natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette medførte et naturligt fald på 100.000 pr. år i 1991 og 1992 -eller 0,6% af den østtyske befolkning.
At the same time, average wages increased by nearly 35% in 1992 and 12% in 1993.
Faldet var særlig markant i de i forvejen tyndt befolkede landområder (især i Mecklenburg-Vorpommern og det nordlige Brandenburg), i de små og mellemstore industribyer og i kernen af storbyerne, mens der er sket en vækst i forstadsområderne til de større byer, hvor den økonomiske udvikling har været stærkere og arbejdsløsheden lavere. Færre jobmuligheder i Vesten og sti
The restructuring of the East German economy has led to significant imbalances in trade between the two parts of Germany, with East Germany being very dependent on financial transfers from the rest of the country. This is reflected in the fact that domestic spending in East Germany exceeded internally generated real income by around 80% in 1992 and 1993, subsidised mainly by transfer payments (of the order of 100 billion ECU) from West Germany.
Produktionen og beskæftigelsen i de nye delstater er faldet drastisk siden genforeningen.
Underlying the recent growth in output was a significant rise in investment, of 24% and 16% in 1992 and 1993, respectively, in the form mainly of an in crease in construction (36% and 24%), though the rise in investment in new capital equipment (11% and 8%) was also significant.
Sammen med det tidligere Tjekkoslovakiet blev DDR almindelig vis betragtet som den højst udviklede del af COME-CON-området.
This pushed up the share of gross investment in GDP to nearly 50% in 1992 and 1993, much higher than in the rest of the Community (20%) (Table 25).
BNI pr. indbygger er beregnet til at have været ca. to tredjedele af gennemsnittet i Fællesskabet i 1988.
Investment has been largely concentrated in services, the share in industry declining from around 33% to under 30% between 1991 and 1993.
I 1991 var den faldet til een tredjedel af dette gennemsnit.
(Economic surveys suggest that such high rates of investment
Siden erden dog steget til næsten halvdelen af fællesskabsgennemsnittet.
The instability of the East German economy is espe cially evident in the performance of manufacturing, the output of which fell in 1992 and in 1993 was only two-thirds the level in the second half of 1990.
Foreløbige beregninger viser en BNI pr. indbygger på omkring 43% af fællesskabsgennemsnittet i 1992 og 49% i 1993.
The structure of industry has changed extensively since unification.
Dette var ledsaget af et fald i beskæftigelsen, hvilket tyder på en endnu større stigning i arbejdskraftens produktivitet. Samtidig steg de gen-
In particular, mechanical engineering has declined in importance while strong demand for food combined with the boom in construction have increased the importance of related industries.
Kapitel 11 ­ Aktuelle emner og problemer nemsnitlige lønninger med næsten 35% i 1992 og 12% i 1993.
Chapter 11 - Current issues and problems
Dette afspejles deri, at det hjemlige forbrug i Østtyskland oversteg den internt frembragte rea­lindkomst med ca. 80% i 1992 og 1993, der hoved­sageligt var finansieret af overførselsbetalinger (i størrelsesordenen 100 milliarder ECU) fra Vest­tyskland.
Employment has also influenced the pattern of privatisation which has progressed most in these sectors, while small and mediumsized firms in these industries have per formed better since privatisation.
Dette bragte andelen af bruttoinvesteringer i BNI op på næsten 50% i 1992 og 1993, hvilket er meget højere end i resten af Fællesskabet (20%) (Tabel 25).
Between 1989 and 1992, employment in agriculture fell to a third of its previous level; in mining and manufacturing, it declined to below 30% of the level in 1989.
Investeringerne har hovedsageligt været koncentreret i tjenesteydelser, idet den andel, der blev investeret i industri, faldt fra ca. 33% til under 30% mellem 1991 og 1993.
