natgillin/translations-raw huggingface dataset:
­ løsheden steg med 7,5 millioner, mellem 1987 og 1991, men faldt med næsten 5 millioner, fra 1991 til 1994.
5 million from 1991 to 1994.
Selv om den siden er steget igen — med næ­sten 2,5 millioner, mellem 1994 og 1997 — var den gennemsnitlige stigning over tiåret som helhed på under 0,5% årlig.
Although it has risen since then — by almost 2Vz million between 1994 and 1997 — the average increase over the 10 years as a whole was under 0.5% a year.
indbyrdes forskelle på regionernes jobmulighe­der samler sig især om kvinder og unge.
interregional differences in employment opportunities are concentrated, in particular, on women and young people.
Kvinder­nes erhvervsfrekvens er over 60 i de 25 regioner med den laveste generelle ledighed, hvor den er på under det halve af dette i de 25 regioner med den højeste ledighed (Graf 7).
Employment rates of women are over 60% in the 25 regions with the lowest overall rate of unemployment, but less than half this rate in the 25 regions with the highest unem ployment (Graph 7).
I de sidstnævnte regioner er ungdomsarbejdsløsheden i gennem­snit på 47%, mere end det dobbelte af tallet for folk over 25 (20%).
Youth unemployment in the latter regions averages 47%, more than double the rate for those of 25 and over (20%).
Arbejdsmarkedsdynamik
Labour market dynamics
Ledighed opstår, når der er et misforhold mellem hhv. udbud og efterspørgsel på arbejdskraft (og bliver i visse tilfælde forværret på grund af lønfastsættelses­måden).
Unemployment arises from a mismatch between la bour demand and labour supply (exacerbated in some cases by the way that wages are set).
Her betyder især markante regionale varia­tioner i efterspørgslen på arbejdskraft, at efterspørg­slen i nogle regioner svarer til udbuddet og holder trit med ændringer i det, mens den i andre slet ikke kan følge med. Blandt de arbejdsløse er der imidlertid en undergruppe af ledige med utilstrækkelige kvalifika­tioner eller med kvalifikationer der ikke længere efter­spørges, og som derfor står over for marginalisering og udelukkelse fra arbejdsmarkedet.
In particular, marked regional variations in the demand for la bour mean that, while in some regions demand matches labour supply and keeps pace with changes in it, in others it falls far short. Among the unemployed, however, there is a subset whose skills are inadequate or are no longer demanded and who, therefore, face marginalisation and exclusion from the labour market.
De udgør det man kalder strukturel arbejdsløshed.
These form what is called structural unem ployment.
Det giver dog ikke mening at sige, at det øgede ud­bud af arbejdskraft er årsagen til de den høje ledig­hed.
The rise in labour supply, however, is not the cause of high unemployment in any meaningful sense.
Årsagssammenhængen kan faktisk gå den modsatte vej: At høj ledighed afholder kvinder og unge fra at gå ud på arbejdsmarkedet, og dermed presser udbuddet af arbejdskraft nedad.
In deed, causality can run in the opposite direction, with high unemployment discouraging the participation of women and young people in the labour market and so driving down the supply of labour.
De nordiske lande, Portugal og Storbritannien har den højeste er­hvervsfrekvens (eller aktivitet) EUs arbejdsmarked, på 70­80% affolk i den erhvervsaktive alder.
The Nordic countries, Portugal and the UK have the highest rates of participation, or activity, in the EU, at 70-80% of work ing-age population.
Alligevel er ledighedsprocenterne i Danmark, Portugal og Storbritannien blandt de laveste i EU og ligger på 5­7%.
Yet in Denmark, Portugal and the UK, unemployment is among the lowest in the EU, with rates of 5-7%.
Endvidere havde både Sverige og Finland usædvanlig lave ledighedsprocenter (2­4%) før den seneste krise.
Moreover, both Sweden and Fin land had exceptionally low rates of unemployment, 24%, before the recent crisis.
Det stemmer overens med erfaringer­ne i USA, hvor ledigheden kun er ca. 5% og erhvervs­frekvensen er næsten 80%.
