natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et yderligere problem er de højere uddannelses­institutioners karakter, det faktum at de er opdelt i undersystemer, deres mangfoldige finansieringskilder og den deraf afledte vanskelighed med at måle omfanget af den offentlige og den private finansiering.
A further difficulty arises from the nature of the higher education systems, their fragmentation into sub-systems, their "multisourcing" (i.e. the range of agencies which fund them), and the resultant difficulty of measuring public and private inputs.
Det står imidlertid klart, at der gøres en øget indsats for at indsamle og vurdere oplysninger herom, navnlig for så vidt angår omfanget af de videregående uddannelsers finansiering "udefra" sammenholdt med den offentlige finansiering.
It is clear nevertheless that greater efforts are being made to collect and assess such information, particular as regards the proportion of external funding for higher education as compared with public funding.
15 I det omfang der kan udledes en tendens, kan man sige, at erhvervslivets bidrag er stigende, men i de fleste lande var udgangspunktet meget beskedent.
15 Insofar as a trend can be established, it can be said that industrial contributions are increasing, but from a very small base in most countries.
Disse bidrag udgør fortsat en meget lille del af universiteternes forskningsindtægter.
These contributions still represent a small minority of university research income.
Der var ikke i et eneste tilfælde tale om, at indtægter fra erhvervslivet udgjorde mere end 20% af de samlede indtægter fra ekstern forskning, men det er meget muligt, at man ved kun at se på indtægterne undervurderer den rolle, erhvervslivet spiller for fastsættelsen af forskningsbevillingerne til de videregående uddannelser.
In no case was industrial income reported as being more than 20 % of the total for external research, although it may be that the emphasis on income alone underestimates the role of industry in setting the research agenda of higher education.
Nogle forskningsprogrammer på både nationalt og europæisk plan forudsætter, at en virksomhed har godkendt dem, men uden forpligtelse til at yde nogen videre økonomisk støtte.
Some research programmes at both national and Community level require an endorsement from an enterprise but no significant cash contribution.
På den anden side kan der ikke spores nogen generel tendens til, at en større andel af erhvervslivets forskningsudgifter anvendes inden for de videregående uddannelser.
On the other hand, there is less evidence of a concerted rise in the proportion of industrial research expenditure being spent in higher education.
I Italien blev andelen opgivet til 0,53%. I Danmark var den under 2%, og den stiger kun meget langsomt.
In Italy, the proportion was given as 0.53 %, in Denmark less than 2 % and growing very slowly.
16 Situationen var ikke meget anderledes for de grunduddannelses- og efter- og videreuddannelsesaktiviteter, som de videregående uddannelser stod for, men en be­mærkelsesværdig undtagelse herfra udgjorde efter- og videreuddannelsen i Frankrig, hvor virksomhederne yder tilskud til omkostningerne til de institutioner, der tilbyder efter- og videreuddannelse.
16 There was little evidence of a different situation in initial and continuing training activities (insofar as they are undertaken within higher education), although a notable exception was continuing education in France, where companies contribute to the costs of those institutions providing vocational training.
Det anslås, at erhvervslivets bidrag på dette område nu udgør 31% af de videregående uddannelsers samlede indkomster, hvilket er en stigning på 20% siden 1988/89.
It is estimated that industrial contributions in this area now represent 31 % of total higher education resources, an increase of 20 % since 1988/89.
17 Selv om erhvervslivets samlede bidrag stiger, siger rapporterne ikke meget om, hvilken nettoeffekt de har på institutionernes finanser. Behovet for flere midler angives ofte, eksempelvis i den nederlandske rapport, som en hovedmotivation for institutioner, der indleder et eksternt samarbejde.
17 Although gross contributions from industry are rising, the reports give little indication as to their net effect on institutional finances.
Hvis det er tilfældet, vil et sådant samarbejde muligvis ikke kunne holde på længere sigt, da en stor del af samarbejdet finder sted under offentligt finansierede ordninger, der kun dækker en del af de samlede omkostninger.
If this is the case, then the long-term future of such collaboration may be fragile, since much of the collaboration takes place under publicly funded schemes which meet only a proportion of the full economic cost of the work.