In 1993, although the rate of decline in both total and manufacturing employment slowed down throughout the region, there was still an overall fall of just over 3%, while the share of employment in manufacturing declined to 20% (35% in West Germany).
(Øko­nomiske undersøgelser viser, at så høje stigninger i investeringerne sandsynligvis ikke kan opretholdes i 1994 og især ikke i fabrikationsvirksomhed, hvor investeringerne forventes at blive lavere end i 1993.)
This de cline was accompanied by a fall in employment in research and development in industry (from 80,000 in 1990 to 20,000 in 1992). At the same time, the
Ustabiliteten i den østtyske økonomi viser sig i særlig grad i, hvordan fabrikationsvirksomheden har klaret sig.
The privatisation of companies is intended to be completed by the end of 1994, though the task is becoming increasingly difficult.
Dens produktion faldt i 1992, og i 1993 var den kun på to tredjedele af, hvad den var i andet halvår af 1990.
Among the enter prises remaining with the State Trust Agency are largescale producers in chemicals and mechanical and electrical engineering in which there are likely to be further job losses.
Industriens struktur har ændret sig markant siden genforeningen.
These industries are concentrated in such regions as Halle, Magdeburg, Dessau, Cottbus and Chemnitz and it is here that the process of restructuring and the need to revitalise industrial centres will be particularly acute over the coming years.
Især har maskinkonstruktionen mistet betydning, mens en stærk efterspørgsel på fødevarer kombineret med den stærke vækst i byggeriet har øget betydningen af de dertil relaterede brancher.
Privatisation has produced no net revenue for the government budget - on the contrary, the State Trust Agency will probably show a large deficit of nearly 140 billion ECU or more at the end of the privatisation process.
■ Arbejdsløse
D Other job losses
D Offentlige
D Short-time workers
­ 4 beskæftigelsesprojekter
] Public work programmes
0 Andre mistede arbejdspladser = førtidspensionister og mennesker, der deltager i efteruddannelsesprogrammer.
0 Other job losses = early retirement and participants in further education measures.
Kapitel 11 ­ Aktuelle emner og problemer
Chapter 11 - Current issues and problems
Kort 24 Arbejdsløse i de nye tyske delstater, 1994
Unemployment in the new German Länder, 1994
%af arbejdsstyrken α
% labour force
Mellem 1989 og 1992 faldt beskæftigelsen inden for landbruget til en tredjedel af det tidligere niveau; inden for minedrift og fabrikationsvirksom­hed faldt den til under 30% af niveauet i 1989 (Bilag, Tabel A.24).
27% of those registered as unemployed in May 1992 had been out of work for more than a year and by November 1992, this had risen to 46%.
I 1993 var der stadig, selv om hastighe­den, hvormed faldet i beskæftigelsen totalt og inden for fabrikationsvirksomhed, tog af i hele regionen, et generelt fald på godt 3%, mens beskæftigelsesande­len inden for fabrikationsvirksomhed faldt til 20% (35% i Vesttyskland).
Short­time working, further training and public work pro­grammes as well as commuting to the West to work are indicative of the extreme pressure on the East German labour market, and for some time the rate of job creation is unlikely to be sufficient to prevent long­term unemployment from continuing to rise.
Dette fald blev ledsaget af et fald i beskæftigelsen inden for industriel forskning og udvikling (fra 80.000 i 1990 til 20.000 i 1992).
Figures based on registered unemployment according to 'he German national concept, 3/94
påvirketprivatiseringsmønstret,somharudvikletsig kraftigst inden for disse sektorer, mens de små og mellemstore virksomheder inden for disse brancher har klaret sig bedre, efter at de er blevet privatiseret.
. ^A / V; number of self­employed increased (from around 200,000 in 1989 to 560,000 in 1992), reflecting the growth in services, though by not nearly enough to compensate for losses in other sectors.