This is in line with the experience in the US, where unemployment is only around 5% and the rate of participation is almost 80%.
Derudover er tallene for hhv. indbyggere i den erhvervsaktive alder og be­skæftigede steget med betydelig mere i USA end i EU i de sidste ti år.
Moreover, workingage population, as well as participation, has risen by substantially more in the US than in the EU over the past 10 years.
En andel af erhvervsaktive kan betragtes som en indi­kator for en uudnyttet arbejdskraftreserve, især for kvindernes vedkommende.
Low activity rates can be seen as an indicator of an unused pool of labour, particularly in the case of women.
Et af de mest slående
In regions in Spain, Southern Italy and
Efterspørgslen på arbejdskraft i en given region af­hænger af, hvor stærk dens økonomiske basis er, og af vækstens jobindhold.
The demand for labour in any region depends on the strength of its economic base and on the job content of growth.
Beskæftigelsen udgør et simpelt mål for efterspørgslen efter arbejdskraft. I EU som helhed steg den med 5 millioner, i tiåret 1987­1997.
Employment represents a simple measure of labour demand.
Der er en klar forbindelse mellem netto­jobskabelsen og økonomisk vækst (Graf 8): Arbejds­
There is a clear link between net job creation and economic growth (Graph 8): employment increased by 71/2 million between 1987 and 1991, but fell by almost
Arbejdsløsheds- og langtidsarbejdsløshedsprocenter fordelt på medlemsstater, 1997
Unemployment and longterm unemployment rates, 1997
Deltagelse og erhvervsfrekvens i regioner med den laveste og højeste arbejdsløshed, 1997
Participation and employment rates in regions with lowest and highest unemployment, 1997
Arbejdsløse < 1 år 70
Va ol population 15-64
Arbejdsløse > 1 år ^1
Unemployed < 1 year Unemployed > 1 year Total Women
Kvinder Mænd
Total Women
Kilde: Euroslet. REGIO * AKT
Source: Eurostat. REGIO * LFS
I regioner i Spanien, Syditalien og Græ­kenland er erhvervsfrekvensen hos kvinder kun lidt over 40% af befolkningen i den erhvervsaktive alder.
Greece, activity rates of women are little more than 40% of workingage population.
Man anvender en række statistiske sammenfatninger (f.eks. 'erhvervsfrekvens' eller 'beskæftigelsesgrad') til at beskrive forskellige træk ved arbejdsmarkedet.
A number of summary statistics, such as 'participation rates' or 'employment rates', are used to de scribe different features of the labour market.
Imidlertid er det ikke altid indlysende, hvad disse be­greber betyder, og hvad deres indbyrdes forhold er.
However, it is not always obvious exactly what these concepts mean and what the relationship is between them.
I det følgende gives en oversigt over de faste begre­ber, der er anvendt i denne rapport.
The result is that some people have only limited access to the labour market and are unlikely to find work even if there were an in crease in the demand for labour.
Der findes i EU 248 millioner, mennesker i alderen 15­64 år, hvoraf 246 millioner, er medtaget i Fælles­skabets arbejdsstyrkeundersøgelse, der beregnes efter antal husstande og derfor ikke medtager folk, der bor i fælleshusstande (f.eks. indkaldte i hæren). I 1997 blev de groft opdelt som følger:
There are around 248 million people aged 15-64 in the EU and 246 million of these are included in the Union Labour Force Survey, which is household based and, therefore, excludes those living in com munal households, such as those in the armed forces.
­ 124 millioner, fuldtidsbeskæftigede (inkl. 22 mil­lioner, selvstændige);
• 124 million people in fulltime employment (in cluding 22 million self-employed);
­ 25 millioner, i deltidsjob;
• 25 million people in part-time employment;
En simpel definition på det, man kalder 'strukturel arbejdsløshed' er, at overskydende udbud i én sektion af arbejdsmarkedet kan findes side om side med for stor efterspørgsel i en anden.
