natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om der i Letland blev gennemført visse økonomiske reformer i løbet af perestroika-tiden under sovjetisk styre, har det forhold, at landet først gen vandt sin uafhængighed i 1991, forsinket starten på reformer.
Although Latvia undertook some economic reforms during the perestroika era under Soviet rule, the fact that it regained independence only in 1991 has delayed the start of reforms.
Landet har stået over for den vanskelige opgave med at opbygge en markedsøkonomi og samtidig genopbygge en uafhængig stats institutioner.
The country has had to face the difficult task of rebuilding a market economy and, at the same time, re-establishing the institutions of an independent State.
Tempoet i reformerne har ikke været lige højt på alle områder. Mens således prisliberaliseringen og opbygningen af et nyt skattesystem var blevet sat i gang inden uafhængigheden, og udenrigshandelen, lønningerne og rentesatserne blev liberaliseret umiddelbart derefter, skred privatiseringen meget langsommere frem, specielt i industrien.
The speed of reforms has not been equal in all areas: while price liberalization and the building of a new tax system had started before independence, and while foreign trade, wages and interest rates were liberalized immediately afterwards, privatization advanced much more slowly, particularly in industry.
I 1995 oplevede landet en alvorlig bankkrise, der fik afsmittende virkninger på budgettet.
In 1995, the country suffered a severe banking crisis, which had knock-on effects on the budget.
Selv om dette medførte en opbremsning i produktionsfremgangen, har Letland klaret sig forholdsvis godt på inflationsfronten, og BNP er på ny begyndt at stige.
Although this dented the recovery in output, Latvia's inflation record has remained relatively good and GDP has started expanding again.
Denne del af udtalelsen indeholder derfor en kort redegørelse for den økonomiske situation og baggrund, en vurdering af Letlands fremskridt inden for centrale områder af den økonomiske omstilling (pris- og handelsliberalisering, stabilisering af økonomien, strukturændringer, reform af den finansielle sektor) samt en gennemgang af landets økonomiske og sociale udvikling.
This chapter of the Opinion therefore gives a concise survey of the economic situation and back ground, followed by a review of Latvia's progress in key areas of economic transformation (liberalization of the price and trade system, stabilization of the economy, structural change, reform of the financial sector) as well as its economic and social development.
Der afsluttes med en generel vurdering af Letland i forhold til de kriterier, der er opstillet af Det Europæiske Råd, samt en gennemgang af udsigterne for den lettiske økonomi og de vigtigste indsatsområder i de fremtidige reformer.
It concludes with a general evaluation of Latvia in relation to the criteria mentioned by the European Council and a review of prospects and priorities for further reform.
Den økonomiske situation
2.1 The economic situation
Frem til slutningen af 1980'erne var Letland en ren planøkonomi uden nogen privat sektor af nævneværdig størrelse.
Until the late 1980s, Latvia was a pure command economy, without a significant private sector.
Privatiseringen af de mindre virk somheder og i landbruget er nu næsten afsluttet, hvorimod der kun langsomt er sket fremskridt med salget af de større industrivirksomheder.
Small-scale privatization, and privatization in the agricultural sector, are now almost complete, but progress with the sale of the big industrial enter prises has been slow.
Den private sektors andel af BNP var steget til 50 % i 1995, mens den private sektors andel af beskæftigelsen var steget til 62 %.
The share of the private sector in GDP had increased to 50% in 1995 while in employment it had risen to 62 %.
Letland har 2,5 millioner indbyggere og et brutto nationalprodukt (BNP) på 8 mia. ECU (udtrykt i købekraftsparitet); indbyggertallet udgør ca. 0,7 % af EU's, mens økonomien kun repræsenterer ca. 0,1 % af EU's. BNP pr. indbygger udgør ca. 18 % af gennemsnittet i EU.
Latvia, with a population of 2.5 million, has a gross domestic product (GDP) of ECU 8 billion (expressed in purchasing power parity); its population is about 0.7 % of that of the Union, while its economy is only about 0.1 %. GDP per head is about 18 % of the Union average.
Den gennemsnitlige månedsløn er på ca. 170 ECU (november 1996).
The average monthly wage is about ECU 170 (November 1996).
Letland har ansøgt om medlemskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og forventer at blive medlem i løbet af 1997.
Latvia has applied for membership of the World Trade Organization (WTO) and expects to accede during 1997.
1995 og igen i 1996, men investeringsbeløbet opgjort i ECU steg fortsat.
As a percentage of GDP, FDI was slightly lower in 1995 and again in 1996, but the amounts in ecus increased.
I perioden fra 1989 til 1996 beløb de udenlandske direkte investeringer sig til i alt 467 mio. ECU (kilde: Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling - EBRD).
