natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I områder, hvor der optræder følsomhed over for birke- og bynkepollen, viser 30-50% af disse patienter symptomer, når de indtager frugter eller grøntsager.
In areas where sensitivity to birch and mugwort pollen are prevalent, 30 to 50% of these patients present symptoms when ingesting fruits and vegetables.
Derfor kan forekomsten af levneds-
Thus, in these areas, the prevalence of food allergy in adults may be as high as 5 to 6%.
Sammenfattende kan det siges, at den faktiske udbredelse af levnedsmiddelallergi, selv om den er lav og sædvanligvis rammer under 1% af befolkningen, stadigvæk har en indflydelse på mange menneskers liv med påvirkninger, der rangerer fra meget mild til potentielt dødbringende.
In conclusion, the true incidence of food allergy, while low and usually being under 1% of the population, is still such as to affect the lives of many people with conditions ranging from very mild to potentially fatal.
Referenceramme
Terms of reference
På baggrund af diskussioner i Codex Alimentarius og samråd mellem Kommissionen og medlemslandene af den Europæiske Union m.h.t. spørgsmålet om at deklarere levnedsmiddelingredienser, som medfører bivirkninger hos nogle individer, er Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidlers Arbejdsgruppe for Ernæring blevet bedt om at fremlægge en redegørelse for emnet, under særlig hensyntagen til de følgende faktorer: identiteten af de levnedsmidler, levnedsmiddelkomponenter og levnedsmiddelingredienser, som sættes i forbindelse med bivirkninger hos forbrugere, sammen med en karakterisering af de bivirkninger, der er tale om (bivirkninger bør i denne sammenhæng omfatte allergiske reaktioner, reaktioner, der skyldes genetiske og/eller metaboliske forstyrrelser, og reaktioner af den type, der generelt betegnes som "intolerance").
Against the background of discussions in Codex Alimentarius and consultations between the Commission and Member States of the European Union on the question of labelling food ingredients to which some individuals may exhibit adverse reactions, the Working Group on Nutrition of the Scientific Committee for Food was asked to report on the subject paying particular attention to the following factors: the identity of those foods, food components and food ingredients which are associated with adverse reactions in consumers together with a characterisation of the adverse reactions concerned (adverse reactions in this context should include allergic reactions, reactions resulting from genetic and/or metabolic disorders and reactions of the type generally referred to as "intolerance").
den geografiske fordeling og hyppighed af bivirkninger indenfor forskellige undergrupper af den Europæiske Unions befolkning.
the geographic distribution and frequency of adverse reactions within different sub-groups of the population of the European Union.
alvorligheden og betydningen af de identificerede bivirkninger for den offentlige sundhed.
the severity and significance for public health of the adverse reactions identified
Der er meget stor variation m.h.t. hvilke levnedsmidler forskellige mennesker foretrækker, og faktorer som smag, alder, etnisk og kulturel baggrund, sundhedsoverbevisninger og levnedsmidlets disponibelitet spiller alle en rolle.
Individuals exhibit enormous variation in food preferences with factors such as taste, age, ethnic and cultural background, health beliefs and food availability all playing a role.
M.h.t. menneskets ernæring er det nu den udbredte opfattelse, at en mindre end optimal ligevægt af ernæringsstoffer kan bidrage til øget forekomst af risikofaktorer for kroniske sygdomme.
In human nutrition, it is now widely held that a less-than-optimal balance of nutrients may contribute to an increased prevalence of risk factors for chronic disease.
Derfor gøres der mange anstrengelser for at styrke "sundhedsoverbevisninger" som en betydningsfuld faktor ved valget af, hvilke levnedsmidler der foretrækkes.
To that end, many efforts are being made to increase "health beliefs" as a significant factor in determining food preference.
Når de giver udtryk for en forkærlighed for et bestemt levnedsmiddel eller en aversion over for et andet på baggrund af sundhedsoverbevisningser, er der for mange enkeltpersoners vedkommende dog tale om, at de forbinder dette med putative eller faktiske bivirkninger af specifikke levnedsmidler eller specifikke levnedsmiddelingredienser snarere end med risikofaktorer for kronisk sygdom.
However, for very many individuals, the expression of a preference for a given food or of an aversion to another food on the basis of health beliefs is more likely to be associated with putative or true adverse reactions to specific foods or specific food ingredients than with risk factors for chronic disease.
For den offentlige sundhed på befolkningsniveau er en mindre end optimal ligevægt af ernæringsstoffer et langt mere betydningsfuldt spørgsmål end putative eller faktiske bivirkninger af levnedsmidler.
