natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er en del af årsagen til, at nogle af vejledningstjenesterne inden for uddannelsesinstitutionerne er struktureret på en måde, der sikrer deres neutralitet og forhindrer, at de skal stå til regnskab over for institutionerne selv.
It is partly for this reason that some guidance services working in educational institutions are structured in a way which affirms their neutrality and avoids them being accountable to the institutions themselves.
Rapporten om Danmark, s. 12 og 37.
Report on Denmark, pp.12 and 37.
I Belgien er Centrene for Psykologisk, Medicinsk og Social Rådgivning (PMS) selvstændige og uafhængige af skolerne.
In Belgium, the Psycho-Medico-Social (PMS) Centres are autonomous and independent of the schools.
Den enkelte elevs ret til uafhængig vejledning samt den måde, hvorpå denne ret håndhæves, er klart defineret.29
The individual student's right to independent guidance and the way in which it is exercised are clearly defined/29'
I Danmark har erhvervsvejlederne under Arbejdsformidlingen en officiel aftale om, at de er neutrale i forhold til de institutioner, hvortil deres klienter hører.30
In Denmark, the vocational counsellors in the Public Vocational Guidance Service have a formal agreement that they remain neutral in relation to the institutions to which their clients are attached/30'
I Storbritannien betragtes den neutrale status for de erhvervsvejledere, der arbejder uden for skoler og højere læreanstalter, som en vigtig faktor for de studerendes adgang til vejledning uden nogen form for institutionelt pres.31
In the United Kingdom, the impartiality of the careers officer based outside schools and colleges is regarded as important in enabling students to have access to guidance which is free from institutional pressures/31'
Generelt forsøger vejledningstjenesterne overalt i Fællesskabet i videst muligt omfang at fastholde deres neutrale stilling over for de forskellige former for pres, de måtte være udsat for.
In general, guidance services throughout the Community attempt to hold as closely as they can to a position of neutrality in relation to the variety of pressures which may be exerted on them.
Alle steder anses det enkelte individ for at være den vigtigste klient, selv om denne holdning dog kan modificeres i støne eller mindre omfang af en række andre krav.
All regard their primary client as being the individual, even though this may be modified by other demands to a lesser or greater extent.
I Tyskland hænger erhvervsvejledningens rolle nøje sammen med håndhævelsen af en række grundlovsfæstede rettigheder, herunder beskyttelse af den enkeltes værdighed, retten til en fri personlig udvikling, lige muligheder, beskyttelse af familien og retten til frit at kunne vælge erhverv, arbejdssted og uddannelsessted.
In Germany, the role of guidance services is linked to the realisation of constitutionally rooted rights, including: protection of human dignity; free development of personality; equality of opportunity; protection of family; and the right of free choice of occupation, place of work and place of training.
I loven om Forbundsinstituttet for Arbejdsformidlings aktiviteter står der, at rådgivningen ikke må være målrettet mod arbejdsmarkedet eller indebære nogen form for politisk eller uddannelsesmæssig styring af klienterne.32
The law relating to the activities of the Federal Employment Institute states that counselling must not be directed towards the labour market or involve any politico-educational direction of the clients/32'
Det er klart, at vejledningstjenesterne, hvis de skal være effektive, må have klienternes tillid, og at de opfattes som værende uafhængige af andre interesser.
Certainly, to be effective, it is important that guidance services should be trusted by clients and regarded by them as free from other vested interests.
Tilhørsforholdet til de faglige organisationer kan opfattes som et middel til at demonstrere og beskytte denne neutralitet.
Professionalisation may be seen as a means of declaring and protecting this neutrality.
Begrænsninger i den traditionelle faglige model
3.4.1 Limitations of the traditional professional model
Den voksende faglige orientering i vejledningstjenesterne indebære visse risici.
But the professionalisation of guidance services carries risks.
Som det er tilfældet på andre områder, kan en sådan model kritiseres for at kunne udnyttes til at tjene ikke klienternes interesser, men vejledningsfågets egne interesser.
As in the case of other fields, it may be open to attack as being a means of serving not the interests of clients but the selfinterest of the guidance professions.
Denne kritik kan i visse tilfælde være berettiget; nogle af de interessegrupper, der lægger et vist pres på vejledningstjenesterne -staten, erhvervslivet, uddannelsesinstitutionerne - kan være fristet til at benytte sig af en sådan kritik for at få luft for nogle af de frustrationer, de måtte have overfor vejledningstjenesterne.