Erhvervslivet har også udtrykt uvilje imod at dække sådanne omkostninger.
Industry has also expressed an unwillingness to meet such costs.
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
Cooperation will also become increasingly relevant as institutions more clearly separate the costs of teaching and research activities.
Konkurrenceforbedring gennem erhvervsuddannelse på højt niveau : Europæisk samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
Advanced training for competitive advantage :
Denne del beskriver mere specifikt de europæiske aspekter af samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet om erhvervsuddannelse på højt niveau med særlig hensyntagen til erfaringerne med COMETT-programmet.
This section looks more specifically at European aspects of higher educationindustry cooperation in advanced training, taking particular account of the experience of the COMETT programme.
Formålet er at indkredse de centrale budskaber, der kan uddrages af erfaringerne på fællesskabsplan og på nationalt plan.
The aim is to identify the key messages which have emerged from European Community and national experiences.
SAMARBEJDET MELLEM DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER OG ERHVERVSLIVET GENERELT
HIGHER EDUCATION-INDUSTRY COOPERATION GENERALLY
Samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er ikke et mål i sig selv.
Higher educationindustry cooperation is not an end in itself.
De mest vellykkede eksempler på samarbejde opstår, når samarbejdet indledes som en måde at nå bestemte mål på.
The most successful cases of cooperation occur when the cooperation is adopted as a means of achieving specific goals.
Et egentligt samarbejde kan da også bedst opnås, når de deltagende parter er enige om, at samarbejdet giver resultater, der er påviseligt bedre end dem, som de videregående uddannelser eller virksomhederne kunne have opnået hver for sig.
Also, real cooperation is best achieved when those involved agree that the cooperation gives results which are demonstrably better than would be achieved by higher education or companies working on their own.
1 Dialogen mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet skal holdes i gang og styrkes, mens man arbejder hen imod nye former for partnerskaber med klare mål og aktioner.
1 Dialogue between industry and higher education needs to be maintained and strengthened, working towards new modes of partnership with clear goals and actions.
Hvis samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet skal fungere godt, må det baseres på en klar forståelse af de videregående uddannelsers og erhvervslivets særlige kendetegn.
If higher educationindustry collaboration is to thrive, then it must be based on clear understanding of the nature of higher education and business.
Det er nemmest at fastsætte fælles målsætninger, når partnerne respekterer de forskelle, der er mellem de videregående uddannelsers og erhvervslivets primære funktioner.
Aims and objectives are best shared when the partners respect the differences in the primary functions of business and higher education.
NOGLE VÆSENTLIGE FORSKELLE MELLEM DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER OG VIRKSOMHEDER
SOME KEY DIFFERENCES BETWEEN HIGHER EDUCATION AND BUSINESS
De videregående uddannelser
Higher Education
Den primære funktion er at få virksomheden til at fungere og give overskud ved hjælp af sine produkter og tjenester
Primary function is to achieve business success and profitability through their products and services
Den primære funktion er at fremme kundskabsniveauet gennem undervisning og forskning
Primary functions of advancement of learning through teaching and research
Frembringelse af viden (abstrakt og anvendt), men med særligt henblik på grundforskning og udvidelse af kundskaberne på alle områder (lang sigt)
Pursuit of all types of knowledge (pure and applied), but with special concern for basic research and the extension of knowledge in all fields ("long term")
Direkte ønske om viden og kvalifikationer, som er afgørende for virksomhedens resultater (selv om nogle store virksomheder har FoU-investeringer). og derfor opprioring af den viden . der kan udnyttes kommercielt (kort sigt)
Direct concern for knowledge and skills crucial for performance of the business (although certain large companies have R & D investment), which therefore places high premium on commercially applicable knowledge ("short term")
Privat finansieret, men med visse offentlige tilskud eller skattemæssige fordele, hvor dette er aftalt under overholdelse af konkurrencereglerne
Predominantly publicly funded, but with emergence of both private higher education institutions and certain functions undertaken on a commercial basis
Overvejende offentligt finansieret, men der findes både offentlige og private højere uddannelsesinstitutioner, og visse funktioner gennemføres på et kommercielt grundlag
Privately funded, but with certain public subventions or fiscal advantages where agreed within competition rules
De ansatte har ofte en begrænset ansættelsessikkerhed
Key employees normally enjoy high job security
De faste medarbejdere har normalt en stor ansættelsessikkerhed
Employees often have low job security
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
Except for large State-owned companies, companies have considerable freedom to determine their own financial and personnel management structures
NOGLE VÆSENTLIGE FORSKELLE MELLEM DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER OG VIRKSOMHEDER
The degree to which their services are directed at the local Community varies considerably.