In public health terms, at the level of the population, a less-than-optimal balance of nutrients is a far more significant issue than that of putative or true adverse reactions to foods.
Men for sundheden på enkeltpersoners niveau kan bivirkninger af specifikke levnedsmidler være af betragtelig betydning, der går fra kroniske lidelser af ikke-livstruende karakter til risikoen for pludselig død.
In health terms, at the level of the individual however, adverse reactions to specific foods can be of considerable importance ranging from chronic suffering of non-life threatening conditions to the risk of sudden death.
I sidstnævnte spektrum af tilstande går bivirkningerne fra subjektive psykologiske effekter (depression, letargi, angst) og subjektive fysiske effekter (kvalme, hovedpine, svimmelhed) til objektive psykologiske effekter (depression, hyperaktivitet) og objektive fyskiske effekter (nældefeber, astma, eksem osv.).
In this latter spectrum of conditions the adverse effects range from subjective psychological effects (depression, lethargy, anxiety) and subjective physical effects (nausea, headache, dizziness) to objective psychological effects (depression, hyperactivity) and to objective physical effects (urticaria, asthma, eczema etc.).
De(n) tilgrundeliggende årsag(er) for disse tilstande med deres oprindelse i levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser spænder ligeledes over et vidt spektrum, fra ukendte årsager til årsager, der skyldes psykologiske, farmakologiske, metaboliske og immunologiske faktorer.
The underlying cause(s) of these conditions with their origins in food or food ingredients also cover(s) a wide spectrum from unknown cause to causes arising from psychological, pharmacological, metabolic and immunological factors.
BIVIRKINGER AF LEVNEDSMIDLER OG LEVNEDSMIDDELINGREDIENSER
ADVERSE REACTIONS TO FOODS AND FOOD INGREDIENTS
På denne baggrund var det Komitéens opgave at betragte spørgsmålet i forbindelse med dets betydning for regulative beslutninger m.h.t. varedeklarationer.
Against this background, the committee was concerned to consider the issue in the context of its significance in regulatory decisions relating to food labelling.
Derudover begrænsede Komitéen sig ikke overvejende til tilsætningsstoffer som i en tidligere rapport fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (12. serie).
Moreover, the committee did not confine itself largely to food additives as was the case in an earlier report of the Scientific Committee for Food (Twelfth Series).
Indenfor det vide spektrum af reale eller imaginære negative reaktioner over for levnedsmidler begrænsede Komitéen sig derfor på baggrrund af referencerammen overvejende til de følgende sundhedsspørgsmål:
Thus, within the wide spectrum of adverse reactions to food real or imagined, the Committee, given its terms of reference, confined itself largely to the following health issues:
Bivirkninger af tilsætningsstoffer
Adverse reactions to food additives
Arvelige metaboliske forstyrrelser
Inherited metabolic disorders
Dog blev andre spørgsmål taget i betragtning, hvis de efter Komitéens opfattelse var af betydning for den offentlige sundhed og samtidig havde forbindelse til emnet deklaration af levnedsmidler.
However, other conditions were considered where, in the opinion of the Committee, they were of significant public health concern and at the same time were related to the issue of food labelling.
I hver sektion af denne rapport bliver der om muligt lagt vægt på definitioner, symptomer, diagnoser, levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, der er relevante, forekomst og behandling.
In each section of this report consideration is given, where possible, to definitions, symptoms, diagnosis, foods and food ingredients implicated, prevalence and management.
Forekomsten af bivirkninger af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser behandles i en separat sektion.
Prevalence of adverse reactions to food and food ingredients is considered as a separate section.
Når det drejer sig om at definere forekomsten, er der dog særlige problemer, som der skal tages hensyn til i denne indledning.
In the case of defining prevalence, however, there are particular problems which merit consideration in this introduction.
Fordi bivirkninger af levnedsmidler kan optræde koncentreret i tydelige grupper, bestemt af erhverv, geografi, fritidsaktivitet, alder, genotyp og tilgrundeliggende sundshedstræk, kan tal for forekomsten i den gennemsnitlige befolkning måske kun sige lidt om tallet for forekomsten i den del af befolkningen, der er særlig modtagelig for en bivirkning af et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens.
Because adverse reactions to foods can be clustered in distinct groups determined by occupation, geography, leisure activity, age, genotype and underlying health characteristics, average population prevalence rates may say little of the rate prevailing in the cluster of the population particularly susceptible to an adverse reaction to a food or food ingredient.
