natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I nogle lande og regioner er man langt fremme med at åbne nye jobmuligheder for kvinder, hvor andre stadig har langt igen.
In some countries and regions, much progress has been made in opening up opportunities for women, while others still have a long way to go.
I Danmark, Sverige og Finland lig ger kvindernes beskæftigelsesgrad og ledighedsprocent f.eks. generelt meget tættere på mændenes end andre steder i Unionen (Kort 10, Graf 10).
For example, in Den mark, Sweden and Finland, employment and unem ployment rates of women are generally much more similar to those of men than elsewhere in the Union (Map 10, Graph 10).
Det af spejler en lang tradition for medinddragelse, ligestilling mellem kønnene og børnepasningsmuligheder i disse lande.
This reflects a long tradition of in clusion, gender equality and childcare provision in these counties.
Situationen er tilsvarende i Storbritanni
Moreover, in the re gions with the highest rates, part-time employment is not exclusive to women and a relatively high propor
En stor del af forskellene i kvindernes beskæftigelsesgrad i regionerne kan tilskrives deltidsarbejde, der spiller en betydeligt større rolle i områder med hø jere beskæftigelse.
At the other extreme, in the Mediterranean countries of Spain, Italy and Greece, less than half of women participate in the labour market, despite an increasing activity rate, particularly in Spain.
Antallet af kvinder med fuldtidsjob i de mere tilbagestående regioner er derfor ikke
Moreover, those who do join the labour market generally experience high unemployment and, as a result, not much more than a third of women of working age in these countries have a job, while the opportunities for part-time work are much less than elsewhere (see, for example, Graph 11).
Mænds og kvinders beskæftigelse og arbejdsløshed, 1997
Male and female employment and unemployment, 1997
% af befolkningen 15-64 år
% of population 15-64
EUR15mænd EUR15 kwinder EUR15mænd
EUR15 women
Kort 9 Arbejdsløshedsprocent for kvinder, 1997
Map 9 Female unemployment rates, 1997
% af den kvindelige arbejdsstyrke
% of female labour force
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked
1.2 Unemployment and the labour market p
Kort 10 Kvinders erhvervsfrekvens i forhold til mænds, 1997
Map 10 Female activity rates compared to male activity rates, 1997
Kvinders erhvervsfrekvens i % af mænds
Female rate as % of male rate
Erhvervsfrekvens defineret som antal beskæftigede samt arbejdsløse i forhold til befolkningen 15-64 år o 100
Activity rate is employed plus unemployed relative to population 15-64
Kort 11 Deltidsbeskæftigelse, 1997
Map 11 Part-time employment, 1997
Kvinders andel af deltidsbeskæftigede
Women as % of total part-t me employed
Kvindelig deltidsbeskæftigelse
Total part-time employment
Samlet deltidsbeskæftigelse
°o of part-time employed
% af deltidsbeskæftigede
% of total female employment
% af kvinders samlede beskæftigelse
% of total employment
% af samlet beskæftigelse
EUR15 = 32.4 Standard deviatior
EUR15 = 80,1 Standard afvigelse = 7,2
Source: Eurostat
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked nit. I tidsrummet 1987 til 1997 fald procenten fra 15,1% til 10%i Navarra og fra 23,2% til 18,8% i Pais Vasco, mens ledigheden faktisk steg i Andalucía (fra 31,1 % til 32,0%) og Extremadura (fra 2,9% til 29,5%).
1.2 Unemployment and the labour market tion of men also work part-time ( 10% or more of men in employment in some cases).
Gennem snittet i Spanien og Italien er på ca. 30%, kun lidt under EU-gennemsnittet og ikke langt efter procenten (40-50%) i de nordiske lande.
increased markedly, suggesting that it is one country in which unemployment might be reduced substantially by economic growth alone.
En del af årsagen hertil ligger i omfattende omstillinger, efterhånden som moderniseringen af økonomien finder sted.
The chance of working part-time makes an important contribution to the ability of women to pursue working careers.