• 18 million unemployed, in the sense of actively seeking work and being available to work (of which 9 million for more than one year);
Arbejdstagere kan være ledige, samtidig med at stil­linger ikke bliver besat, simpelt hen fordi de ikke har de krævede kvalifikationer (eller på anden måde er uegnede) til de udbudte job.
The level of taxes and social charges levied on labour is a potential contributor to this mismatch, especially as regards the employment of low-paid and lowskilled workers.
Resultatet er, at nogle mennesker kun har begrænset adgang til arbejds­markedet og sandsynligvis ikke vil komme i arbejde, selv om der skulle blive øget efterspørgsel på ar­bejdskraft.
High charges can represent an important deterrent to the creation of such jobs, while providing at the same time a possible incentive to employers and employees alike to avoid payment by ar ranging for the work to be done in the informal, or black economy, rather than the formal one.
­ 79 millioner, ikke­erhvervsaktive (hvoraf næsten 11 millioner, gerne ville have arbejde, men ikke er ak­tivt arbejdssøgende eller p.t. ikke står til rådighed).
• 79 million economically inactive (of which nearly 11 million would like a job, but are not actively looking or are not immediately avalable).
Omfanget af skatter og sociale afgifter, som arbejds­kraften pålægges kan bidrage til dette misforhold, især når det gælder ansættelse af lavtlønnet arbejds­kraft med lave kvalifikationer.
Another cause of structural unemployment is lack of skills.
Høje afgifter kan have en kraftigt afdæmpende virkning på skabelsen af så­danne job, mens de samtidig kan være et muligt inci­tament (både for arbejdsgivere og arbejdstagere) til at undgå betaling ved at aftale, at arbejdet udføres uformelt (som 'sort' arbejde) frem for formaliseret.
The low-skilled, in general, are much more likely to be unemployed than those with higher skills, unem ployment of those aged 25 to 59 with only basic school ing averaging 12Va% across the Union in 1997 as against just under 6% forthose with university-level education.
Arbejdskraft med lave kvalifika­tioner er i almindelighed meget mere udsat for ledig­
In addition, skills can become obsolete be cause of a change in the pattern of demand or in the
­ de erhvervsaktive eller arbejdsstyrken er sum­men af beskæftigede og arbejdsløse, dvs. 124+25+18 =167 millioner, mennesker.
• the economically active or the labour force is the sum of those employed and those unemployed, ¡e 124+25+18=167 million people.
Aktivite­ten eller andelen af erhvervsaktive er dette tal i for­hold til den samlede befolkning i alderen 15­64 år, dvs. 167/246 = 68%;
The activity or participation rate is this figure relative to the total population aged 15-64, ie 167/246=68%;
Vækst i beskæftigelse og BNP i EU, 1975-97
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-97
­ beskæftigelsesgraden er summen af mennesker med deltids­ og fuldtidsjob, igen i forhold til den samlede befolkning i alderen 15­64 år, dvs. (124+ 25) / 246 = 60,5%;
• the employment rate is the sum of those working oart-time as well as fulltime relative again to total population aged 15-64, ie(124+25)/246=60.5%;
— Beskæftigelsen
— —Employment GDP lagged 2 quarters
­ Ledighedsprocenten er det samlede antal ledige i forhold til det samlede antal erhvervsaktive, dvs. 18/(124+25+18)= 11%.
• the unemployment rate is the total number unem ployed relative to the total number of those economically active, ie 18/(124+25+18)=11%;
­ Langtidsledighed kan udtrykkes på to måder: Antal mennesker, der er ledige i et år eller mere som en andel af det samlede antal ledige, dvs. 9/18 = 49%, eller antallet af langtidsledige i for­hold til den samlede arbejdsstyrke, dvs. 9/(124+25+18) = 5%, hvilket er langtidsledig­hedsprocenten.
• longterm unemployment can be expressed in two ways: the number of people out of work for a year or more as a proportion of the total number unemployed, ie 9/18=49%, or the number of longterm unemployed relative to the total labour force, ie 9/(124+25+18)=5%, which is the longterm un employment rate.
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked marginaliseret på arbejdsmarkedet, mere lige mulig heder.