At times, this charge may be justified; even where it is not, some of the vested interests exerting pressures on such services - governments, employers, educational institutions - may be tempted to use the charge as a way of venting any frustrations they may feel with the services.
Det er også vigtigt at gøre sig klart, at vejledningstjenesterne adskiller sig fra de mere typiske liberale erhverv - f.eks. læger og jurister - i mindst to afgørende henseender:
It is also important to recognise that guidance services differ from the archetypical professions - medicine and law, for example - in at least two important respects: o
0 Der er ingen funktioner, der nødvendigvis forudsætter vejledning: Folk kan udmærket klare sig selv - og gør det i mange tilfælde - på arbejdsmarkedet uden at skulle ty til vejledningstjenesterne.
There are no functions for which they are essential: people can, and often do, make their own way through their careers without recourse to such services.
Vejledningstjenesterne kan kun hjælpe folk til at klare sig bedre: Den grundlæggende idé er, at folk netop kan klare sig bedre, hvis de har adgang til vejledning.
The role of the services is ameliorative: the underlying belief is that people will manage better if they have access to them.
Der er ingen elementer i vejledernes arbejdsopgaver, som med rette kan hævdes at være et fagligt monopolområde, måske med undtagelse af psykometriske tests (hvilket kan være årsagen til, at visse vejledningstjenester tillægger sådanne tests så stor betydning).
There are no parts of the guidance role which can realistically be claimed as a professional monopoly, with the possible exception of psychometric tests (which may explain why some services have attached importance to such tests).
Mange mennesker søger hjælp, ikke fra professionelle rådgivere og konsulenter, men fra andre fagfolk (f.eks. lærere), fra publikationer eller medierne, fra familiemedlemmer, venner og bekendte.
Many people seek help not from professional counsellors but from other professionals (e.g. teachers), from publications or the media, or from relations, friends and acquaintances.
Det har i flere af EF-landene ført til voksende erkendelse af, at en fagligt snæver model, der udelukkende er bygget op omkring sagkyndig neutralitet, måske vil være utilstrækkelig fremover.
In the light of this, there is increasing recognition in several of the Member States that adhering to a narrow professional model built exclusively around the concept of expert neutrality may be an insufficient model for the future.
Naturligvis spiller en sådan neutralitet en meget vigtig rolle.
Certainly there is an important place for such neutrality.
Men det er muligt, at den må suppleres med en anden form for faglig indstilling, som er mindre restriktiv og mere orienteret imod samarbejde med eller kontakt til andre organer med en opprioritering af klienternes aktive inddragelse i vejledningsprocessen.
But it may be that it needs to be supplemented by forms of professionalism which are less restrictive, more open to working with and through other agencies, and more prepared to attach high priority to the active involvement of clients in the guidance process.
En af fordelene ved en sådan model er, at den kan bidrage til at hjælpe vejledningstjenesterne af med den følelse af magtesløshed, som til tider må overvælde dem, og som i et vist omfang er forårsaget af neutralitetsbegrebet.
One advantage of such a model is that it may help to release guidance services from the sense of impotence which they sometimes feel, and which the concept of "neutrality" tends to embody.
Det er en kendsgerning, at vejledningstjenesterne ikke altid er i stand til at levere det, som deres klienter har brug for.
The fact is that it is often not within the power of guidance services to provide what their clients want.
Det gælder specielt i en tid med høj arbejdsløshed, hvor mange mennesker er tvunget til at acceptere jobs, som ikke giver dem mulighed for fuldt ud at udnytte deres talenter og færdigheder, og hvor mange har svært ved at finde noget job overhovedet.
This is particularly the case at a time of high unemployment, when many people are forced to accept jobs which do not make full use of their talents and skills, and when many others have difficulties in finding any job at all.
Vejledningstjenesterne kan let blive syndebuk i en situation, hvor der ikke er tilstrækkeligt mange muligheder for den enkelte.
In this situation, guidance services can become scapegoats for the lack of opportunities with which individuals are confronted.
Den åbne model giver vejledningstjenesterne mulighed for at gå mere aktivt ind i processen ved at varetage den enkelte klients interesser og også ved at give tilbagemeldinger om udækkede behov til de ansvarlige for tilbuddene til klienterne (se afsnit 2.1.2).