Bortfaldet af arbejdspladser medførte, at den regi­strerede arbejdsløshed steg til ca. 15% i både 1992 og 1993, hvilket er et godt stykke over den gennem­snitlige arbejdsløshed i Tyskland og i Fællesskabet (Fig. 43).
Job losses led to registered unemployment increasing to around 15% in both 1992 and 1993, well above the average rate in Germany and the Community (Graph 43).
Ifølge beregninger foretaget af Fællesskabets Arbejdsstyrkeundersøgelser var ar­bejdsløsheden i henhold til ILO's definitioner på 13% i april 1993, hvilket er 3 procentpoint over fællesskabsgennemsnittet.
On Community Labour Force Survey estimates, the unemployment rate on ILO definitions was 13% in April 1993, 3 percentage points above the Community average.
Uden de mange direkte arbejdsmarkedstiltag (nedsat arbejdstid, offentlige beskæftigelsesprojekter og efteruddannelsespro­grammer) kunne arbejdsløsheden let have overskre­det 30%.
Without the many direct labour market measures (short­time working, public works and further education programmes) unem­ployment might well have exceeded 30%.
Medregnes førtidspensionering og pendling til Vesttyskland, var manglen på arbejdspladser på ca. 38% af arbejdsstyrken i 1992.
Including early retirement and commuting to the West, the deficiency in jobs amounted to some 38% of the labour force in 1992.
Kvinderne er blevet ramt hårdere af arbejdsløsheden end mændene, idet deres andel af beskæftigelsen
Although all East German Länder show similar trends in unemployment, there are signs of a growing disparity among them.
Det er hensigten, at virksomhedsprivatiseringen skal være afsluttet ved udgangen af 1994, men denne opgave bliver stedse vanskeligere.
The difference between the NUTS 3 regions with the lowest and highest unem­ployment rate widened from 5 percentage points in 1991 to 17 percentage points at the end of 1993.
Blandt de virksomheder, der stadig er underlagt Treuhand, er der store producenter af kemiske, mekaniske og elektriske produkter, hvori det er sandsynligt, at flere arbejdspladser vil gå tabt. Disse industrivirk­somheder er koncentreret i regioner som Halle, Magdeburg, Dessau, Cottbus og Chemnitz, og det er her, at omstruktureringsprocessen og behovet for at genoplive de industrielle knudepunkter vil være særlig akut i de kommende år.
The capital cities of the new Länder ­ Dresden, Berlin, Schwering, Potsdam, Magdeburg and Erfurt ­ as well as a number of other larger urban areas have profited from job creation in public and private services and have relatively low levels of unemployment.
Privatiseringen har ikke skabt noget nettoprovenu til finansloven ­tværtimod vil Treuhand sandsynligvis komme ud med et stort underskud på næsten 140 milliarder ECU eller mere, når privatiseringsprocessen er gennemført.
The situation is especially difficult in the Eastern parts of Mecklenburg­Vorpommern and Sachsen (bordering Poland) as well as in some central areas of East Germany where the opportunities for commuting to the West, to Western parts of Berlin or to the capital cities of the new Länder are non­existent. These areas also registered high rates of outward migration.
Som anført i Den Fjerde Periodiske Beretning er problemerne med en utilstrækkelig og forfaldende infrastruktur i det tidligere DDR akutte.
As noted in the Fourth Periodic Report, the problems of an inadequate and decaying infrastructure in the former GDR are acute.
Nylige be regninger viser, at det for at bringe den østtyske infrastruktur op på vestlig standard vil koste: faldt fra 49% til 43% mellem 1989 og 1992, og deres andel af arbejdsløsheden oversteg 60%.
Recent estimates suggest that to bring the East German infrastructure up to Western standards will cost:
• 225-300 milliarder ECU for boligbyggeri; ·
• for residential accommodation, 225-300 bil lion ECU;
• 100-150 milliarder ECU for oprensning af miljøet;
• for cleaning up the environment, 100-250 bil lion ECU;
• 30-50 milliarder ECU for telekommunikationsanlæg. anlæg.