De videregående uddannelser
Higher Education-Industry Cooperation
Bortset fra de statsejede selskaber har virksomhederne en betydelig grad af frihed til at fastlægge deres egne regler for finansiering og personaleadministration
SOME KEY DEFERENCES BETWEEN HIGHER EDUCATION AND BUSINESS
Den grundlæggende ledelsesmodel omfatter hierarki, autoritet, målelighed, ansvarlighed.
Basic management model involves hierarchy, authority, measurability, accountability.
Dog erkendes der i stigende grad et behov for nye fremgangsmåder, der er baseret på overførsel af viden og teamwork
However, increasing recognition of new approaches based on knowledge transmission and teamwork.
Den grundlæggende ledelsesmodel er konsensus og høring i grupper af ligemænd, normalt i stærkt decentraliserede strukturer (fakulteter, institutter).
Basic management model is through peer group consensus and consultation, normally within very decentralised structures (faculties, departments).
Dog anerkendes i stigende grad betydningen af institutionelle ledelsesstrategier og planlægning
However, increasing recognition of importance of institutional management strategies and planning.
Konkurrence og frie markedsprincipper er den erklærede hovedhjørnesten i virksomhedernes tilgangsvinkel
Competition and free market principles are the keystones of the business approach and openly recognised as such.
I gruppen af ligemænd stiller mange højere uddannelsesinstitutioner sig skeptiske til konkurrenceprincippet og tillægger samarbejde og fælles beslutningstagning større værdi
Within their peer group, many higher education institutions are reserved about the principle of competition, setting a higher value on cooperation and collegiality.
Tendensen går i retning af mindre enheder
"De-massification"
2 Det mest engagerede samarbejde opnås, hvis der kommer en kvalitetsforbedring ud af den samordnede indsats inden for områder som: undervisningsdimensionen i hele teknologioverførselsprocessen og undervisningens . reelle inddragelse i teknologioverførslen kandidaternes kvalitet, dvs. om de er forberedt til de nuværende og fremtidige markeder tilstedeværelsen af undervisningsmaterialer og kurser af høj kvalitet til brug for såvel virksomhederne som de højere uddannelsesinstitutioner selv de højere uddannelsesinstitutioners evne til at tilpasse sig skiftende behov opnåelse af større rentabilitet af investeringer i FoU gennem sammenkædning med uddannelsestiltag nedbringelse af uddannelsesomkostningerne.