I regioner med de højeste procen ter er deltidsarbejde desuden ikke forbeholdt kvinder, og en hel del mænd arbejder også på deltid (i visse tilfælde 10% af de beskæftigede mænd eller derover).
Although it is sometimes portrayed as a 'second-class' form of employment, the Labour Force Survey found that over 80% of women employed in part-time jobs in 1997 worked in them by choice and did not want to work full-time.
Den regionale ledighed i Portugal står i modsætning til den spanske.
Regional unemployment in Portugal contrasts with that in Spain.
Trods lignende geografiske og historiske forhold har ledigheden udviklet sig meget forskelligt i de to lande siden starten af 1980-erne.
Despite similar geographical and historical circumstances, unemployment performance in the two countries has been very different since the beginning of the 1980s.
Mens ledigheden i Spanien generelt er steget i perio den, har den i Portugal holdt sig relativt lav, idet den har svinget mellem 4% og 8%.
While rates in Spain have generally risen over this period, in Portugal, they have remained relatively low, fluctuating between 4% and 8%.
Den nylige omstilling af tekstilindustrien er overstået forholdsvis godt, i be tragtning af antallet af tabte arbejdspladser, og selv i Alentejo, den værst ramte region var ledigheden i 1997 kun 10%.
Recent restructuring of the textile industry has been absorbed comparatively well given the scale of job losses, and even in Alentejo, the worst-affected region, unemployment was only 10% in 1997.
Ledigheden i Spanien er den højeste i Unionen og ramte i 1997 næsten 1 ud af 5 af arbejdsstyrken — næsten 3,5 millioner, mennesker.
Unemployment in Spain is the highest in the Union, affecting nearly 1 in 5 of the labour force — almost 31/2 million people — in 1997.
Der er enorme uligheder i landet: Ledighedsprocenten i de nordlige om råder Navarra, La Rioja og Aragon var mellem 10% og 15%, og svarer således til mange regioner andre steder i EU, mens den i de sydlige områder Andalucía og Extremadura var omkring 30%.
There are huge disparities across the country, the rate in the Northern regions of Navarra, La Rioja and Aragon, ranging between 10% and 15%, comparable to many regions elsewhere in the EU, while in the Southern regions of Andalucía and Extremadura, it was around 30%.
Desuden tyder kvindernes lave erhvervsfrekvens (ca. 40%) på en betydelig skjult ledighed og en stor arbejdskraftreserve. serve.
In addition, low activity rates among women (around 40%) suggest significant hidden unemployment and a large underused pool of labour.
Blandt forklaringerne på Portugals resultater i forhold til Spanien er en højere og mere afbalanceret beskæf tigelse (kvindernes beskæftigelsesgrad er høj og ledigheden lav, så der er ikke så meget, der skal ind hentes), mindre stivhed i løn og ansættelseskontrakter.
Explanations for Portugal's performance relative to Spain's include a higher and better balance of em ployment — activity rates of women are high and un employment low, so there is little slack to be taken up — and less rigidity of wages and contracts of employ ment.
Desuden har omfattende støtte fra Strukturfonde ne mildnet overgangen ved den nødvendige modernisering af produktionsstrukturen.
In addition, high levels of support from the Structural Funds have smoothed the necessary modernisation of the structure of production.
På den an den side findes en stor andel af beskæftigelsen i landbruget, og at dømme efter ledigheden vil Portugal komme til at stå over for endnu en omfattende om stilling i fremtiden.
On the other hand a large proportion of employment in agriculture and evidence of underemployment suggest that Por tugal has still to face significant restructuring in the future.
En del af forskellen mellem Portugal og Spanien kan derfor simpelt hen afspejle den kendsgerning, at den økonomiske omstilling er mindre fremskreden.
Part of the difference relative to Spain may, therefore, simply reflect the fact that economic re structuring is less advanced.
