natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Man har aldrig fundet det nødvendigt at indføre hvile- og/eller køretider for chaufførerne på Malta, da afstandene er så korte.
(iii) at less than 4% of GNP, agricultural production is too low for the country to be self-sufficient: imports easily outstrip exports;
Men arbejdsforholdene for ansatte i den offentlige transportsektor er reguleret ved loven om offentlig transport.
Conditions for setting up shipping companies in Malta and obtaining the Maltese flag are less stringent than those generally applied by the Member States.
Der findes et godt retsgrundlag vedrørende miljø og folkesundhed.
(iv) 75% of foreign trade is with the Community, and exports cover about 65% of imports.
Der er fastlagt tekniske standarder for motorkøretøjer.
These parameters give rise to the estimates set out below.
Lovgivningen om færdselssikkerhed omfatter også hastighedsbegrænsninger. Der er indtil videre ikke nogen lovgivning vedrørende anvendelse af sikkerhedsbælter. kerhedsbælter.
Implementation of international safety and pollution prevention standards lags behind the average for the Community fleet.
Betingelserne for at sejle under maltesisk flag kan give anledning til problemer med konkurrencefordrejning på grund af lav beskatning og den omstændighed, at der ikke findes bestemmelser om besætningens nationalitet.
Malta has signed 34 air services agreements and a further five have been initialled. All Member States apart from Greece have signed or initialled such agreements with Malta.
Med 38 abonnentlinjer pr. 100 indbyggere, 190450 telefoner installeret i 1991 og et næsten totalt digitaliseret net i 1992 indtager Malta en god position i Middelhavsområdet.
Output accounts for less than 4% of GNP and Malta is a heavy net importer of agricultural products.
Man kunne ligeledes nævne særlige ydelser for ældre og handicappede.
Expenditure on Malta is likely to be very low to negligible. ligible.
Der er således ikke tale om store forsinkelser med hensyn til de grundlæggende telefonydelser i forhold til det generelle økonomiske udviklingsniveau. Malta vil imidlertid eventuelt kunne drage nytte af støtte i henhold til samhørighedspolitikken til udvikling af nye telekommunikationsydelser.
The following matters would have to be discussed in depth in any accession negotiations:
Alle medlemsstaterne, undtagen Grækenland, har undertegnet eller paraferet aftaler om lufttrafik med Malta.
Malta would be fully eligible under Objective 1. Given a population of around 350 000 inhabitants, and applying the per capita aid given to Greece, estimated expenditure under this heading is around ECU 60 million.
Under eventuelle tiltrædelsesforhandlinger vil følgende skulle drøftes i enkeltheder:
Malta's share of administrative expenditure should match its share of the Community's population and its share of other expenditure should reflect its share of GNP.
Andre udgifter
Consumer policy
Maltas andel i administrative udgifter vil komme til at svare til befolkningens størrelse set i EUR 12 sammenhæng og i andre udgifter til Maltas BNI set i EUR 12 sammenhæng.
In the light of the country's foreign trade, accession would generate traditional own resources estimated at ECU 3 million in agricultural levies and ECU 12 million in customs duties.
Udgifterne i henhold til disse politikker anslås til ca. 5 mio. ECU.
The Community budget would lose ECU 7 million in customs duties.
Indtægter
Product safety
• en landbrugsproduktion på under 4% af Maltas BNP, som ikke er tilstrækkelig til at dække den indenlandske efterspørgsel. Malta importerer mange flere landbrugsprodukter end det eksporterer
Maltese legislation will need to be recast to bring it into line with Community legislation.
Man kan derfor konstatere, at indtægterne til EF's budget fra Malta vil ligge tæt op af Maltas andel i BNI og udgøre 25 - 30 mio. ECU.
Community budget revenue provided by Malta would therefore be roughly in proportion to its share of GNP, amounting to between ECU 25 and 30 million. lion.
Udgifter
Conclusion
Følgerne af Maltas tiltrædelse kan resumeres til en forøgelse af udgifterne på omkring 60-70 mio. ECU, i meget høj grad i tilslutning til strukturfonden.
Maltese membership would mean extra expenditure of between ECU 60 and 70 million, chiefly out of the Structural Funds.
Indtægterne til EFs budget er ca. 25-30 mio. ECU.
Revenue flowing into the Community budget would amount to ECU 25 to 30 million, making Malta a net beneficiary.
Malta vil i alt blive nettomodtager, men virkningerne vil være ubetydelige for Fællesskabets budget.
