natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direktivet støtter sin definition på en geografisk typologi for standarderne, som tæller tre typer af standarder alt efter det niveau, på hvilket det udstedende standardiseringsorgan arbejder: de internationale standarder, de europæiske standarder og de nationale standarder.
The directive bases its definition on a geographical typology of stand ards, which categorises three types of standards according to the scale on which the issuing organisation works: international stand ards, European standards and national standards.
Således vil en international standard kunne overtages som europæisk standard, og en europæisk standard vil obligatorisk blive overtaget som national standard af de nationale standardiseringsorganer.
There are links be tween these three levels: an international standard can be adopted as a European standard, and a European standard must be adopted as a national· standard by the national standardisation bodies.
En international standard vil til gengæld ikke nødvendigvis erstatte en national standard med samme formål.
An international standard, on the other hand, will not necessarily be substituted for a national standard on the same subject.
5) »standardiseringsprogram«, en arbejdsplan, der er udarbejdet af et anerkendt standardiseringsorgan, og som omfatter en oversigt over de løbende standardiseringsopgaver.
5. 'standards programme': a work programme of a recognised standardisation body listing the subjects on which standardisation work is being carried out;
Sidstnævnte kriterium synes at være en selvfølge for et dokument, hvis anvendelse er baseret på alle de interesseredes velvilje.
This last criterion appears obvious for a document whose application depends on the will of those who wish to use it.
Kriteriet er ikke desto mindre vigtigt, eftersom det indebærer, at eksistensen af en standard skal bringes til offentlighedens kundskab, og at dens tekst skal være let tilgængelig.
It is, nevertheless, important, because it implies that the public must be made aware of the existence of a standard and that its text should be readily accessible.
Som følge heraf udgiver de nationale, europæiske og internationale standardiseringsorganer deres standarder og sælger dem til offentligheden.
Consequently, the standardisation bodies, whether national, European or international, publish their standards and sell them to the public.
De indbyrdes distributionsaftaler, som forbinder disse organer, gør det ligeledes muligt for dem at tilfredsstille efterspørgslen fra enhver, der ønsker at rekvirere en national, europæisk eller international standard gennem det organ, som befinder sig i det pågældende land.
They are linked by distribution agreements which enable them to meet the request of anyone wishing to obtain a standard — whether national, European or international — from the body situated in their own country.
(') ISO, vejledning 2, første udgave, nr. 1.2.2. (') Om standardiseringens rolle som privilegeret middel til at organisere de økonomiske sammenhænge, se navnlig F. Nicolas' publikation Fælles standarder for erhvervslivet, — Europa-Kommissionen — Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Offentlige Publikationer.
(') See in particular the work by F. Nicolas, Des normes communes pour les entreprises (common standards for enterprises), European Commission, Office for Official Publications of the European Communities, on the role of standardisation as a favoured method of organising economic relationships.
Kapitel I — Direktivets anvendelsesområde nisk Standardisering) og ETSI (Det Europæiske Institut for Telekommunikationsstandarder) (1).
Chapter I — The scope of the directive
På nationalt plan udfærdiges disse programmer i nært samarbejde med eksperter fra de af erhvervslivets forskellige sektorer, der er del tagende parter i udarbejdelsen af standarderne.
These bodies prepare European standards in specific sectors of activity and the three of them together make up the European standardisation system.
På europæisk og in ternationalt plan foregår dette samarbejde mellem repræsentanterne for de forskellige medlemmer af disse organer.
They function in an autonomous but coordinated manner.
Disse tre organer udarbejder europæiske standarder inden for be stemte aktivitetsområder og udgør sammen det europæiske standardiseringssystem.
At a national level, these programmes are prepared in close collaboration with experts from the economic sectors which are most interested in the preparation of a standard.
De fungerer uafhængigt af hinanden, men koordinerer deres arbejde.
At the European and international levels, this cooperation takes place between representatives of the various members of these organisations.
6) »udkast til standard«, et dokument indeholdende teksten til tekniske specifikationer for et givet emne, der agtes vedtaget i henhold til den nationale standardiseringsprocedure i den form, hvori det foreligger efter det forberedende arbejde, og hvori det er blevet udsendt med henblik på kommentar eller offentlig stillingtagen.