• for telecommunications, 30-50 billion ECU·
Langtidsarbejdsløshed er også dukket op som et problem.
For East Germany to adapt to Western standards in the face of wages and labour costs increasing ahead of productivity and a declining industrial base is proving to be extremely difficult.
27% af de, der var registreret som arbejdsløse i maj 1992, havde været arbejdsløse i over et år, og i november 1992 var dette tal steget til 46%.
An urgent task remains, therefore, to diminish the deficiencies of infrastructure, labour productivity, capital stock and technology.
Disse tal gælder imidlertid for gennemsnitlige fællesskabsstandarder, som er vidt forskellige landene og regionerne imellem.
These figures, however, apply to average Community standards which vary widely between countries and regions.
Den østtyske infrastrukturs tilstand er på mange måder ikke værre end den, man finder i nogle af Fællesskabets svagere regioner.
The state of East German infrastructure is no worse in many respects to that in some of the Community's weaker regions.
Den væsentligste undtagelse er telekommunikationen, der på grund af mange års forsømmelse er langt ringere end noget andet sted i Fællesskabet.
The main exception is telecommunications which because of years of neglect are far inferior to anywhere in the Community.
Her er der allerede sket forbedringer.
Here, improvements have already been made.
I 1991 var antallet af forbindelser pr. indbygger en tredjedel af antallet i resten af Tyskland mod en femtedel i 1989.
In 1991, the number of connections per inhabitant were a third of the number in the rest of Germany as against a fifth in 1989.
I 1995 skal denne forskel ifølge planen være fuldstændig
By 1995, the plan is for this difference to be eliminated completely.
43 Arbejdsløshedsprocenter i de nye tyske delstater, 1990-1993 end
43 Unemployment rates in the new German Länder, 1990-1993
Selv om alle de østtyske delstater udviser de samme tendenser for så vidt angår arbejdsløshed, er der tegn på en voksende uensartethed blandt dem.
The new German Länder face the basic challenge of finding their niche in a more competitive European market.
Forskellen mellem NUTS niveau 3-regionerne med lavest og højest arbejdsløshed øgedes fra 5 procentpoint i 1991 til 17 procentpoint i slutningen af 1993 (Kort 24).
Because of trade liberalisation, they have to compete not only with the more advanced regions in the West but also with the less developed regions in Central and Eastern Europe.
Hovedstæderne i de nye delstater - Dresden, Berlin, Potsdam, Magdeburg og Erfurt - samt en række andre større byområder har nydt godt af jobskabelsen inden for offentlige og private tjenesteydelser, og de har en relativt lav arbejdsløshed.
The former have par ticular advantages, better infrastructure and higher productivity in particular, though they also have high wages and high land prices.
Kapitel 11 - Aktuelle emner og problemer elimineret. Imidlertid ligger det tidsrum, det generelt vil vare at bringe infrastrukturen på andre områder op på lige fod med fællesskabsstandarderne, i de fleste tilfælde på mellem 10 og 20 år.
Chapter 11 - Current issues and problems land space in urban areas, mineral resources for the building industry, an agricultural sector which is potentially productive and a high level of social infrastructure.
Udnyttelsen af disse fortrin er afhængig af, at der findes en balance mellem højere produktivitet og højere lønninger og levestandarder.
Exploiting these advantages depends on striking a balance between higher labour productivity and increased wages and standards of living.
Tjekkiet synes især at have haft held med at tilpasse sin økonomi, at udnytte sine specielle fordele og at tiltrække uden landske investeringer.
This needs to be supported by extensive modifications to the regulatory framework in line with local conditions.
Det er uundgåeligt, at konvergensen til produktiviteten og infrastrukturen i vest bliver en langvarig proces.
The convergence to Western levels of labour productivity and infrastructure will inevitably be a longterm process.