For ekspempel er det ikke muligt at bestemme den sandsynlige gennemsnitlige forekomst af en bivirkning for hele den Europæiske Union, når det pågældende levnedsmiddel forbruges i en bestemt geografisk region.
Thus for example, it is not possible to say on a European Union basis, the likely average prevalence of an adverse reaction to a food where the food in question is consumed in a specific geographic region.
På samme måde kan en betragtning af den samlede forekomst i befolkningen af for eksempel levnedsmiddelallergi måske føre til, at man ikke tager hensyn til en betydelig højere forekomst blandt atopiske enkeltpersoner, som p.g.a. af en forstyrrelse i deres immunologiske system lider af reaktioner over for mange miljøfaktorer, fra pollen til husdyr. Arvelige metaboliske forstyrrelser kan være meget sjældne i den Europæiske Union som helhed eller i specifikke medlemslande, men meget hyppige i undergrupper af nationer.
Equally, to consider the overall population prevalence of, for example food, allergy may fail to take account of a much higher prevalence rate among atopic individuals, who, because of their disorder of the immunological system, suffer reactions to many environmental factors, from pollen to pets.
For eksempel optræder galaktosæmi med en hyppighed på 1 ud af 20.000 i Irland; men med en hyppighed på 1 ud af 700 blandt irske nomader.
For example, galactosaemia occurs with a frequency of 1 per 20,000 in Ireland but has a frequency of 1 in 700 of Irish Travellers.
Faldstudier er ganske vist informative, men de hjælper ikke ved definitionen af tal for forekomsten.
Case histories, while informative, do not assist in defining prevalence rates.
Epidemiologiske undersøgelser, ved hjælp af spørgeskemaer, af repræsentative befolkningsudsnit m.h.t. bivirkninger af levnedsmidler er ligeledes af begrænset værdi, da de kun kan berette om følte eller putative bivirkninger af levnedsmidler.
Epidemiological surveys by questionnaire of representative samples regarding adverse reactions to food are also of limited value since they can only report perceived or putative adverse reactions to foods.
Efterfølgende dobbeltblinde, placebokontrollerede provokationer kan være den eneste måde at verificere faktiske bivirkinger af levnedsmidler på enkeltpersoners niveau på, men er begrænset til et skøn over forekomsten af faktiske bivirkninger af levnedsmidler, fordi ikke alle enkeltpersoner, der i store undersøgelser beretter, at de er følsomme over for et levnedsmiddel, er villige til at deltage i en dobbeltblind provokation.
Subsequent doubleblind placebocontrolled challenges may be the only way of verifying true adverse reactions to food at the level of the individual but are limited in estimating the prevalence of true adverse reactions to foods because not all individuals reporting in large surveys to be sensitive to a food agree to participate in a double blind challenge.
Dette kan illustreres ved hjælp af en engelsk undersøgelse, som der vil blive refereret til senere i denne rapport.
This can be illustrated by a UK study which will be alluded to later in this report.
Ud af 18.582 personer, der besvarede et skriftligt spørgeskema om oplevede reaktioner over for levnedsmidler og drikkevarer, berettede 1.372 (7,4%) om problemer med tilsætningsstoffer.
Of 18,582 subjects who answered a postal questionnaire on perceived reactions to food and drink, 1372 (7.4%) reported problems with food additives.
1.233 af disse blev inviteret til at deltage i en yderligere mundtlig samtale, og 649 var villige til at deltage. Dog deltog kun 81 af disse i en dobbeltblind provokation, og 3 var positive, hvilket tyder på en faktisk forekomst på 3 ud af 10.000.
Of these 1,233 were invited to attend for a further oral questionnaire of which 649 agreed.
Under behandlingen af dette spørgsmål i forbindelse med levnedsmiddeldeklaration blev Komitéen ikke bedt om at fremsætte specifikke anbefalinger, men snarere om at udarbejde et papir, der senere kan være en hjælp ved udformningen af regulative beslutninger om levnedsmiddeldeklaration.
In reviewing this issue in the context of food labelling, the Committee was not asked to make specific recommendations but rather to prepare a document which might subsequently assist in regulatory decisions on food labelling.
For denne rapport gælder de følgende definitioner:
For the purpose of this report, the following definitions apply:
Bivirkninger: repræsenterer et vidt spektrum af reaktioner over for levnedsmilder.
Adverse reactions:
Ikke-psykologisk medieret negativ reaktion forårsaget af et levnedsmiddel, inklusive levnedsmiddelallergi.
Non-psychologically mediated untoward reaction induced by a foodstuff, including food allergy.