However, the effect on the Community budget would be slight
Landbrugsudgifterne til Malta vil være meget laveja næsten helt uden betydning.
Informing consumers and protecting their interests
Samarbejde om retlige og indre anliggender
Labelling of foodstuffs does not seem to pose major problems.
Maltas regering har forpligtet sig til at opfylde alle forpligtelser og ansvarsopgaver, der følger af
The Maltese Government has undertaken to fulfil all the obligations and responsibilities stemming from the Treaty on European Union.'
Traktaten om Den Europæiske Union ')· Dette indebærer, at Maltas myndigheder skal godkende alle beslutninger og afgørelser vedrørende samarbejde om retlige og indre anliggender som defineret i afsnit VI i Traktaten om Den Europæiske Union.
This means accepting all the decisions relating to cooperation on justice and home affairs as defined in Title VI of that Treaty.
Indførelsen af specifikke bestemmelser i maltesisk ret er nødvendig, hvad angår urimelige kontraktklausuler, pakkerejser, forbrugskredit, kontrakter forhandlet på afstand, timeshare, sammenlignende og vildledende reklame samt visse aspekter i kontrakter, der er forhandelt uden for selve forretningsstedet.
EC directives on the compulsory labelling of the fibre content of textiles and on textile names, and directives on the types of analysis to be used in monitor ing conformity, will also have to be incorporated into Maltese law.
Der synes ikke at være større problemer vedrørende mærkning af levnedsmidler.
Compulsory provisions in Maltese law not present in Community law (e.g. on product care labelling) should be examined to see that they do not constitute barriers to the free movement of textile products in the Community.
Malta har begrænset samarbejdserfaring med Fælles skabet, men har samarbejdet med Italien på visse områder, der er behandlet i dette kapitel. Som eksempel kan man nævne aftalerne om afskaffelse af visumpligt med medlemsstaterne og aftalen af 1991 med Italien om ulovlig handel med narkotika.
Malta has some experience of cooperation with Community countries, notably Italy, in some of these areas: the agreements to abolish visas and the 1991 accord with Italy relating to drugs trafficking are but two examples.
Først ved en undersøgelse i fællesskab af de nærmere enkeltheder i dette regelværk vil det kunne fastslås, hvilken indsats der er påkrævet.
However, compliance with the Treaty's Title VI obligations could require a substantial effort by the country's authorities to ensure that the necessary steps are taken to achieve full coopera-
Endelig vil Maltas eventuelle tiltrædelse indebære ganske betydelige ændringer i lovgivningen.
Accession would therefore give rise to considerable legislative changes.
Statistiske bilag: Vigtigste økonomiske indikatorer
Statistical annex — Main economic indicators Graph 1 - GDP growth rate
BNP - reel vækstrate.
Real GDP growth rate
Diagram 2 - BNP pr. indbygger i købekraftspariteter
Graph 2 - GDP per capita in purchasing power parities
1982 1983 1984 Kilde: Verdensbanken, Eurostat.
1982 1983 1984 Sources: World Bank, Eurostat.
(Forbrugerpriser)
(Private consumption prices)
Diagram 4 - Løbende betalingsbalance og de enkelte poster
Graph 4 - Balance of current account and its components
Delbalance for tjenesteydelser, renter og udbytte
Balance of services and factors incomes
Balance for varer og tjenesteydelser
Balance of goods and services
Diagram 5 - Indtægtsstrukturer i den offentlige sektor i 1991
Graph 5 - Structure of public sector revenue, 1991
Licenser og andre indirekte afgifter 12%
Licences and other indirect taxes (12%)
Told og punktafgifter 35%
Customs and excise (35%)
Andre direkte afgifter 1 %
Other direct taxes (1%)
Befolkning: 360 000 indbyggere Erhvervsaktiv befolkning.' 127 000
Population: 360 000 of which working population: 127 000
BNP-vækstrate (%)
GDP growth rate (%)
Arbejdsløshed : 3,6 % i 1991
Unemployment (1991): 3.6%
Beskæftigelse og BNP: 1991 (%)
Structure of employment and GDP (1991)
Industri Byggeri Private tjenester og andre Offentlige tjenester (heraf offentlige virk somheder)
Agriculture Industry Construction Private service and others Public service (of which publ c enterprises)
Maltas handelsforbindelser (1992)
Trade relations (1992)
NB: Indtægter fra turisme
NB: Tourism income
Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement — Commission opinion on Malta's application for membership
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 6
z 6
KONTORETFOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 6
De Europæiske Fællesskaber Kommissionen