6. 'draft standard': document containing the text of the technical specifications concerning a given subject, which is being considered for adoption in accordance with the national standards procedure, as that document stands after the preparatory work and as circulated for public comment or scrutiny;
Størstedelen af standarderne udfærdiges på forespørgsel af industrien.
Most standards are prepared at the request of industry.
Kommissionen kan ligeledes pålægge disse organer at udarbejde standarder inden for rammerne af gennemførelsen af fællesskabsretten.
The Commission can also request these bodies to prepare standards in the context of the implementation of Community legislation.
Man taler i så fald om standardiseringsarbejde, der er mandateret af Kommissionen til støtte for denne lovgivning.
This is known as standardisation work 'mandated' by the Commission in support of the legislation.
Såfremt disse standarder udarbejdes inden for rammerne af de såkaldte »ny metode«-direktiver, kalder man standarderne for »harmoniserede standarder«.
If these standards are prepared in the framework of the 'new approach' directives, they are known as 'harmonised stand ards'.
Produkter, som er fremstillet i overensstemmelse med disse standarder, anses for at være i overensstemmelse med de væsentlige krav i det pågældende direktiv.
The products manufactured in accordance with these standards benefit from a presumption of conformity with the essential require ments of a given directive.
Det drejer sig om direktiver, der blandt andet dækker elektromedicinsk udstyr, udstyr, som anvendes i eksplosive omgivelser, maskiners sikkerhed, elektromagnetisk kompatibilitet osv.
Such directives cover, among other things, electro-medical equipment, equipment used in an explosive atmosphere, machine safety, electromagnetic compatibility, etc.
I dette stykke defineres, hvad man præcist skal forstå ved »udkast til standard«: Det drejer sig ikke kun om intentionen om at påbegynde et standardiseringsarbejde, men derimod om en nøje defineret etape i standardens udarbejdelsesproces, nemlig den offentlige stillingtagen, som er den sidste etape inden dokumentets endelige vedtagelse.
This paragraph defines the exact meaning of 'draft standard'; it is not merely an intention to begin the work of standardisation but a very specific stage in the process of preparing the standard, that of public enquiry, the last stage before final adoption of the document.
På dette stadium er standarden endnu ikke blevet godkendt, men den indeholder alle de planlagte specifikationsteknikker, hvilket letter arbejdet med at identificere mulige handelshindringer
At this stage, the standard has still not been approved but it contains all the envisaged technical specifications, which makes it easier to identify potential barriers to trade.
CEN er en international sammenslutning efter belgisk ret, hvis hovedsæde har været beliggende i Bruxelles siden 1975.
'European standardisation body': a body referred to in Annex I;
Den talte indtil for nylig 18 fuldgyldige medlemmer — standardiseringsorganerne fra Unionens 15 medlemsstater (2) og fra medlem
Until recently, it had 18 full members — the standardisation bodies of the 15 Member States of the Union (!) and of the Member States of EFTA, with the exception of Liechtenstein, which does not have a standardisation body (').
De europæiske standardiseringsorganer, som er opført i bilag I i di rektivet, omfatter tre organer: CEN (Den Europæiske Standardiseringsorganisation), Cenelec (Den Europæiske Komité for Elektrotek slandene i Det Europæiske Frihandelsområde (EFTA), med undtagelse af Liechtenstein, som ikke har noget standardiseringsorgan (3).
There are three European standardisation bodies, listed in Annex I to the directive: CEN (European Committee for Standardisation), Cenelec (European Committee for Electrotechnical Standardisation) and ETSI (European Telecommunications Standards Institute) (').
(') Disse organers adresser står opført i bilag 3 i nærværende pjece. (') Belgien, Danmark, Finland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland, Østrig. (') Island, Norge, Schweiz.
CEN also has affiliate members, these being the standardisation bodies of Cyprus, Turkey, the countries of central and eastern
CEN tæller desuden de associerede medlemmer, som udgøres af standardiseringsorganerne fra Cypern, Tyrkiet, de central- og østeuro
(') The details of these bodies are given in Annex 3 to this booklet. (') Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, PortugaL Spain, Sweden, the United Kingdom. (') Iceland, Norway, Switzerland.
CEN's administrationsomkostninger dækkes af medlemmernes kontingenter og af tilskuddene fra EF og EFTA, men størstedelen af de samlede omkostninger ved den europæiske standardisering, nemlig ud gifterne til den nødvendige ekspertbistand for udarbejdelsen af standarderne, afholdes af de økonomiske aktører og i særdeleshed af in dustrien.