1.2 Unemployment and the labour market processes of production.
I takt med den økonomiske udvikling, forsvinder den ene type job og erstattes af en anden type job, der kræver andre kvalifikationer. lifikationer.
As economic development occurs, one kind of job disappears and another kind of job, needing different skills, takes its place.
Desuden består kompetence ikke blot i uddannelses mæssige kvalifikationer, men også af anlæg og evne til at arbejde effektivt på en arbejdsplads.
Skills, moreover, do not only consist of formal educational qualifications but also of aptitude and the ability to work effectively in the working environment.
Folk der er væk fra arbejdsmarkedet i lange perioder (f.eks. langtidsledige og kvinder, der vender tilbage til ar bejdsmarkedet efter at have passet deres børn) mister ofte disse kvalifikationer og behøver tid til at generhverve dem. Det betyder, at arbejdsgivere undertiden er tilbageholdende med at ansætte så danne personer.
Those out of work for long periods — such as the longterm unemployed and women returning to the labour market after caring for children — often lose these sk lis and need time in work to reacquire them, which can make employers reluctant to recruit such people.
Der er slående forskel på ledighedsprocenten mel lem regionerne (Kort 5). I dele af Sydeuropa (f.eks.
ployment rates of 20-30% are prevalent, higher than anywhere else in the Union, along with French DOMs.
Spanien, Syditalien og de franske Middelhavsområder) er den fremherskende ledighedsprocent på 20-30%, højere end noget andet sted i Unionen, på linje med de franske DOMs.
These high rates, however, are not linked uniformly with low levels of regional output.
Disse høje procenter er dog ikke utvetydigt knyttet til lave regionale output niveauer.
The two Member States where GDP is lowest.
De to medlemslande, hvor BNP er lavest, Grækenland og Portugal, har relativt lave ledighedsprocenter (selv om der er tegn på, at det er ved at æn dre sig i Grækenland) (Tabel 16).
Greece and Portugal, have relatively low rates of unemployment (though there are signs that this may be changing in Greece) (Table 16).
Der findes også nogle 'sorte pletter' med stor ledighed i Nordeuropa, i regioner, der er under økonomisk omstilling — især i Finland, Østtyskland og den nordøstlige del af Frankrig, hvor procenten typisk er 15-20%.
There are also some unemployment blackspots in Northern Europe in regions undergoing economic restructuring, in particular, in Finland, East ern Germany and the North-Eastern part of France, where rates are typically 15-20%.
I visse arbejdsløshedsøer i byerne er procenten endnu højere, trods lav ledighed i regionen som helhed.
Moreover, in some urban blackspots, rates are even higher than this, de spite low unemployment in the region as a whole.
Der findes forskellige metoder til at måle, i hvilken grad ledighed er strukturel, i den forstand, at den sandsynligvis ikke påvirkes af øget efterspørgsel efter arbejdskraft — eller at det i hvert fald varer nogen tid før den påvirkes.
There are various ways of estimating the extent to which unemployment is structural, in the sense that it is likely to be unaffected by an increase in labour de mand, or, at least, that it will take some time for it to be affected.
Et enkelt skøn får man gennem tallene for langtidsledighed.
A simple estimate is provided by longterm unemployment.
Det kan bruges som en omtrentlig indikator for dem, der har begrænset ad gang til arbejdsmarkedet, herunder mennesker med faldende kvalifikationer grundet manglende kontakt med arbejdslivet.
This serves as an approximate indi cator of those who have limited access to the job market, including those whose skills are declining due to lack of contact with the world of work.
Det viser, at strukturel arbejdsløshed udgør ca. halvdelen af den samlede ledighed i EU, hvilket svarer til de skøn der fremkommer ved økonometriske analyser.2
This implies that structural unemployment is about half of total unem ployment in the EU, which is similar to estimates pro duced by econometric analysis.2
På trods af, at den generelle ledighedsprocent i EU i 1997 lignede ledigheden i 1987 meget, havde man meget forskellige erfaringer i de forskellige områder (Kort 6). I Sverige, Finland og Syditalien var der en dramatisk stigning i ledigheden.