Commission of the European Communitie
Kommissionens udtalelse om Republikken Cyperns ansøgning om medlemskab jf
Commission opinion on the application by the Republic of Cyprus for membership s
1 /93 Tale holdt af Kommissionens formand Jacques Delors i Europa-Parlamentet i anledning af debatten ved indsættelsen af den nye Kommission
1/93 Address by Jacques Delors, President of the Commission, to the European Parliament on the occasion of the investiture debate of the new Commission
Kommissionens arbejdsprogram for 1993-1994
The Commission's work programme for 1993-94
Kommissionens lovgivningsprogram for 1993
The Commission's legislative programme for 1993
Fælles erklæring om lovgivningsprogrammet for 1993
Joint declaration on the 1993 legislative programme
Kommissionens udtalelse om Republikken Cyperns ansøgning om medlemskab
Commission opinion on the application by the Republic of Cyprus for membership
Generel redegørelse for den faktiske situation på Cypern Udsigterne for en løsning på det cypriotiske spørgsmål og integrationen i Fællesskabet De aktuelle forbindelser mellem Cypern og Det Europæiske Fællesskab Cyperns overgang til en integration i Fællesskabet Cyperns deltagelse i EF-institutionerne Konklusion
Outline of the defacto situation in Cyprus Prospects for a settlement of the Cyprus question and integration with the Community Current state of relations between Cyprus and the European Community Economic aspects of Cyprus's transition towards integration with the Community Cyprus's participation in Community institutions Conclusions
Anden del — Analyse efter sektor
Part Two — Specifie aspects
Budgetmæssige følger af Cyperns tiltrædelse Samarbejde om retlige og indre anliggender Regionalpolitik Statistikker
Agriculture and fisheries Internal market and industrial affairs Customs and indirect taxation Employment, working conditions and social affairs Competition Financial institutions, company law and direct taxation Energy Environment Telecommunications Transport Enterprise policy and tourism Consumer policy Implications for the Community budget Cooperation in the fields of justice and home affairs Regional policy Statistics
Statistiske bilag : Vigtigste økonomiske indikatorer
Statistical annex — Main economic indicators
Den 3. juli 1990 forelagde regeringen for Republikken Cypern Rådet for De Europæiske Fællesskaber en ansøgning om tiltrædelse af Det Europæiske Kulog Stålfællesskab (EKSF), Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
On 3 July 1990, the Government of the Republic of Cyprus submitted to the Council of the European Communities an application for membership of the European Coal and Steel Community (ECSC), the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC).
I den seneste tid har flere EFTA-lande ansøgt om tiltrædelse tillige med Malta. Tidligere ansøgte også Tyrkiet om tiltrædelse.
Applications have also been received recently from several EFTA countries and from Malta, and an application was previously submitted by Turkey.
Den forelægger sammen med nærværende udtalelse også udtalelsen om Malta.
It is transmitting its opinion on the application submitted by Malta simultaneously with this document. ment.
»Det Europæiske Råd er af den opfattelse, at EØS-aftalen har beredt vejen for indledning af forhandlinger om udvidelser, der hurtigt kan afsluttes, med de EFTA-lande, der har ansøgt om at blive medlemmer af en Europæisk Union...
'The European Council considers that the EEA Agreement has paved the way for opening enlargement negotiations with a view to an early conclusion with EFTA countries seeking membership of the European Union ...
De officielle forhandlinger vil blive indledt umiddelbart efter, at Traktaten om Den Europæiske Union er ratificeret, og der er nået til enighed om Delors II-pakken.« I-pakken.«
The official negotiations will be opened immediately after the Treaty on European Union is ratified and agreement has been achieved on the Delors II package.'
Efter Det Europæiske Råds beslutninger på mødet i Edinburgh den 11. og 12. december 1992 blev udvidelsesforhandlingerne indledt i februar 1993 med Finland, Sverige og Østrig og i april 1993 med Norge.
In the light of the decisions taken by the European Council at its Edinburgh meeting on 11 and 12 December 1992, enlargement negotiations got under way in February 1993 with Austria, Finland and Sweden, and in April 1993 with Norway.
Det Europæiske Råd i København den 21. og 22. juni 1993 fastslog, at »retningslinjerne for udvidelsen med EFTA-landene ikke har indflydelse på situationen for andre lande, der har anmodet om at tiltræde Unionen.