Skønt Portugal har haft et rimelig godt udgangspunkt, vil en fortsat fremgang sandsynligvis afhænge af, at arbejdsmarkedet fortsat er fleksibelt, og af løbende EU-støtte til omstillingen.
Although Portugal starts from a relatively good position, continued advance ment is likely to depend on the labour market remain ing flexible and ongoing Community support for restructuring.
Ændringerne i den spanske ledighed har, som andre steder, generelt afspejlet de økonomiske resultater, med markante fald i sidste halvdel af 1980-erne (hvor beskæftigelsen steg med 3,5% årlig) og store stigninger først i 1990erne (hvor beskæftigelsen faldt 1% årligt).
Changes in unemployment in Spain, as elsewhere, have generally mirrored economic performance, with marked reductions in the second half of the 1980s (when employment grew by 3V?.% a year) and large rises in the early 1990s (when employment fell by 1% a year).
Et begyndende opsving har igen fået procen ten til at falde, skønt det ofte er kommet regioner til gode, som havde en ledighed under landsgennems
Recent recovery has again served to reduce rates, though this has tended to favour regions with unemployment below the national average.
Ledigheden i Grækenland er lav, men stiger gradvis, og som i Portugal er der træk, som giver anledning til bekymring.
Unemployment in Greece is low but gradually in creasing and, as in Portugal, there are features which give cause for concern.
Omstillingen fortsætter i landbruget og
On the one hand, economic growth is lower.
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked med 7 procent til 24,9%, og i Sicilia med 8 procent point til 24,0%, mens den andre steder i Mezzogiorno steg med mindst 45 procentpoint.
1.2 Unemployment and the labour market thirds of the total jobless, higher than anywhere else in the Union.
Fra 1987 til 1997 steg ledigheden fra 7,4% til 9,6%, og i de fattigere områder midt i landet hovedsagelig bjerge og landdistrikter, der er mest sårbare overfor store forandringer, steg den endnu mere (I Dytiki Makedonia med ca. 8 procentpoint, til 14%).
from 7.4% to 9.6% between 1987 and 1997 and in the poorer, largely mountainous and rural interior, which is most vulnerable to shocks, it increased by more (by around 8 percentage points to 14% in Dytiki Makedonia).
I de nye delstater i Østtyskland er ca. 1 ud af 6 af ar bejdsstyrken arbejdsløs, og lige så mange er korttidsansatte.
Around 1 in 6 of the work force in the new Länder in Eastern Germany is unemployed, with as many again on short-term working.
Dette er følgen af en større omstilling og (især) rationalisering af industrien.
This is a result of major re structuring and, especially, rationalisation of industry.
Når man tager det omfanget af det oprindelige problem i betragtning, la der arbejdsmarkedet til at have klaret sig rimelig godt, og der er er nogle positive tegn.
Given the scale of the initial problem, the labour market seems to have coped relatively well and there are some positive signs.
Ungdomsarbejdsløsheden er lidt lavere end den samlede pro cent, og selv om kvinder har højere arbejdsløshed end mænd, er kvindernes erhvervsfrekvens (omend meget lavere end i 1991) stadig blandt de højeste i EU (69% af befolkningen i den erhvervsaktive alder).
Youth unemployment is slightly less than the overall rate and although unemployment of women is higher than of men, participation of women, if much lower than in 1991, is still among the highest in the EU (69% of workingage population).
De skjulte arbejdskraftreserver er således forholdsvis små.
Hidden reserves of labour are, therefore, relatively small.
I Irland er nedgangen i beskæftigelsen i landbruget blevet mere end udlignet af væksten i andre sektorer. Irland er et af de få lande i Vesten, hvor beskæftigelsen i fremstillingssektoren stadig ekspanderer.
In Ireland, the decline of employment in agriculture has been more than offset by growth in other sectors; Ireland is one of the few countries in the Western world where manufacturing employment is still ex panding.
Skønt den økonomiske vækst tidligere ikke har givet sig ud tryk i øget beskæftigelse, er der i de senere år tegn på klare ændringer, til dels som resultat af makroøkonomisk stabilisering — fra 1987 og frem understøttet af en række nationale lønaftaler.