The open model enables guidance services to seek to intervene more actively through advocacy on behalf of individual clients, and also through feedback of unmet needs to opportunity providers (see Section 2.1.2).
Visse vejledningstjenester arbejder også specielt aktivt med problemerne for særlige grupper såsom kvinder, etniske minoritetsgrupper og handicappede.
Some services also pay active attention to the needs of particular groups like women, ethnic minorities, and the handicapped.
De kan f.eks. udpege særlige vejledere til at hjælpe de handicappede og være med til at sikre, at der stilles tilstrækkelige faciliteter til rådighed for at give dem de bedst mulige chancer for at få meningsfyldt arbejde.
They may for example appoint special guidance staff to attend to the needs of the handicapped, and to help to ensure that adequate facilities are provided to maximise their chances of securing meaningful work.
Den åbne model kan også gøre det lettere for vejledningstjenesterne at tage fat på hele problemstillingen omkring den i mange lande ganske omfattende uformelle økonomi, som er baseret på selvstændig beskæftigelse og løst arbejde.
The open model can also make it easier for guidance services to grapple with the importance in many countries of the informal economy based around self-employment and casual work.
Denne økonomi er fortsat særlig stærk i Middelhavslande som Grækenland og Italien, men har også tiltrukket sig mere opmærksomhed i andre lande, efterhånden som arbejdsløsheden er steget.
This economy remains particularly strong in Mediterranean countries like Greece and Italy, and has also attracted more attention in other countries as their unemployment rates have grown.
En usmidig fagligt orienteret vejledningstjeneste, som opererer efter bureaukratiske principper, vil formentlig have svært ved at anerkende tilstedeværelsen af en sådan økonomi eller tage hensyn til den i vejledningsarbejdet. Den åbne model vil nok være mindre hæmmet i så henseende.
A rigid professional guidance service operating on bureaucratic principles is likely to find it difficult to recognise the existence of such an economy, or to incorporate any attention to it in their guidance practices.
En yderligere fordel ved den åbne model er, at den giver mulighed for langt bedre adgang til vejledning, uden at det øger det offentliges udgifter i væsentligt omfang.
A further attraction of the model is that it offers the prospect of significantly improving access to guidance without substantial increases in public expenditure.
Det er usandsynligt, at det offentliges udgifter til vejledningstjenesterne inden for en overskuelig fremtid vil blive forøget tilstrækkeligt i nogen af EF-landene til at skabe mulighed for en så stor udvidelse af vejledningstjenester baseret på den traditionelle model, at man kan imødekomme den stigende efterspørgsel efter vejledning.
For the foreseeable future, it seems unlikely that public expenditure on guidance services will be increased sufficiently in any of the Member States to permit an adequate extension of guidance services on the traditional model to respond to the increased demands now being made upon them.
Men hvis de eksisterende professionelle ressourcer kan udnyttes til at skabe mere varierede og mere bredt dækkende tilbud om hjælp, vil det muligvis også give øget tilfredshed hos klienterne. Disse tilbud kan omfatte:
If however the existing professional resources can be used to support a more diffuse range of help, a more satisfactory response may be possible.
0 stærkere integrering af vejledningselementer i undervisningsskemaer og uddannelsesforløb;
Embedding guidance elements more strongly within the curriculum of education and training programmes.
0 mere udpræget brug af gruppearbejde side om side med individuel klientkontakt;
Using group-work more extensively alongside one-to-one work.
0 bedre udnyttelse af den hjælp, der kan hentes via datateknologi og andre medier;
Exploiting more fully the help offered by computers and other media.
0 mere effektiv opbakning af tilbuddene fra mindre formelle vejledningskilder.
Supporting more effectively the help offered by less formal guidance sources.
De første to muligheder er allerede omhandlet i afsnit 2; den fjerde mulighed vil blive behandlet nærmere i afsnit 4.4.
The first two of these have already been discussed in Section 2; the fourth will be discussed in Section 4.4.
En kort gennemgang af den tredje mulighed vil imidlertid være relevant her.
A brief discussion of the third is however pertinent here.
Brug af datateknologi og andre medier
3.4.3 Using computers and other media
Det står allerede nu klart, at udviklingen inden for datateknologi og andre medier åbner vigtige nye muligheder for at forbedre kvaliteten af vejledningstilbuddene og gøre dem lettere tilgængelige.
It is already clear that developments in computers and other media offer important new opportunities to improve the quality of guidance provision and* to make it more readily accessible.