CEN's administrative costs are covered by the subscriptions of its members and resources allocated by the EC and EFTA, but the lion's share of the total cost of European standardisation, in other words the cost of the expertise required for preparing the standards, is covered by economic operators and particularly by industry.
ens vedkommende allerede har forbindelse til Unionen via en associeringsaftale med henblik på optagelse, eller som er på vej til dette. For kort tid siden blev Tjekkiets standardiseringsorgan anerkendt som det 19. fuldgyldige medlem.
Europe (') and the Baltic States (2), countries which for the most part are already linked to the Union by an associate membership agreement with the prospect of accession, or which are in the process of becoming so.
Det blev oprettet den 13. december 1972, selv om den europæiske standardisering inden for elektroteknik allerede begyndte i 1960'erne.
It was established on 13 December 1972, although European electrotechnical standardisation had started in the 1960s.
Siden juni 1992 har CEN udvidet sin kreds med »associerede med lemmer«, der er organisationer, som på europæisk plan repræsenterer økonomiske og sociale interesser, og som kan deltage i de forberedende drøftelser og i de trufne beslutninger i de instanser, der tager sig af administrationen af standardiseringsprogrammeme (3).
Since June 1992, CEN has enlarged its circle to include 'associate members', organisations representing economic and social interests on a European leveL, which may take part in preparatory discussions and in the decisions taken by the bodies responsible for administering standards programmes (3).
CEN er opbygget af:
The organs of CEN comprise:
Ligesom CEN er Cenelec en international ikke-udbyttegivende sammenslutning efter belgisk ret med hovedsæde i Bruxelles. Den tæller 18 fuldgyldige medlemmer — de nationale elektrotekniske komitéer fra Unionens og EFTA's medlemsstater — samt flere associerede med lemmer.
Like CEN, it is a non-profit-making international association governed by Belgian law whose headquarters are in Brussels.
— Generalforsamlingen, en politisk instans, som består af en re præsentant for hvert nationalt standardiseringsorgan, og som varetager CEN's øverste ledelse; Bestyreken, som varetager den ge nerelle administration af systemet; Generabekretariatet, som sørger for den daglige ledelse af aktiviteterne, samt Den Tekniske Af deling, som er ansvarlig for koordineringen af de tekniske aktiviteter og for den administrative beslutningstagning med hensyn til procedurerne for vedtagelse af standarder
— the General Assembly, a policy body, composed of a representative of each national standardisation body, which directs CEN activities at the highest level; the Board of Directors which is responsible for the general administration of the system; the Cen tral Secretariat, which is responsible for the day-to-day management of its activities; and the Technical Board, which is responsible for the coordination of technical activity and technical decision-making under the procedures for the adoption of standards;
— et administrationssystem for de tekniske aktiviteter, organiseret omkring de vigtigste aktivitetssektorer
The latter take part in the standardisation process, particularly at the pre-stand-ardisation stage of the work.
— de organer, som udarbejder standarderne, det vil sige de tekniske udvalg og deres arbejdsgrupper, som består af eksperter fra CEN's medlemslande.
— the bodies responsible for preparing the standards, which are the technical committees and their working parties, composed of experts who are members of CEN from all the sectors concerned with standardisation (industry, public authorities, scientists, consumers, trades unions) wishing to make a contribution to technical work at a European level.
Eksperterne kommer fra alle de områder, der er be rørt af standardiseringen (industrien, den offentlige forvaltning, videnskabsmænd, forbrugere, fagforeninger), og som ønsker at give deres bidrag til det tekniske arbejde på europæisk plan.
The organs of Cenelec are, with some minor differences, similar to those of CEN: a General Assembly, a Board of Directors, a Technical
På internationalt plan har Cenelec et nært samarbejde med IEC (Den Internationale Elektrotekniske Kommission) på grundlag af en aftale om samarbejde og udveksling af tekniske informationer (4), der kan sammenlignes med Wien-aftalen mellem CEN og ISO.
(') Albania, Bulgaria, Croatia, Hungary, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia. (') Estonia, Latvia, Lithuania.