Although in the past economic growth failed to translate into increased employment, there is clear evidence of change in more recent years, partly as a result of macroeconomic stabilisation — helped from 1987 onwards by a series of national wage agreements.
Der har været en be mærkelsesværdig fremgang i beskæftigelsen siden 1991 (med over 3% årlig), hvilket er vigtigt, da kvindernes erhvervsfrekvens (der historisk har været me get lav) nu stiger stærkt: arbejdsstyrken voksede med næsten 2,5% årlig mellem 1991 og 1997.
Employment has expanded markedly since 1991 (by over 3% a year), which is important, as par ticipation among women, which has historically been very low, is increasing rapidly (the labour force grew by almost 21
Historisk har regionerne i Finland haft lav arbejdsløshed.
Regions in Finland have historically had low rates of unemployment.
Imidlertid fik den voldsomme rystelse i økonomi en først i 1990erne praktisk talt det indviklede kollektive forhandlingssystem til at bryde sammen.
However, the severe shock of the early 1990s drove the complex collective bargaining system to virtual collapse.
Fra 1990 til 1994 faldt beskæftigelsen med næsten 20%, og ledigheden røg op fra 3,5% til 18,5%.
Employment fell by almost 20% between 1990 and 1994 and unempoyment soared from 31/2% to ~\8V2%.
Chokbølgen ramte de tyndtbefolkede nordlige og østlige regioner særlig hårdt, og ledigheden steg til næsten en fjerde del af arbejdsstyrken i Lapland og dele af Itä-Suomi.
The shock fell particularly heavily on the sparsely populated Northern and East ern regions and unemployment rose to almost a quarter of the labour force in Lapland and parts of Itä-Suomi.
Der er dog en vis bekymring over det strukturelle ele ment i ledigheden, idet væksten i beskæftigelsen stort set har været koncentreret i landets østlige del, og selv om langtidsledigheden er for nedadgående, udgør den stadig 56% af den samlede arbejdsløshed.
There is some concern, however, about the structural element in unemployment, since employment growth has been concentrated largely in the East and the longterm unemployed, though declining, still amount to 56% of the total jobless.
Der er tegn på, at de betydelige fornyelser i den aktive arbejdsmarkedspolitik i de seneste år, støttet af Strukturfoden, bidrager til, at de langtidsledige kommer i arbejde igen, selv om det ikke er afklaret, om væksten i beskæftigelsen vil brede sig over hele landet.
Considerable innovation in active labour market policy in recent years, supported by the Structural Funds, shows signs of help ing the longterm unemployed get back into work, though it remains to be seen whether employment growth will spread across the country.
Regioner i Syditalien er under omstilling, da både mange af de store firma og den offentlige sektor om lægger og rationaliserer.
Regions in the South of Italy are undergoing restructuring, as many of the large firms, as well as the public sector, reorganise and rationalise.
I øjeblikket er små virksomheder hovedkilden til jobskabelsen.
Small firms are, at present, the main source of job creation.
Ledigheden steg betydeligt i 1987-1997, idet procenten i Calabria steg
Unemploy ment increased substantially over the period 1987 to 1997, in Calabria, the rate rising by 7 percentage points to 24.9% and in Sicilia, by 8 percentage points to 24.0%, while elsewhere in the Mezzogiorno, the rate went up by at least 45 percentage points.
Siden har forholdene dog bedret sig.
Since then, however, the situation has improved.
Ledigheden er gået ned, selv om faldet har været koncentreret i de stærkere regioner: mellem 1995 og 1997 faldt ledig hedsprocenten i Uusimaa (i Sydfinland) fra 14,5% til 12%, mens ledigheden i det østlige Finland forblev ca. 20%.
Un employment has declined, though the fall has been concentrated in the stronger regions; between 1995 and 1997, rates in Uusimaa in the South fell from 14VP% to 12%, while rates in the East remained un changed at around 20%.