Ikke-immunologiske reaktioner kan skyldes enzymmangel, en farmakologisk effekt eller, som i flertallet af tilfældene, ukendte årsager (idiopatisk).
Nonimmunological reactions may be due to an enzyme deficiency, a pharmacological effect, or, as in the majority of instances, of unknown etiology (idiopathic).
En hypersensitiv tilstand, der opstår gennem eksponering af et bestemt allergen, og hvor geneksponering medfører forandret kapacitet til at reagere ved hjælp af en immunrespons.
A hypersensitive state acquired through exposure to a particular allergen, re-exposure bringing to light an altered capacity to react by an immune response.
Tilbøjeligheden, sædvanligvis genetisk, til at udvikle IgE-medierede reaktioner over for almindelige miljøallergener.
The propensity, usually genetic, for developing IgE-mediated responses to common environmental allergens.
Negativ reaktion, der skyldes en immunologisk mekanisme induceret af et levnedsmiddel.
Untoward reaction due to an immunological mechanism induced by a foodstuff.
Psykologisk baserede reaktioner over for levnedsmidler med en betinget respons, der udløses af genkendelsen af udseendet, lugten eller smagen af et bestemt levnedsmiddel.
Psychologically based food reactions with a conditioned response elicited by recognition of the appearance, smell or taste of a particular food.
Aversionsreaktioner er ikke reproducerbare, hvis levnedsmidlet præsenteres i "camoufleret" form.
Aversion reactions do not occur reproducibly if the food is presented in a disguised form.
Dog udvikler mange patienter med levnedsmiddelallergi aversion som et sekundært psykologisk problem eller fordi levnedsmidlet opfattes som dårligt smagende'1'.
However, many patients with food allergy develop aversion as a secondary psychological problem or because the food gives a bad tasted".
Levnedsmiddelinduceret symptom:
Food induced symptom:
Symptom, der forårsages af en bivirkning af et levnedsmiddel, uafhængigt af hvilken mekanisme der er tale om (immunologisk eller ikke-immunologisk).
Symptom caused by an adverse reaction to a foodstuff whatever mechanism is involved (immunologic and non-immunologic).
Patienten viser et bestemt symptom og en allergi over for et levnedsmiddel, men årsagssammenhængen mellem levnedsmiddelallergien og symptomet er ikke bekræftet.
Patient presenting a given symptom and an allergy to a foodstuff, but the causal relationship between food allergy and the symptom is not confirmed.
Patienten viser et symptom, der forårsages af en påvist levnedsmiddelallergi.
Patient presenting a symptom induced by a demonstrated food allergy.
Antallet af personer i befolkningen med den bestemte sygdom, undersøgt uden skelnen mellem nydiagnosticerede og gamle tilfælde.
The number of subjects with the given disease in the population sampled without distinction between newly diagnosed and old cases.
Antallet af personer med sygdommen nårsomhelst i deres levetid, uafhængigt af deres helbredsmæssige tilstand på undersøgelsestidspunktet.
The number of subjects with the disease at any time during their life, whatever their health status at the time of the study.
Allergiske eller hypersensitive reaktioner over for levnedsmidler er de reaktioner, der er resultatet af en immun begivended, og de repræsenterer i virkeligheden en gruppe af forskellige kliniskpatalogiske størrelser'2'.
Allergic or food hypersensitivity reactions are those that result from an immune event and represent in reality a group of distinct clinico-pathologic entities'2). The best known example of such reactions is
Det mest velkendte eksempel på en sådan reaktion er IgE-medieret levnedsmiddelanafylaksi, men andre typer af hypersensitivitet er blevet sat i forbindelse med levnedsmiddelallergi. For eksempel er reaktioner, der betyder forsinket hypersensitivitet, også forklaringen på i det mindste nogle af de tarmproblemer, der optræder ved cøliaki'3'.
IgE-mediated food anaphylaxis but other types of hypersensitivity reactions have been linked to food allergy.
Levnedsmiddelallergi har altid været et kompliceret problem, især hos voksne.
Food allergy has always posed a difficult problem, especially in adults.
At levneds middelallergi eksisterer, kan nemt demonstreres, men nogle forskere bliver ved med at benægte dens eksistens, mens andre har en tilbøjelighed at overvurdere dens betydning.
That food allergy exists can be readily demonstrated but some investigators continue to deny its existence whereas others tend to overestimate it.
Ikke-allergisk levnedsmiddelintolerance er langt mere almindelig end levnedsmiddelallergi, men det er ofte vanskeligt at diagnosticere en allergisk reaktion over for levnedsmidler.
