labour market for the first time and 3 million by people who had previously been recorded as inactive. 2.
Fra 1991 regner man med, at produktionsstigningen højst vil nå op på 1,5% i 1991, dvs. halvdelen af den sats, der blev nået i 1990.
Short-term outlook Output growth is not expected to exceed 1.5% in 1991, half the rate achieved in 1990.
Hvis denne nedgang standses i anden halvdel af 1991, vil beskæftigelses­stigningen, der mellem 1988 og 1990 lå på omkring 1,5%, ikke desto mindre aftage til omkring 0,25%, ligesom arbejdsløsheden fortsat vil stige til 9,2% i 1992. 3.
If this downturn bottoms out in the second half of the year, employment growth, which had averaged 1.5% in the period 1988-90, should nevertheless fall to approximately 0.25% and unemployment should continue to rise to 9.2% in 1992. 3.
Problematikken omkring den vedvarende arbejdsløshed Arbejdsløsheden er fortsat høj blandt kvinder og unge.
The complex problem of persistent unemployment Unemployment remains high for women and young people.
Sidstnævnte udgør f.eks. 35% af Fællesskabets arbejdsløse og mere end 30% af de langtidsledige.
The latter, for example, represent approximately 35% of Community unemployed and over 30% of longterm unemployed.
Den europæiske integrations udvikling på de regionale arbejdsmarkeder Nu da 1992 nærmer sig, er der stadigvæk stor forskel i beskæftigelses­niveauet mellem de mindre udviklede regioner og resten af Fællesskabet.
European integration and regional labour markets As 1992 approaches, differences in employment conditions remain wide between the less-developed regions and the rest of the Community.
Ledigheden gik således op med 0,5% i de fattige regioner, hvorimod den i andre regioner faldt med 1%.
Thus, unemployment rose by 0.5% in the poorer regions between 1985 and 1989 but fell by 1% elsewhere.
Der er kun gjort ringe fremskridt i bestræbelserne for at udligne denne forskel. 5.
Little progress has been made in narrowing this gap.
Beskæftigelsen i landbruget: tilbagegang og diversificering Siden 1960 er antallet af arbejdspladser i landbruget faldet konstant med gennemsnitlig 2,8% om året. Sektoren er dog stadigvæk af stor betydning i mange landområder, især i den sydlige del af Fællesskabet.
Employment in agriculture: decline and diversification Agricultural employment has declined at an average rate of 2.8% a year since 1960, but the sector is still important in many rural areas especially in the south of the Community. 6.
Beskæftigelsen i industrien; et tiår med ændringer I 80'erne var der tale om et kraftigt fald i antallet af arbejdspladser i industrien i hele Fællesskabet.
Employment in industry: a decade of change In the 1980s the number of jobs in industry fell sharply throughout the Community.
Denne udvikling varierer dog betydeligt fra den ene region til den anden.
This trend varies considerably from region to region.
Mangelen på bestemte kvalifikationer: et voksende problem i Fællesskabet? Dette problem er meget kompleks og vanskeligt at beskrive.
Skill shortages: a growing problem in the Community?
Ingen tvivler på, at der er mangel på bestemte kvalifikationer, dvs. at arbejdsgiverne ikke kan besætte visse stillinger med adekvat
While there is no doubt that there are skill shortages, i.e. employers are unable to find people with the right qualifications to fill some posts, it is more difficult to identify the reasons for and the true consequences of these shortages.
kvalificeret arbejdskraft, men det er til gengæld vanskeligt at finde frem til årsagen hertil og beskrive følgerne heraf.
should be achieved and organized, and who should pay for any new or additional efforts. 8.
Støtte til kvindernes beskæftigelse
Action to promote the employment of women In June 1991 the unemployment rate for women was 11.4% compared with 7% for men.
Disse tal skjuler dog nogle væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne.
These figures conceal major differences between the Member States, however.
Fællesskabet har taget udgangspunkt i EØF-Traktatens artikel 119 om lige muligheder for mænd og kvinder for at sikre kvinderne lige muligheder på arbejdsmarkedet.
Community policy is based on Article 119 of the EEC Treaty which establishes equal opportunities for men and women to enable women to play a full part on the labour market.
Kommissionen vedtog således i oktober 1990 et tredje handlingsprogram for 1990-1995.
With this end in view, the Commission adopted its third action programme
Kommissionens meddelelse (KOMÍ91) 248 endelig udg).
Commission communication COM(91) 248 final
ARBEJDSMARKEDET œ!92
LABOUR MARKET
NEC-programmet — Net af beskæftigelseskoordinatorer, som er nationale tjenestemænd, der arbejder inden for rammerne af Rådets resolution om et europæisk observationsorgan for beskæftigelse, og som mødtes for første gang den 6. april 1990.
NEC programme — Network of employment coordinators, comprising national officials working within the framework of the Council Resolution concerning the European Employment Observatory, whose members met for the first time on 6 April 1990.
Nettet kan anvende den information, som er indsamlet i forbindelse med andre programmer iværksat af Kommissionens tjenestegrene, samt den information, der er tilgængelig i de nationale statistiske institutter og i Eurostat.
The network may utilize information collected for other programmes set up by the Commission, as well as the information held by national statistical institutes and by Eurostat. 3.
MISEP-programmet— Gensidigt informationssystem om beskæftigelsespolitik (Mutual Information System on Employment Policies) iværksat i 1982.
Sysdem programme: European system of documentation on employment.
De sidder i operationelle stillinger i de nationale administrationer.
A network of correspondents has been established in each Member State.
De udnævnes af deres generaldirektør for beskæftigelse til at deltage i MISEP og handler under dennes ansvar.
They are connected with universities or research centres, and provide information on the employment situation in their country. 2.
De reviderer regelmæssigt deres informationsrapport. 3.
Network correspondents meet two or three times a year. 3.
Beskrivelse af foranstaltningerne
It administers a documentation centre and a databank.
Foranstaltningerne har til formål at sikre en bedre indsamling, analyse og udbredelse af informationen.
Its personnel offer advice, their own documentation, use of the databank and the opportunity to consult experts.
5) Ikrafttrædelses­ dato (hvis forskellig fra 4)
(5) Date of entry into force (if different from the above)
ARBEJDSMARKEDET δ©!92
LABOUR MARKET