I de fleste lande benytter man i forvejen i vid udstrækning publikationer, fjernsyn og radio og andre audiovisuelle hjælpemidler.
Extensive use has already been made in most countries of publications, of television and radio, and of other audio-visual aids.
Hertil kommer, at der har været tale om en kraftig udvikling i programmellet på vejledningsområdet.
In addition, there has been a rapid growth of guidance software programs.
En undersøgelse i 199233omfattede over 135 sådanne programmer i de forskellige medlemslande.
A review in 1992(33' identified over 135 such programs in the different Member States.
De kan klassificeres efter de fire formål med erhvervsorienteringen og -vejledningen, som er opstillet i afsnit 2.2.4: Øget selvforståelse, øget viden om eksisterende muligheder, evnen til at træffe hensigtsmæssige beslutninger og evnen til udvikling og til at klare omskiftelser.
These can be classified in relation to the four aims of careers education and guidance identified in Section 2.2.4: self awareness; opportunity awareness; decision learning; and transition learning.
ØGET SELVFORSTÅELSE
SELF AWARENESS
ØGET VIDEN OM EKSISTERENDE MULIGHEDER
OPPORTUNITY AWARENESS
Jobsøgningsinstruktionsprogrammer
Job-seeking instructional programs
Indlæg på den Tredje Europæiske Konference om Brugen af Datateknologi i Erhvervsvejledningen, Nürnberg, 25.-27. november 1992.
Paper presented to the Third European Conference on Computers in Careers Guidance, Nürnberg, 25-27 November 1992.
Informationssøgningssystemer: Databaser om uddannelsestilbud, erhvervsmuligheder, eller virksomheder med en søgenøgle eller en menu med nøgleord, som sætter brugerne i stand til at finde de data, de ønsker.
Information-retrieval systems: databases of education and training opportunities, or of occupations, or of employers, with a menu of search factors or key words which enable users to find the data they want.
Som eksempler kan nævnes ORIEP (Belgien), MAXIDUE (Danmark), COBER (Tyskland), I-SEE (Nederlandene), SIOF (Portugal) og ECCTIS, MICRODOORS og TAP (Storbritannien).
Examples include ORIEP (Belgium), MAXIDUE (Denmark), COBER (Germany), I-SEE (Netherlands), SIOF (Portugal), and ECCTIS, MICRODOORS, and TAP (United Kingdom).
Virksomhedsspil og andre arbejdssimulationer: Disse programmer giver brugerne mulighed for at udforske bestemte erhvervsområder mere konkret.
Business games and other work simulations: enabling users to explore particular occupational areas in an experiential way.
"Matching"-system er: Disse programmer matcher de enkeltes profiler med profiler over muligheder (normalt erhverv eller fag) og udarbejder lister over de muligheder, som passer bedst til de individuelle profiler. Som eksempler kan nævnes BIZ (Tyskland) og CASCAID og JIIG-CAL (Storbritannien).
Matching systems: matching profiles of individuals against profiles of opportunities (usually occupations) and producing lists of the opportunities which match the individual profiles most closely.
Beslutningsstøttesystemer: Dataløse programmer, der har til formål at hjælpe brugerne med at finde ud af, hvad de egentlig mener om et begrænset antal valgmuligheder ved at opstille deres egne kriterier og anvende dem mere systematisk; systemerne kan også relatere den subjektive bedømmelse til opfattelsen af, hvilke muligheder der er for at få adgang til de pågældende erhverv. Som eksempel kan nævnes DECAID (Nederlandene).
Decision aids: dataless programs designed to help users sort out their own perceptions of the relative desirability of a small number of options, by defining their own criteria and applying them in a systematic way; may also relate such desirability to the perceived probability of securing entry.
Jobsøgningsinstruktionsprogrammer: Programmer, der lærer folk at klare sig i jobsamtaler og lave jobansøgninger. Som eksempel kan nævnes TIPS (Nederlandene).
Job-seeking instructional programs: programs teaching skills of handling interviews and making job applications.
Dedikerede tekstbehandlingsanlæg: Der er tale om et hjælpeværktøj, der skal lede brugeren igennem den proces, det er at udarbejde levnedsbeskrivelser eller udfylde ansøgningsformularer.
Dedicated word-processors: tutorial programs which prompt the user through the process of preparing curricula vitae or completing application forms.