2 The most committed collaboration will be achieved if there is a "quality dividend" resulting from the pooling of effort in areas such as :
Samarbejdstype
THE QUALITY DIVnJENDS
Virksomhedens udbytte
Type of cooperation
De videregående uddannelsers udbytte
Benefits for Business
► større bevidsthed om virksomhedens behov for videregående uddannelse
Benefits for Higher Education
STRUKTURER FOR DIALOGEN MELLEM DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER OG ERHVERVSLIVET
STRUCTURES FOR HIGHER EDUCATION-INDUSTRY DIALOGUE
► udbygning af forbindelserne med de videregående uddannelser, som kan have en afsmittende virkning på andre områder (f.eks. FoU-samarbejde. efterog videreuddannelse) ► etablering af europæiske net ' forbedring af kendskabet til andre virksomheder i samme sektor eller region
► higher level of awareness of business' needs in higher education ► extended links with higher education which can provide benefits in other areas (eg R & D cooperation, continuing education and training) ► European networking ► intelligence gathering on other companies in the same sector or region ► openings for developing inter­company cooperation
► etablering af europæiske net, herunder samarbejde med andre højere uddannelsesinstitutioner
► regular and direct feedback on business needs, thereby improving the match between training supply and demand ► extended links with industry which can provide benefits in other areas (eg R & D cooperation, continuing education and training) ► European networking, including cooperation with other higher education institutions
► indledning af samarbejde mellem virksomheder
JOINT EDUCATION AND TRAINING PROJECTS
► direkte indflydelse på den tilbudte undervisnings form og karakter samt på indholdet
► direct influence on form and type of training given and on content ► access to latest R & D results and thereby to potential new products and processes ► more accessible and cost-effective training, particularly through open and distance learning ► improved market awareness through contacts with competitor companies
► feedback til forbedring af grunduddannelsens kvalitet ► adgang til top-ekspertviden på banebrydende og omkostningstunge teknologiområder
► feedback to enhance quality of initial education ► access to state-of-the-art expertise in leading edge and cost-intensive technology areas ► preparation for tomorrow's increasing and massive continuing training requirement ► access to new markets relevant for other activities (notably R & D) ► access to new sources of funding ► opportunities to develop marketing skills
► bedre markedskendskab gennem kontakten med konkurrerende virksomheder
Higher Education-Industry Cooperation
► åbning for samarbejdsmuligheder med udenlandske virksomheder
Benefits for Business
► tilpasning af forsknings- og undervisningsaktiviteterne til erhvervslivets skiftende behov
► feedback on employers' requirements of study programmes ► continuing refinement of degree programmes in order to provide higher quality programmes and enhanced employment prospects for graduates ► opening up cooperation possibilities with foreign companies
► rentabel tilførsel af ny ekspertviden til virksomheden ► strategiske samarbejdsmuligheder, der giver adgang til de seneste FoU-resultater
► privileged access to high-quality potential recruits ► exposure to graduates from other countries of potential market interest ► opportunities to influence the content and quality of higher education programmes in the medium and long term ► opening up cooperation possibilities with foreign higher education institutions
UDVEKSLING OG PERSONALEUDV1KLI NG FOR DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER OG ERHVERVSLIVET
EXCHANGES AND STAFF DEVELOPMENT INVOLVING HIGHER EDUCATION AND INDUSTRY
► tilbud om intern undervisning af høj kvalitet
► cost-effective introduction of new expertise into the company ► strategic cooperation possibilities giving access to latest R & D results ► provision of high quality internal training
► ajourføring af medarbejdernes kvalifikationer på områder, hvor det er erhvervslivet, der er banebrydende » forbedring af de strategiske samarbejdsmuligheder for hele institutionen
► adaptation of research and training activities to changing industrial needs ► state-of-the-art updating for staff in areas where leading edge is in industry sector ► improving strategic cooperation possibilities for the institution as a whole
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
► contribution to achieving a more responsive education and training system (speed and quality of adaptation)
DANNELSESBEHOV OG UDDANNELSES­
TRAINING NEEDS AND TRAINING PROVISION ANALYSIS (TNA/TPA)
► medvirken til at få et mere fleksibelt uddannelsessystem (tilpasningsevne og -hastighed)
► broad-based access to specific industry sectors and their needs
► medvirken til at få et mere fleksibelt uddannelsessystem (tilpasningsevne og -hastighed) ► bredt anlagt adgang til specifikke erhvervssektorer og deres behov ► øget lokal og regional indflydelse ► feedback, der kan anvendes på grunduddannelsen
► enhanced local and regional role ► feedback through to initial education
► øget incitament for virksomheden til at gennemtænke sine fremtidige uddannelsesbehov ► inkorporering af analysen af uddannelsesbehovene i virksomhedens måde at skaffe sig løbende informationer på
► contribution to achieving a more responsive education and training system (speed and quality of adaptation) ► increased pressure on company to think through its future training needs ► embedding training needs analysis into company practice to provide information on a regular basis
3 De højere uddannelsesinstitutioner og virksomhederne - men navnlig de højere uddannelsesinstitutioner - må i deres institutionelle målsætning og planlægning integrere en strategi for samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, både generelt og med henblik på særligt udvalgte sektorer, hvor et sådant samarbejde kan være afgørende for, om målsætningen lykkes eller slår fejl.