Som det også er tilfældet i andre regioner af Fællesskabet, er der risiko for, at nominelle lønninger og omkostninger til arbejdskraft konvergerer hurtigere end produktiviteten.
As in certain other regions of the Community, the risk is that nominal wages and la bour costs will converge more rapidly than productivity.
Dette vil have tendens til at sinke processen med at opnå reel konvergens, idet det vil forhindre den ønskværdige stigning i beskæftigel sen og give anledning til stor arbejdsløshed på trods af massive støtteforanstaltninger.
This will tend to slow down the process of real convergence by preventing the desirable growth of employment and giving rise to high unemployment despite massive support measures.
Fravær af en vækst, der hviler i sig selv, og som er baseret på de iboende muligheder, kan medføre en situation med perma nent store overførsler af ressourcer, uden at dette giver anledning til andet end et skuffende lavt økonomisk aktivitetsniveau.
The absence of self-sustaining growth based on indigenous potential could give rise to a situation of permanently high transfers of resources only to maintain disappointingly low levels of economic activity.
Sådan har det været længe i Italien.
This has been the case in Italy for a long time.
Resultatet er, at de økonomiske vanskelig heder er blevet mangedoblet, og væksten i den nationale økonomi er blevet holdt nede.
As a result, financial difficulties have multiplied and the growth of the national economy has been held back.
Det viser sig at være ekstremt vanskeligt for Østtyskland at tilpasse sig til vestlige standarder, fordi lønninger og omkostninger til arbejdskraft stiger hurtigere end produktiviteten, og den industrielle basis reduceres.
In sum, to arrest the process of deindustrialisation and to reconstruct the economy requires improving the competitiveness of existing enterprises, support for the creation of new firms and better use of the skills of the labour force.
Der udestår derfor en hasteopgave med at forbedre den utilstrækkelige infrastruktur, produktivitet, kapitalgrundlag og teknologi. Der må især sat
To this end, the high level of public and private transfers, in general, and invest ment, in particular, must be efficiently used to ensure that the economy becomes more productive as the only sustainable basis for the creation of new jobs and the promotion of economic convergence and successful integration into the national and Community framework.
Det kan sammenfattende siges, at afindustrialise- ses på små og mellemstore virksomheder og på tje ringsprocessen kun kan standses og økonomien re nesteydelser til produktionsvirksomheder, da det konstrueres, hvis de eksisterende virksomheders l-r\n l'ii til ptíih- rngmm
F. Abraham and P. Van Rompuy (1993), The regional policy implications of Economic and Monetary Union, study financed by DG XVI of the European Commission.
Regionale strukturer og problemer i nabolande fælles gruppe, mens Østrig er noget forskelligt fra dem geografisk og økonomisk.
Regional structures and problems in neighbouring countries together, while Austria is somewhat different geographically and economically.
De lande, der tilhører Det Europæiske Frihandelsområde (EFTA), har formelt indgået nye aftaler med Fællesskabet i form af dannelsen af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
The countries belonging to the European Free Trade Area (EFTA) have formally concluded new arrangements with the Community in the form of the formation of the European Economic Area (EEA).
Schweiz har dog besluttet sig for ikke at gå ind i EØS.
Switzerland, however, has decided against joining the EEA.
Dette kapitel gennemgår den socioøkonomiske situation i regionerne i de 4 EFTA-lande, som har afsluttet forhandlingerne, der kan føre frem mod fuldt med lemskab af Fællesskabet, nemlig Østrig, Finland, Norge og Sverige.
This chapter examines the socioeconomic situation in the regions of the 4 EFTA countries which have completed negotiations leading to full membership of the Community - Austria, Finland, Norway and Sweden.
EFTA-landene har en befolkning på i alt 25 millioner eller godt 7% af det nuværende Fællesskab.
The population of the EFTA countries totals 25 million or just over 7% of the present Community.