(') Albanien, Bulgarien, Kroatien, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Ungarn. (') Estland, Letland, Litauen. (') ANEC (Den europæiske forbrugerorganisation for standardisering), CEFIC (Det Europæiske Råd for den Kemiske Industri), ECMA (Sammenslutningen af europæiske datamaskinefa brikanter), FIEC (byggeindustriens europæiske sammenslutning), CES (Den europæiske faglige Samarbejdsorganisation). (') Lugano-aftalen, underskrevet af Cenelec og IEC i oktober 1991, og som har dannet basis for Dresden-aftalen.
(J) European Association for Coordination of Consumer Representation in Standardisation, European Council of Chemical Manufacturers' Federations, European Computer Manufacturers' Association, European Construction Industry Federation, European Trade Union Confederation. (') Lugano Agreement, signed by Cenelec and the IEC in October 1991, which became the Dresden Agreement.
Kapitel I — Direktivets anvendelsesområde onssektoren, skaber sammenfaldet af informationsteknologien, kom munikationsteknologien og den audiovisuelle teknologi en sand industriel revolution, som bidrager til informationssamfundets tilblivelse.
Board, technical committees working in accordance with rules com mon to both CEN and Cenelec, and subcommittees.
Cenelec er, på nær nogle enkelte detaljer, bygget op som CEN: Generalforsamling, Bestyrelse, Teknisk afdeling, tekniske udvalg fungerende efter fælles regler for CEN og Cenelec, samt underudvalg.
ever, in addition to these developments in the telecommunications sector, the convergence of information, communications and audiovisual technologies is causing a veritable industrial revolution which will culminate in the information society.
Europa deltager allerede på nuværende tidspunkt i denne revolution, hvis socioøkonomiske betydning er enorm.
Europe is now participating in this revolution, and the socioeconomic stakes are high.
For at brugerne skal kun ne udnytte denne til fulde, skal de forskellige operatørers netværk være forbundet med hinanden og kunne arbejde sammen.
If users are to benefit fully, interconnection and interoperability of operator networks are essential.
Det er en ikke-udbyttegivende sammenslutning efter fransk ret oprettet i 1988 på initiativ af Den europæiske konference af Post- og Teleadministrationen (CEPT).
It is a non-profit-making association governed by French law which was established in 1988 at the initiative of the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT).
Dets hovedsæde lig ger i Sophis Antipolis (Frankrig).
Its headquarters are in Sophia Antipolis (France).
De standarder, som ETSI udgiver, tjener dette formål, eftersom de går ud på at sikre, at de nye tjenester, som brugerne tilbydes, og det ter minaludstyr, som er til rådighed på markedet, er kompatibelt.
The standards published by ETSI contribute to this objective since they are aimed at ensuring the compatibility of new services offered to users as well as of the terminal equipment which is available on the market.
Standarderne dækker tre store områder:
These standards cover three main areas:
— multimediatjenester til industrien og det private marked
— multimedia services for industry and the residential market,
ETSI, som er af meget nyere dato end CEN og Cenelec, var ikke med i den oprindelige udgave af direktiv 83/189/EØF.
ETSI was formed much more recently than CEN and Cenelec and does not appear in the initial version of Directive 83/189/EEC.
Det blev tilføjet i 1992 under en ændring af bilag I ('), efter at være blevet officielt anerkendt som europæisk standardiseringsorgan af Fællesskabets in stitutioner (2).
It was added when Annex I was amended in 1992 ('), after having been of ficially recognised as a European standardisation body by the Com munity institutions (').
— personlige mobiltjenester
— terminal services for personal mobile communications,
— elektroniske motorveje, herunder infrastruktur, tjenester og applikationer. plikationer.
— information superhighways, including infrastructure, services and applications.
ETSI er opstået som følge af konstateringen af, at kun et paneuropæisk telekommunikationsorgan med udvidet interoperabilitet kunne gøre det muligt at skabe et europæisk marked for telekommunikati onsudstyr og -tjenester.
ETSI arose from the realisation that a pan-European telecommunications infrastructure characterised by a high degree of interoperability was the only way to enable a European market for telecommunications equipment and services to be established.
Dets oprettelse er et svar på den grønbog, der blev offentliggjort i 1987 af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber for om »etablering af et fælles marked for teletjenester og -udstyr« (3) med henblik på at fremskynde den tekniske harmonisering, som er nødvendig for udviklingen af telekommunikationsnettene, industrien og ny teknologi.