The European Council which met in Copenhagen on 21 and 22 June 1993 'considered that its guidelines with regard to enlargement with the EFTA countries shall be without prejudice to the situation of other countries which have applied to join the Union.
Disse udtalelser vil hurtigst muligt blive gennemgået af Rådet, som vil tage hensyn til hvert lands særlige forhold«.
These opinions will be examined rapidly by the council taking into consideration the particular situation of each of the two countries'.
Siden Cyperns uafhængighed i 1960 har det »cypriotiske spørgsmål« så at sige konstant optaget De Forenede Nationer og været på Sikkerhedsrådets dagsorden. orden.
Since the island was declared independent in 1960, the 'Cyprus question' has constantly been before the United Nations and has never left the agenda of the Security Council.
Sameksistensen mellem de to samfund, det græske og det tyrkiske, der hver har deres eget sprog, egen kultur og religion og forskellige nationale traditioner, har præget denne unge republiks omtumlede historie med gentagne kriser og voldelige sammenstød mellem de to samfund, hvilket i 1974 kulminerede i et statskup anstiftet af tilhængere af øens forening med Grækenland, efterfulgt af Tyrkiets militære indgriben.
The existence of the Greek and Turkish communities side by side, but differing in language, culture, religion and national traditions, conferred on the young republic a turbulent history, littered with crises and outbreaks of intercommunal violence, culminating in 1974 in a coup inspired by the supporters of integration with Greece. This resulted in a military intervention by Turkey.
Krisen i august 1974 og den tyrkiske hærs besættelse af en del af territoriet, hvorved øen i realiteten blev delt i to dele, medførte en massiv flytning af befolkningen på begge sider af våbenstilstandslinjen, specielt fra nord til syd.
The outcome of the crisis of August 1974 and the occupation of part of the territory of Cyprus by the Turkish army was the defacto partition of the island, which led to large-scale population movements across the cease-fire line and, more especially, from the northern to the southern part of the island.
Den faktiske adskillelse af de to samfund, det tyrkiske i nord og det græske i syd, gør sig stadig gældende i dag.
This defacto separation of the two communities, Turkish in the north and Greek in the south, remains to this day.
Hverken personer, varer eller tjenesteydelser — med ganske enkelte undtagelser — kan passere denne linje.
With very rare exceptions neither people nor goods nor services can cross the dividing line.
I 1983 udråbte den nordlige del af øen sig selvbestaltet til uafhængig republik.
In 1983 the northern part of the island declared itself an independent republic.
Denne republik er ikke anerkendt af verdenssamfundet, med Tyrkiet som eneste undtagelse.
With the solitary exception of Turkey, no member of the international community has recognized this republic.
Ind til de seneste år er alle diplomatiske bestræbelser under De Forenede Nationers auspicier for at nå frem til en gensidigt acceptabel institutionel løsning mislykkedes på grund af parternes uforsonlige holdning.
Until recent years the diplomatic efforts conducted under United Nations auspices to bring about a mutually acceptable institutional solution had been blocked by the intransigence of both sides.
I 1992 lod det i første omgang til, at forhandlingerne mellem de to samfund, der foregik ved De Forenede Nationers generalsekretærs mellemkomst, lidt efter lidt ville kunne føre til en løsning i form af en føderation bestående af de to samfund i to særskilte områder.
In 1992 it seemed at first that the intercommunal negotiations arranged through the good offices of the United Nations Secretary-General might provide the means of gradually hammering out a solution based on a two-community and two-zone federation.
Principperne for denne løsning blev enstemmigt godkendt af Sikkerhedsrådet i april 1992 (resolution 774/92).
The principles of this solution were approved unanimously by the Security Council in April 1992 (Resolution 774/92).
Drøftelserne mellem de to samfund i oktober og november 1992 viste imidlertid, at der endnu var mange uoverensstemmelser mellem parterne, bl.a. med hensyn til de generelle principper og de institutionelle aspekter ved den fremtidige føderation.
The intercommunal discussions that took place in October and November 1992 revealed, however, that a great many points of disagreement remained, including on general principles and institutional aspects of the future federation.
Drøftelserne blev genoptaget i foråret 1993, og selv om der er håb om en endelig afklaring, kan vedvarende uoverensstemmelser i dag endnu ikke udelukkes.
The discussions were resumed in the spring of 1993 and although it is hoped that they may lead to a final agreement, the possibility of continuing disagreements can still not be ruled out.
Regeringen for Republikken Cypern, der af Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater anerkendes som det cypriotiske folks eneste lovlige regering, har indgivet sin ansøgning om tiltrædelse på hele øens vegne.