3 Higher education institutions and companies - but especially higher education institutions - need to integrate into their institutional mission and plan a strategy regarding higher educationindustry cooperation, both generally and in regard to specific target sectors where such cooperation may determine success or failure.
Ansvaret herfor påhviler i særlig grad den øverste ledelse, som burde støttes gennem de europæiske initiativer, der tager sigte på at forbedre deres strategiske lederevner.
In that respect, a special responsibility falls on senior management, who should be supported through European initiatives aimed at improving their strategic management ability.
Vurderingen af nøgleteknologiernes strategiske betydning kan gøres lettere, ved at der etableres stabile forbindelser med vigtige videncentre, og samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet kan være det, der gør forskellen.
Assessment of the strategic importance of key technologies can be made easier through stable alliances with key centres of knowledge. Higher educationindustry cooperation can help ensure these alliances.
4 Virksomhederne vil med rette først og fremmest ønske at beskæftige sig med det direkte udbytte på relativt kort sigt af samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
4 Companies will rightly be primarily concerned with the direct and shorter-term benefits from higher educationindustry collaboration.
En socialt engageret virksomhed har en aktiv politik over for samfundet, både lokalt og generelt, og ikke kun med hensyn til uddannelse, men også på områder som kultur, byplanlægning og regional udvikling samt med hensyn til miljøet.
The socially responsive company has an active policy towards its community, both locally and globally, not only with regard to education, but also in areas such as cultural affairs, urban and regional development, and the environment.
Sådanne politikker bør opfattes som forbilleder og bør støttes.
Such policies should be seen as models and should be encouraged.
Disse politikker vil også formidle en god kommunikation mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
Those policies will also support good communication between higher education and industry.
5 Analyse af kvalifikations- og uddannelsesbehov er et meget vigtigt område, hvor samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er nødvendigt og påtrængende på grund af de åbenbare og vedvarende kvalifikationsmangler, der er ved at opstå.
5 Skills and training needs analysis is a vital area where higher educationindustry cooperation is indispensable and urgent in view of the clear and persistent skills gaps which are emerging.
Man kan kun sikre en uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet, hvis man har en fuldstændig og fleksibel forståelse af vidbuddet og efterspørgslen.
High-quality education and training requires a full and adaptable understanding of demand and supply.
Hverken de videregående uddannelsesinstitutioner, eller arbejdsgiverne har endnu vænnet sig til at foretage en løbende analyse af. om der er overensstemmelse mellem det aktuelle uddannelsestilbud og de skiftende behov, og del gælder såvel den enkeltes som arbejdsgiverens behov.
Neither higher education "suppliers" nor employers are as yet accustomed to constant analysis of the "match" between current training supply and the shifting demand, whether in terms of individual or employer needs.
Der findes ingen standardredskaber til at foretage en sådan analyse med. og arbejdet med at udvikle og inkorporere bedre redskaber og metoder er yderst vigtigt.
There are no standard tools available for this analysis, and work on developing and embedding better tools and methodologies is essential.
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
• sectorally. in two senses : ► in science and technology sectors ► in business sectors which are strategic for the European economy as a whole
• metodisk, hvor der er behov for en bedre forståelse af metoder til analyse af udviklingen på kvalifikationsområdet og for uddannelse i brug af disse metoder.
• methodologically, where there is a need for better understanding of various approaches to the analysis of developments in skills and qualifications and for training in the application of those methods.
6 På trods af de mange erfaringer, der er indhøstet i de europæiske og nationale programmer, er der stadig overordentlig store vanskeligheder forbundet med at klargøre uddannelsens betydning for udviklingen af de små og mellemstore virksomheders aktiviteter.
6 Despite extensive experience in European and national programmes, there are still immense difficulties in ensuring the contribution of training to business development within SMEs.
Der skal udvikles en særlig strategi for, hvordan der bedst kan sættes ind på europæisk plan.
A special strategy has still to be developed, based on better appreciation of the circumstances in which a European approach is the right one.