Generelt svarer de fire EFTA-landes demografiske situation og fremtidsudsigter til forholdene i mange dele af Fællesskabet.
In general, the demographic situation and prospects for the four EFTA countries are similar to many parts of the Community.
Forskellene er for størstedelens ved kommende et spørgsmål om timing, og især de nor diske lande oplevede en faldende fødselshyppighed med en deraf følgende ældning af befolkningen noget før størstedelen af Fællesskabet. Der er derfor en ældre aldersstruktur i de fire EFTA-landes befolkning, især i Sverige og Norge.
The differences are largely a matter of timing and the Nordic countries, in particular, experienced falling fertility and a consequent ageing of the population somewhat in advance of most of the Community.
Der er imidlertid tegn på, at fødselshyppigheden igen er på vej op i disse lande, og når dette kombineres med de seneste ten denser i retning mod en øget migration, kan befolkningstilvæksten godt begynde at accelerere en smule.
There are signs, however, of a recovery in fertility rates in these countries and, combined with recent trends towards increasing migration, population growth could begin to accelerate gently.
For de lande i Central- og Østeuropa, hvor planlægningen tidligere skete centralt, giver de Europa aftaler, der er indgået med Fællesskabet, mulighed for tættere samarbejde på en lang række områder (herunder liberalisering af handelen i deres favør og konsultation om regionalpolitiske emner, som be skrevet nedenfor).
For the former centrally-planned countries of Central and Eastern Europe, the Europe Agreements con cluded with the Community provide for closer co operation on a wide range of matters (including trade liberalisation in their favour and consultation on re gional policy issues, as described below).
Der er en tendens til, at disse aftaler bliver betragtet som et skridt i retning mod fuldt medlemskab af Fællesskabet, især i de fire lande - Polen, Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet - som vil blive gennemgået senere i kapitlet.
These Agreements tend to be seen as a step towards full membership of the Community, especially in the four countries - Poland, Hungary and the Czech and Slovak Republics - examined later in the chapter.
Stigningen i fødselshyppighed vil først få indflydelse på den arbejdsdygtige befolkning og arbejdsstyrken i begyndelsen af det næste århundrede.
The recovery in fertility rates will only impact on the population of working age and the labour force at the beginning of the next century.
Med undtagelse af Østrig er landenes aktivitetsprocenter, især for kvinder, allerede tæt på den danske - som er den højeste i Fællesskabet - og yderligere væsentlige stigninger er derfor usandsynlige.
With the exception of Austria, activity rates, especially for women, are already close to those of Denmark - the highest in the Community - and further significant increases are therefore improbable.
Østrig (lander)
Norway (filke)
Lavest
High es
Lavest
Low es
Befolkningstæthed
Density
BNI pr. indbygger
GDP per head
De tre nordiske lande dækker tilsammen et landom­råde på over 1,1 million kvadratkilometer og har en samlet befolkning på 18 millioner, svarende til halv­delen af Fællesskabets landområde men kun til 5% af befolkningen (Tabel 26).
Länder are comparable to NU TS 2; others comparable to NUTS 3 Source: Eurostat, calculations DGXVI the labour force in the EFTA countries ­ some 12.8 million ­ are unlikely to change much during the rest of this century but could rise in the next.
Nord for denne linje er der et meget stort område med små byer, som typisk er afhængige af grundlæggende økonomiske aktivite­ter. 20% af landområdet ligger nord for Polarcirklen. Dette område er kendetegnet ved ekstreme klimafor­hold med lange vintre og lave temperaturer.
North of the line, there is a vast area of small settlements typically dependent on basic economic activities.
Den meget lave gennemsnitlige befolkningstæthed ­16 indbyggere pr. kvadratkilometer mod 145 i Fællesskabet ­ dækker over store forskelle (Kort 12.1). Syd for en horisontal linje nord for by­
The very low average population density ­ 16 people per square kilometre as against 145 in the EC ­conceals wide differences (Map 0).