Despite the fact that the overall unemployment rate in the EU in 1997 was very similar to that in 1987, the ex perience in different parts varied widely (Map 6).
I Storbritannien, Holland og Irland faldt ledigheden til gengæld med 45 procentpoint i mange regioner.
In the UK. the Netherlands and Ireland, on the other hand, unem ployment fell by 45 percentage points in many re gions.
Ledigheden faldt ligeledes i dele af Belgien og visse dele af Nord- og Østspanien; i sidstnævnte tilfælde var faldet dog op vejet af en stigende ledighed andre steder i landet.
Unemployment declined in much of Belgium and in some Northern and North-Eastern parts of Spain, although in the latter case this was more than balanced by a rise in unemployment elsewhere in the country.
Det vækker dog bekymring, at de centrale og nordlige regioner i Spanien, der har nogle af de højeste le dighedsprocenter i Unionen, noterede betydelige stigninger. Der var også en lille stigning i de allerede høje arbejdsløshedsprocenter i den sydlige del af landet.
Worryingly, the central and North-Western regions of Spain, which already had some of the high est rates in the Union, recorded significant increases, although in the South, there was little further rise in the very high rates which had already been attained.
Det skal også bemærkes, at omstillingen i Grækenland er begyndt at få ledigheden til at stige.
It should also be noted that, in Greece, restructuring has started to cause unemployment to rise.
Den ikke-strukturafhængige del af ledigheden kunne ret hurtigt reduceres med en større vækst i output og øget investering, eller ved at øge vækstens beskæftigelsesindhold.
The non-structural part of unemployment could be relatively quickly reduced by higher growth of output and increased investment or by an increase in the employment-content of growth.
Strukturel arbejdsløshed har dog en tendens til at blive mere vedvarende.
Structural unemploy ment, however, tends to be more persistent.
I dette tilfælde må man måske kombinere makroøkonomiske politik ker for at øge output og beskæftigelse med foranstaltninger med henblik på opkvalificering og bedre ad gang til arbejde, og derigennem give dem, der er
In this case, macroeconomic policies to expand output and employment may need to be combined with measures to increase skills and improve access to jobs, equalising opportunities for those marginalised in the labour market.
Andelen af ledige, der har været ude af arbejdsmarkedet i et år eller derover, giver et fingerpeg om om fanget af den strukturelle ledighed (Kort 7).
The proportion of the unemployed who have been out of work for a year or more gives an approximate guide to the extent of structural unemployment (Map 7).
De høje ste tal finder man i Syditalien, hvor typisk to tredjedele eller mere af den samlede ledighed er langtidsledighed, stigende til 80% i Campania.
The highest figures are in the South of Italy, where typically twothirds or more of total unemployment is long-term, rising to 80% in Campania.
Tal på 60-70% er også almindelige i Midt- og Østgrækenland, nordvestkysten af Spanien og regioner i Belgien og Holland der er under omstilling.
On the other hand, in most regions in the UK and Sweden, the pro portion is only 30-40% and in many parts of Denmark, Finland and Austria, it is even lower, at 20-30%.
Til gengæld er an-
The regional pattern of unemployment
Kort 6 Ændringer i arbejdsløshedsprocenten på regioner, 1987-97
Map 6 Change in unemployment rates by region, 1987-97
EUR15 = 0,3 Standard afvigelse = 3,59 A, FIN, S: Skøn
! < -2.4 1 -2.4--0.6 I -0.6-1.2 EUR15 = 0.3 Standard deviation = 3.59 A, FIN, S: estimates
Kort 7 Langtidsarbejdsløshed, 1997
Map 7 Longterm unemployment, 1997
% af den samlede arbejdsløshed
% of total unemployed
D < 39,85 1 39,85 - 45,95 EUR15 = 49,0 Standard afvigelse = 12,2
< 39.85 EUR15 = 49.0 Standard deviation = 12.2
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked
1.2 Unemployment and the labour market i/V' V -.; Λ.
Kort 8 Ungdomsarbejdsløshedsprocent, 1997
Map 8 Youth unemployment rates, 1997
% af unge I arbejdsstyrken, 15­24
% of labour force, 1524
EUR15 = 20,9 Standard afvigelse = 13,91
I < 10.4 EUR15 = 20.9 Standard deviation = 13.91
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked delen kun 30-40% i mange regioner i Storbritannien og Sverige, og i mange dele af Danmark, Finland og Østrig er den endnu lavere (20-30%).