Den strukturelle arbejdsløshed er dog tilsyneladende lav, så det er sandsynligt at ledigheden falder betydeligt, efterhånden som økonomien kom mer på ret køl.
Structural unemployment, on the other hand, seems to be low so unemployment is likely to come down significantly as the economy recovers.
Til dels på grund af Finlands lange tradition for at føre aktiv arbejdsmarkedspolitik, har mindre end en fjerdedel af de ledige været ude af
Partly because of the long tradition of active labour market measures in Finland, less than a quarter of the unemployed have been out of work for a year or more, even in the worst affected regions.
1.2 Arbejdsløshed og arbejdsmarked ikke løses af markedet alene.
1.2 Unemployment and the labour market and not just higher productivity.
Hovedproblemet er, at ungdomsarbejdsløsheden er høj, ca. 38%.
The job-content of growth, in other words, needs to be increased;
Strukturarbejdsløsheden er dog tilsyneladende lav, idet de langtidsledige kun står forca. 1/3 af arbejdsløsheden (hvilket bl.a. afspejler en lang tradition for aktiv arbejdsmarkedspolitik), og der er kun få tegn på, at kvinder og unge udelukkes fra arbejdsmarkedet.
• with the longterm unemployed accounting for only around a third of the jobless, in part reflecting a long history of active labour market policy, and there is little evidence of exclusion of women and young people.
Udsigterne til større fald i ledigheden er dog stadig usikre, ikke mindst fordi man i Sverige er mere afhængig af beskæftigelse i den offentlige sektor end andre steder i Unionen.
The prospects for a significant future reduction, however, remain uncertain, not least because of the greater reliance than elsewhere in the Union on public sector employment.
Konklusioner ca. halvdelen af ledigheden ser ud til at være strukturelt betinget, knyttet til problemer på udbudssiden (f.eks. mangel på hensigtsmæssige kvalifikationer), hvilket for visse mennesker fører til marginalisering el ler egentlig udstødning fra arbejdsmarkedet.
Conclusions around half of unemployment seems to be structural, linked to problems on the supply side, such as a lack of appropriate skills, which leads to marginalisation or the effective exclusion of certain people from the labour market.
Selv om jobskabende foranstaltninger er nødvendige, skal de kombineres med tiltag, der fremmer adgangen til disse job, ved at skabe lige muligheder for de marginaliserede.
While measures to create jobs are necessary, they need to be combined with measures to promote access tc these jobs, equalising the opportunities for those marginalised.
Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. øget efteruddannelse eller omskoling, så arbejdstagere bedre kan følge med strukturændringer, og hjælp med jobsøgning — især til de dårligst stillede, f.eks. langtidsledige, unge uden kompetencegivende ud dannelse og kvinder, der søger ud på arbejdsmarkedet efter nogle år hjemme.
Such measures include in creased training or retraining to help workers adapt to structural change and assistance to help people find a job, especially the most disadvantaged, such as the longterm unemployed, young people lacking sufficient skills and women seeking to return to work after caring for children.
Høj arbejdsløshed er Unionens største problem.
High unemployment is the major economic problem in the Union.
I slutningen af 1998 var knap 1 ud af 10 af arbejdsstyrken — 16,5 millioner, mennesker — uden arbejde.
At the end of 1998, just under one in ten of the labour force — 16/2 million people — was with out a job.
Desuden tyder en lav erhvervsfrekvens, især blandt kvinder, på at en kolossal reserve af menneskelige ressourcer ligger brak.
In addition, low rates of labour force participation, particularly among women, indicate a vast pool of human resources which is lying idle.
Medlemslandenes vigtigste rolle er her at opmuntre til fleksibilitet og sikre, at dårligt stillede grupper og omstillingsramte får støtte.
Member States have the principal role to play, by en couraging flexibility and ensuring that disadvantaged groups and those affected by restructuring receive support.