It was created in response to the Green Paper published in 1987 by the Commission of the European Communities on 'the development of a common market for telecommunications services and equipment' (J), with a view to accelerating the technical harmonisation which was essential to the growth of networks, industry and new technologies.
ETSI er i sin opbygning og funktion vidt forskellig fra CEN og Cene lec.
The structures and operation of ETSI differ considerably from those of CEN and Cenelec.
Mens arbejdet i CEN og Cenelec for en stor dels vedkommende er tilrettelagt omkring nationale udvalg, er ETSI et åbent forum — og samtidig det eneste af slagsen på telekommunikationsområdet — som samler alle de af markedets aktører, som ønsker at deltage i ETSI's arbejde og at anvende de standarder, som ETSI udgiver.
Whereas within CEN and Cenelec the work is organised largely around national delegations, ETSI is an open forum — the only one within the telecommunications field — which groups together all the market operators who wish to take part in its work and use its standards.
I ETSI kan optages de nationale offentlige forvaltninger, de nationale standardiseringsorganer, netoperatørerne, fabrikanterne af udstyr, brugerne, leverandørerne af tjenesteydelser, forskningsorganerne, de rådgivende selskaber osv. Optagelsen kan ske enten individuelt eller via de nationale eller europæiske organer.
Centred on advanced technologies, ETSI is the product of its age; throughout the world telecommunications are constantly finding new applications (communications networks between companies, teleworking, access to scientific databases and games, the development of preventive health care and care at home for the elderly, etc.). How
ETSI, som er rettet mod højteknologi, er et produkt af sin tid: Der findes ikke ét sted på jorden, hvor telekommunikation ikke uafladeligt finder nye anvendelsesmuligheder (kommunikationsnet mellem virksomheder, distancearbejde, adgang til videnskabelige databaser og spil, udvikling af forebyggende medicin- og sundhedspleje til ældre osv.).
National governments, national standardisation bodies, network op erators, equipment manufacturers, users, service suppliers, research bodies, consultancy companies, etc. can all be members of ETSI.
Men ud over denne udvikling, der er begrænset til telekommunikati
Membership can be either on an individual basis or through national or European bodies.
(') Afgørelse 92/400/EØF af 15. juli 1992, EFT L 221 af 6.8.1992, s. 55. (') Før standardiseringen inden for telekommunikation blev organiseret på europæisk plan, var telekommunikationssektoren næsten udelukkende dækket af nationale forskrifter.
(') Decision 92/400/EEC of 15 July 1992, 0J L 221, 6.8.1992, p. 55. (') Before the standardisation of telecommunications became established on a European leveL the telecommunications sector was almost exclusively covered by national regula tions.
Da efterkommeisen af CEPfs anbefalinger ikke var sikret i medlemsstaterne, var harmoniseringen på dette tidspunkt ikke effektiv. (') K0M(87) 290 endelig udg. af 30.6.1987.
Since there was no certainty that the Member States would adopt the recommendations of the CEPT, there was no effective harmonisation at the time. (') C0M(87) 290 final of 30 June 1987.
I overensstemmelse med det princip om åbenhed, som styrer ETSI's organisation, er det part i forskellige internationale aftaler, heri blandt navnlig aftalen med ISO/IEC, CEPT og UIT (Den Internationale Telekommunikationsunion).
— special committees set up by the General Assembly for specific tasks and for a defined period.
ETSI tæller tre kategorier af medlemmer: fuldgyldige medlemmer, as socierede medlemmer og observatører.
ETSI has three member categories: full members, associate members and observer members.
Alle kan deltage i generalforsamlingens møder, men kun de fuldgyldige medlemmer er stemmeberettigede. rettigede.
All can attend the meetings of the General Assembly, but only full members can vote.
De fuldgyldige medlemmer og observatørerne skal være hjemmehørende i et CEPT-medLemsland (EU-medlemsstaterne, EFTA-landene, de central- og østeuropæiske lande, Tyrkiet, Cypern og Malta).
Full members and observer members must be established in a CEPT Member State (Member States of the EU, Member States of EFTA, the countries of central and eastern Europe, Turkey, Cyprus and Malta).
De »associerede medlemmer« er repræsentanter for lande uden for Europa (f.eks. Australien og Israel).
'Associate members' are representatives of non-European countries (for example, Australia and Israel).
De kan deltage i det tekniske arbejde og i generalforsamlingen.
They can take part in the technical work and attend the General Assembly.