1.2 Unemployment and the labour market and 15).
Tallene for unge I den sidstnævnte gruppe er også ekstreme: den gennemsnitlige ledighed er helt oppe på 56% (mod 23% for folk i alderen 25 år og opefter). Det vil sige, at det lykkedes under 45% af de unge arbejdssøgende at finde arbejde i disse regioner.
The figures for young people in the latter are also extreme; with average unemployment as high as 56% as against 23% for those of 25 and over, imply ing that under 45% of the young people in the labour market succeed in finding jobs in these regions.
Dertil kommer, at unge under 25 har næsten 2,5 gange større risiko for ledighed end ældre arbejdstagere (Kort 8).
ment is significantly higher than the average across all countries and regions.
Karakteristisk nok er problemet særlig alvorligt i regioner, hvor gennemsnittet i sig selv er højt.
The problem is particularly serious in regions where the average itself is high.
I Spanien er den gennemsnitlige ungdomsarbejdsløshed 40%, stigende til 50-60% i regioner med høj gen erel ledighed, og I Finland og Nordsverige er den ligeledes høj i områder med høj generel ledighed.
In Spain, youth unemployment averages 40% and rises to 50-60% in regions with high overall unemploy ment, and in Finland and Northern Sweden, it is also high in areas where the overall rate is high.
Når analysen udvides, lå ledigheden i de 25 værst ramte regioner i gennemsnit på 23,7%, mere end fem gange gennemsnittet på 4,2% i 25 mindst påvirkede regioner.
Broadening the analysis, in the 25 worst affected re gions, unemployment averaged 23.7% in 1997, more than five times the average of 4.2% in the 25 least affected regions.
Ligesom i de 10 regioner med den højeste ledighed steg procenten i den førstnævnte gruppe med næsten 4 procentpoint mellem 1987 og 1997, mens den i den sidstnævnte gruppe praktisk talt for blev uforandret.
As for the 10 regions with the highest unemployment, the rate in the former increased by nearly 4 percentage points between 1987 and 1997, while that in the latter remained virtually unchanged.
Endvidere forbliver den strukturelle komponent signifikant, ligesom den uforholdsmæssigt høje indvirkning på kvinder og unge.
Moreover, the structural element in unemployment re mains significant as does the disproportionate effect on women and young people.
Imidlertid kan problemet være lige så alvorligt i regio ner med lavere ledighed.
The problem, however, can be equally serious in re gions with lower unemployment.
I Syditalien er ungdomsarbejdsløsheden på 50-60% lige så høj som i de værst ramte dele af Spanien.
In the South of Italy, youth unemployment is, at 50-60%, as high as in the worst affected parts of Spain.
Til forskel fra Spanien repræsenterer tallet her fire gange den generelle ledig hedsprocent, hvilket afspejler de særlige vanskelig heder med at få en førstegangsansættelse i Mezzogiorno.
Unlike in Spain, how ever, this represents four times the overall rate, re flecting the particular difficulty of finding a first job in the Mezzogiorno.
Det er også tilfældet i Grækenland, mens ungdomsarbejdsløsheden i Belglen og Frankrig (hvor den ligger på ca. 25%, meget over den gen erelle procent) er koncentreret på et forholdsvis lille antal unge, hvoraf mange går ud på arbejdsmarkedet med utilstrækkelige kvalifikationer.
This is also the case in Greece, while in Belgium and France, where youth unemploy ment is around 25%, much higher than the overall rate, it is concentrated on a relatively small number of young peoole, many of whom join the labour force with inadequate qualifications.