Strukturfonden kan også bi drage, især ved at sætte gang i den økonomiske ud vikling, og dermed jobmulighederne i de svagere regioner, men også ved at støtte omskoling af arbejdere, der rammes af strukturændringer, samt med støtteforanstaltninger, der skal hjælpe langtidsledige og andre dårligt stillede grupper med at komme i ar bejde.
The Structural Funds can also contribute, particularly by boosting economic development and hence job opportunities in weaker regions, but also by assisting the retraining of workers affected by structural change and by supporting measures to help the longterm unemployed and other disadvantaged groups into work.
Ledigheden rammer særlige regioner og socialgrupper uforholdsmæssigt højt, og høj langtidsledighed betyder social udstødning for et betydeligt antal men nesker, og store vanskeligheder med at få dem i ar bejde igen.
Unemployment disproportionately affects particular regions and social groups and high rates of longterm unemployment mean social exclusion for significant numbers of people and serious difficulty in getting them back into work.
Ledigheden i de 25 værst ramte regioner er gennemsnitlig 28%, mens de 25 mindst påvirkede stort set er gået fri af de seneste 25 års stigninger, med ledighedsprocenter på under 5%.
Unemployment in the 25 worst affected regions averages 28%, while the 25 least affected regions have largely escaped the increases of the past 25 years, with rates of under 5%.
Ungdomsarbejdsløsheden i de førstnævnte regioner er på næsten 50%, og færre end 1 ud af 3 kvinder i den er hvervsaktive alder er i arbejde.
Youth un employment rates in the former average nearly 50% and less than 1 in 3 women of workingage are in work.
Det tyder på, at selv om fortsat vækst er et gunstigt grundlag for at nedsætte ledigheden, kan problemet
In all regions, flexibility is needed in the labour market to ensure that investment feeds through into job creation
I tallene for 1980-erne er de nye delstater og Østberlin ikke medtaget. Foreksempel: "The Composition of Unemployment from an Economic Perspective", Annual Economic Report for 1995, Europæiske Kommissionen.
Figures for the 1980s exclude the new Lander and East Berlin.
1.3 Befolkning og arbejdskraft
1.3 Population and the labour force
Som forudset i prognosen i den 5. periodiske rapport 1 er befolkningstallet i Unionen fortsat steget hurtigere hvilket opvejede de demografiske tendenser, mens antallet af kvinder steg, forstærket af be folkningstilvæksten.
(ie reduced participation) which offset demographic trends, while the number of women increased as higher participation reinforced pop ulation growth. In the age group in between, par ticipation of men declined while participation of women increased markedly.2
I aldersgruppen midt imellem faldt mændenes erhvervsfrekvens, mens kvindernes steg markant.2 end i slutningen af 1980-erne.
As forecast in the 5th Periodic Report,1 the population in the Union has continued to grow at a higher rate than at the end of the 1980s.
Selv om der er sket en naturlig befolkningsstigning, idet der var flere fødsler end dødsfald, har indvandring til Unionen fået større betydning.
Although there has been a natural ircrease in population, with births exceed ing deaths, inward migration into the Union has gained in importance.
I 1995 bidrag den med næsten 80% af den samlede befolkningsstigning, selv om den faldt noget i 1996 og 1997.
In 1995, it contributed nearly 80% of the total growth in population, though it de clined somewhat in 1996 and 1997.
Befolkningsprognoser til år 2025
Population projections to 2025
Den demografiske udvikling, 1985-95
Demographic developments, 1985-95
Unionens samlede indbyggertal (inkl. de nye tyske delstater steg med 0,36% årlig mellem 1985 og 1995, fra 358,5 til 371,5 millioner.
1 / tween 1985 and 1995, from 358'/
Stigningen var større i anden halvdel af perioden end i første, idet den fra 1989 til 1995 gennemsnitlig var på 0,4%, mod 0,2% i de fire forudgående år.
2 million. The rise was greater in the second half of the period than the first, averaging 0.4% between 1989 and 1995 as opposed to 0.2% over the pre vious four years.