When presenting its application for accession, the Government of the Republic of Cyprus, recognized by the European Community and its Member States as the only legitimate government representing the Cypriot people, addressed the Community on behalf of the whole of the island.
Tiltrædelsesansøgningen er blevet kraftigt angrebet af myndighederne på øens nordlige del.
The application was strongly challenged by the de facto authorities of the northern part of the island.
Disse myndigheder erkender på den ene side, at det tyrkisk-cypriotiske samfund har interesse i at blive en del af Fællesskabet, men de bestrider Republikken Cyperns regerings ret til at engagere hele Cypern i et sådant anliggende.
While acknowledging that it would be in the interests of the Turkish Cypriot community to form part of the European Community, these authorities rejected the right of the Government of the Republic of Cyprus to speak for the whole of Cyprus in such an approach.
De bygger deres holdning på garantitraktaten og ordlyden af forfatningen af 1960, som giver præsidenten og vicepræsidenten (tyrkisk-cypriotisk) ret til at nedlægge veto mod enhver udenrigspolitisk beslutning, særlig en beslutning om at deltage i en international organisation eller en alliancepagt, som Grækenland og Tyrkiet ikke
They based their position on the Guarantee Treaty and the wording of the 1960 Constitution, which grants the President and Vice-President (a Turkish Cypriot) a veto over any foreign policy decision,
Disse myndigheder mener under disse omstændigheder, at Fælles skabet under de aktuelle betingelser ikke bør imødekomme ansøgningen.
They consider, accordingly, that in the prevailing circumstances the Community should not take any action on the application.
Fællesskabet mener på sin side i overensstemmelse med sin faste holdning, der er på linje med De Forenede Nationers, til Republikken Cyperns regerings lov lighed og ikke-anerkendelsen af »Den Tyrkiske Republik Nordcypern«, at ansøgningen kan antages, og det har iværksat de traktatfæstede procedurer for undersøgelse af ansøgningen.
The Community, however, following the logic of its established position, which is consistent with that of the United Nations where the legitimacy of the Government of the Republic of Cyprus and non-recognition of the 'Turkish Republic of Northern Cyprus' are concerned, felt that the application was admissible and initiated the procedures laid down by the Treaties in order to examine it.
Fællesskabet skal derfor tage stilling til, hvorvidt Cypern vil kunne optages i Fællesskabet, om det inden for en rimelig frist vil være i stand til at overtage Fællesskabets regelværk, særlig reglerne vedrørende enhedsmarkedet og de fælles politikker, om det vil kunne blive et dynamisk medlem af Den Økonomiske og Monetære Union og deltage aktivt i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. tik.
The Community has therefore to establish its position on whether Cyprus is eligible for membership, its capacity to adopt within a reasonable timescale the acquis communautaire, in particular the rules concerning the single market and the common policies, in order to become a dynamic member of the economic and monetary union and participate actively in the common foreign and security policy.
Alle disse elementer behandles i denne meddelelse, som i hovedsagen, i det mindste for den sydlige del af øens vedkommende, bekræfter Kommissionens diagnose i meddelelsen af 24. juni 1992 '), ifølge hvilken overtagelsen af Fælles skabets regelværk ikke burde skabe uovervindelige problemer i Cyperns tilfælde.
This opinion deals with all these factors and for the most part confirms — at least with regard to the southern part of the island — the Commission's assess ment in its report of 24 June 1992,1 namely that 'adoption of the acquis communautaire would not appear to present insurmountable problems in the case of Cyprus'.
Det gælder såvel demokratiets organisation og funktion — som med de seneste præsidentvalg har bevist sin levedygtighed — som økonomiens struktur og den måde, den reguleres på.
This assessment covers both how democracy is organized and how it operates in Cyprus — confirmed as satisfactory in the last presidential elections — and also the structure of its economy and its regulatory framework.
Øens faktiske deling i to strengt adskilte enheder betyder imidlertid, at de grundlæggende friheder, der er nedfældet i Traktaten, særlig den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital, etableringsretten og de universelt anerkendte politiske, økonomiske, sociale og kulturelle friheder ikke vil kunne udøves i dag på hele øens territorium.
As a result of the defacto division of the island into two strictly separated parts, however, the fundamental freedoms laid down by the Treaty, and in particular freedom of movement of goods, people, services and capital, right of establishment and the universally recognized political, economic, social and cultural rights could not today be exercised over the entirety of the island's territory.