Herudover anvendes datateknologi i vidt omfang inden for arbejdsformidlingen: Der er tale om programmer, der matcher information om de enkelte klienter med specifikke ledige stillinger. Som eksempel kan nævnes COMPAS (Tyskland).
In addition, computers are widely used for placement purposes: for matching information about individuals to specific job vacancies.
De amerikanske versioner af DISCOVER og SIGI anvendes i et vist omfang i Irland.34
The US versions of DISCOVER and SIGI are used to some extent in Ireland/34'
Der er betydelige omkostninger forbundet med at udvikle og ajourføre sådanne systemer.
The costs of developing and updating such systems are considerable.
Det potentielle marked skal være ganske stort for at kunne dække sådanne omkostninger.
The potential market has to be substantial to justify such costs.
Det er ikke sandsynligt, at ret mange EF-lande vil være i stand til at udvikle deres egne "maxisvstemer". stemer".
It seems unlikely that many Member States will be in a position to develop "maxi" systems on their own.
I nogle få lande anvender man teledatasystemerne til vejledningsf ormài: Disse systemer kan give adgang til store databaser med information ikke blot på vejledningskontorer og i klasseværelser, men også hjemme.
In a few countries, viewdata systems are used for guidance purposes: such systems have the potential to bring access to large databases of information not only into the guidance office and the classroom but also into the home.
I Frankrig anvendes MINITEL i vidt omfang til at formidle vejledningsinformationer.
In France, the MINITEL is widely used for disseminating guidance information.
ONISEP bruger det til at give skærmadgang til informationer om uddannelses- og erhvervsmuligheder og studie- og arbejdsmuligheder i Europa. Systemet omfatter en svarservice, der er åben døgnet rundt.
ONISEP use it to provide screen-access information on educational opportunities, on occupations, and on study and work in Europe: this includes a 48-hour "questions answered" service.
INFFO-centret bruger systemet til at formidle informationer om uddannelsesorganisationer (8 000-10 000 opkald om måneden) og om juridiske problemer.35
The INFFO Centre uses it to provide information about training organisations (8,000-10,000 calls each month) and legal problems/35'
Datateknologi betragtes ikke først og fremmest som et alternativ til konsulenternes vejledning, men snarere som et hjælpemiddel for konsulenterne.
Computers are widely seen not as an alternative to counsellor-based guidance services, but as a tool for use in such services.
Nogle mener også, at den kan medvirke til en udvikling, som kan indebære en kraftig forbedring af vejledningens kvalitet generelt.
Some also view them as an agent of change which could significantly improve the overall quality of the services.
Specielt giver den mulighed for at aflaste vejledningskonsulenterne for de mere rutinemæssige opgaver -f.eks. informationsformidling og administration af evalueringsinstrumenter - hvorved de bliver i stand til at koncentrere sig om de andre aspekter af vejledningsprocessen, hvor de skal udnytte deres rent menneskelige egenskaber, specielt selve rådgivningsfunktionen og rollen som forvalter af vejledningsressourcer.
In particular, they could release guidance practitioners from the more repetitive parts of their role - information dissemination, for example, and administration of assessment instruments - and could enable them to concentrate on those complementary aspects of the guidance process which make use of their distinctively human attributes: notably their roles as a counsellor and as a manager of guidance resources.
4.1 Samarbejde mellem professionelle vejledningstjenester
4.1 Linkages between Professional Guidance Services
Baggrund
4.1.1 Rationale
Det fremgik af afsnit 2, at vejledningstjenesternes struktur i de fleste af EF-landene er stærkt opdelt og præget af manglende sammenhæng:
Section 2 indicated that in most of the Member States, the structure of guidance services displays considerable fragmentation and discontinuity: o
Den enkelte klient skal måske på samme tidspunkt henvende sig til forskellige organer for at få uddannelsesvejledning og erhvervsvejledning og forskellige former for personlig og social rådgivning.
Individuals may at the same stage have to deal with different services for educational guidance, for vocational guidance, and for various forms of personal and social guidance.
En sådan opdeling kan gøre det vanskeligt for de forskellige organer at erkende, at den enkeltes problemer ofte hænger nøje sammen; det betyder også, at klienterne kan have svært ved at finde frem til den hjælpekilde, de har brug for.
Such fragmentation can make it difficult for each of these services to recognise that the individual's problems are often closely inter-woven; it also means that individuals may find it difficult to find the source of help they need.