Non-allergic food intolerance is far more common than food allergy'2' but the diagnosis of an allergic reaction to foods is often difficult.
Livstruende umiddelbare reaktioner ser ud til at være sjældne, men deres forekomst viser åbenbart en stigende tendens, og de er som regel nemt at diagnosticere, mens reaktioner, som ikke kan sættes i forbindelse med en tydelig immun respons, er langt mere almindelige.
Life-threatening immediate reactions appear to be rare but are apparently increasing in prevalence and are usually easily diagnosed, whereas reactions which cannot be related to an obvious immune response are far more common.
Det er ikke klart, om forekomsten af levnedsmiddelallergi er tiltagende, som det er blevet observeret for inhalationsallergis vedkommende.
It is not clear whether food allergy is increasing in prevalence as has been observed for inhalant allergy.
Introduktionen af nye allergener som kiwi, papaya og mango har i nyere tid ført til en generation af nye levnedsmiddelfølsomheder, som var ukendte for nogle år siden.
The recent introduction of new allergens such as kiwi, papaya and mango has lead to the generation of new food sensitivities that were unknown a few years ago.
Forarbejdning af levnedsmidler kan øge allergeniciteten af et bestemt levnedsmiddel, men der vides kun lidt herom.
The processing of food may enhance the allergenicity of a given food but little is known.
Nye teknologier'4' tillader levnedsmiddelindustrien at udvikle produkter af standardlevnedsmidler, som i deres modificerede form måske ikke vil kunne genkendes af patienter med levnedsmiddelallergi eller vil være allergeniske for patienter, der tidligere ikke var følsomme'5'.
New technologies'4' are allowing the food industry to develop products from standard foods which may not be recognized in their modified form by food allergic patients or may become allergenic in previously non-sensitized patients'5'.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (Syvogtredivte serie)
Special attention should also be paid to novel foods or novel food ingredients i.e. foods which have not hitherto been used for human consumption to a significant extent and/or which have been produced by extensively modified or entirely new food production processes'6'.
BIVIRKINGER AF LEVNEDSMIDLER OG LEVNEDSMIDDELINGREDIENSER
Food allergy can elicit almost any allergic symptom and sign but some are more common and more widely demonstrated'7'.
Symptomer kan optræde straks efter forbruget af det levnedsmiddel, der udløser reaktionen (akut nældefeber eller anafylaksi), men de kan også optræde flere timer bagefter i tilfælde af børneeksem. Patienter kan vise et enkelt symptom, men ofte er flere organer involveret, inklusive kutane, respiratoriske, gastrointestinale og okulare reaktioner.
(acute urticaria or anaphylaxis) but they may be delayed several hours in the case of atopic dermatitis.
Specielt gælder, at de fleste patienter med astma, der skyldes levnedsmiddelallergi, har børneeksem'8'.
In particular, most patients with asthma due to food allergy present an atopic dermatitis'8'.
Forbindelsen mellem levnedsmiddelallergi og forekomsten af bivirkninger er veldokumenteret for en række af de nævnte symptomer.
The link between food allergy and the occurrence of adverse reactions is well established for a number of these symptoms.
Dette gælder for nældefeber'9', angiødem og (sjældnere) for kronisk nældefeber, atopisk eksem (hos bøm fremkaldes børneeksem oftere af levnedsmiddelallergi end hos voksne'10'), bindehindebetændelse, laryngealt ødem, Lessofs syndrom'11', akutte gastrointestinale reaktioner efter forbruget af et bestemt levnedsmiddel'8'12' og naturligvis astma'13'. Anafylaktiske
This is the case with urticaria / angioedema and (more rarely) chronic urticaria'9', atopic eczema (atopic dermatitis is more often caused by food allergy in children than in adults'10', conjunctivitis, laryngeal oedema, Lessof's syndrome'11', acute gastrointestinal reactions following the ingestion of specific food'8·12' and of course asthma'13'.
16' kan som regel reaktioner, der sluttelig fører til døden, og anstrengelsesprovokeret anafylaksi'også nemt tilskrives levnedsmiddelallergi.
16' are also as a general rule easily eventually causing death, and exercise-induced anaphylaxis'attributed to food allergy.
Patienter med levriidsmiddelallergi påstår ofte, at de har levnedsmiddelaversion, men man bør være forsigtig for at undgå en positiv diagnose af levnedsmiddelallergi hos mange af disse patienter, hos hvilke aversionen ikke skyldes en allergi'17'.
Food aversion is often claimed by patients with food allergy but care should be taken to avoid a positive diagnosis of food allergy in many such patients in whom aversion is not due to allergy'17'.