Between 1989 and 1996, FDI totalled ECU 467 million (source: EBRD).
Investeringerne kom primært fra Danmark, Rusland, USA, Tyskland, Det Forenede Kongerige og Sverige og var næsten helt og holdent koncentreret om servicesektoren (transport og kommunikation samt bankvæsen).
Investment came mainly from Denmark, Russia, the USA, Germany, the UK and Sweden, and was almost completely concentrated in the services sector (transport and communication, bank ing).
1 mellemkrigstiden var Letland en uafhængig stat og højt integreret i verdensøkonomien.
In the inter-war period, Latvia was an independent state, and highly integrated in the world economy.
I 1940 blev landet tvangsmæssigt annekteret af Sovjetunionen, hvorefter der blev indført central planlægning.
In 1940, the country was forcibly annexed by the Soviet Union and subsequently central planning was introduced.
Der blev etableret relativt store og avancerede industri aktiviteter i Letland, fordi dets infrastruktur var for holdsvis veludviklet.
Relatively large and sophisticated industries were established in Latvia, because of its comparatively welldeveloped infrastructure.
Letland blev totalt afhængig af Sovjetunionen, både med hensyn til input og afsætningen af færdigvarer. Eftersom økonomien fungerede forholdsvis effektivt, var Letland den rigeste republik i det tidligere Sovjetunionen.
Latvia became totally dependent on the Soviet Union, both for inputs and for selling finished products.
Som i det øvrige Sovjetunionen faldt den økonomiske vækst dog støt gennem årene.
However, as in the rest of the Soviet Union, economic growth declined steadily over the years.
Landbruget spiller fortsat en forholdsvis betydningsfuld rolle med en 9,9 % andel i bruttoværditil-
Agriculture remains relatively important with a 9.9 % share in gross value added in 1995 and an employment share of 18.5 %.
Sovjetunionen, fremstillet i Letland.
so output declined rapidly.
De seneste indikatorer viser, at industriproduktionen igen er begyndt at stige fra det lave niveau, den var faldet til, men den samlede vækst er ringe, og omstillingen af pro duktionen fra produktion af færdigvarer til det sovjetiske marked til produktion af varer af højere kvalitet til de vestlige markeder pågår lobende.
Recent indicators show that industrial output has started to grow again from the low level to which it had fallen, but overall growth is slow and the conversion process from producing finished products for Soviet markets to producing higher-quality products for western mar kets is still going on.
Sektoren spiller en rolle som beskæftigelsesstødpude. Som følge af privatiseringen og omstruktureringen består landbruget hovedsagelig af spredt beliggende individuelle bedrifter med ringe udstyr og en lav produktivitet.
farms with little equipment and low productivity.
Effektivitetsgevinsterne i levnedsmiddelforarbejdningen er beskedne på grund af mangel på kapital og lede revner både på bedrifterne og i forarbejdningsvirksomhederne.
Efficiency gains in food processing are limited by the lack of capital and management skills in both farms and enterprises.
Henved halvdelen af landbrugsjorden udgøres af familiebrug med en gennemsnitsstørrelse på 20 hektar.
Nearly half of the agricultural land is occupied by family farms with an average size of 20 hectares.
Omkring en tredjedel af landbrugsarealet består af meget mindre jordarealer og bruges til deltidslandbrug til eget forbrug.
About one third of the land consists of much smaller plots and is used for parttime farming for own consumption.
Statstilskuddene til sektoren er blevet reduceret kraftigt i løbet af omstillingen.
Government support to the sector has been reduced sharply during transition.
De knappe budgetressourcer, udvidelsen af frihandelen med de baltiske nabolande og integreringen i WTO vil yderligere udsætte sektoren for markedskræfterne og intensivere omstruktureringen.
The lack of budgetary resources, the extension of free trade with the neighbouring Baltic countries, and integration in the WTO will further expose the sector to market forces and enforce restructuring.
I konsekvens heraf faldt produktionen i servicesektoren mindre end i landbruget og industrien, og dens andel af den samlede værditilvækst steg kraftigt fra 32 % i 1990 til 57 % i 1995.
Consequently, output in the services sector declined less than in agriculture or industry, and its share in total gross value added increased rapidly from 32 % in 1990 to 57 % in 1995.
Nu er transport og kommunikation de vigtigste aktiviteter inden for servicesektoren og tegner sig på nuværende tidspunkt for den største del af BNP-væksten.
Now transport and communication is the biggest services sector, and provides currently for the largest part of GDP growth.
I 1996 tegnede industrien sig som helhed for ca. en fjerdedel af BNP og fremstillingssektoren for mere end en femtedel.
In 1996, industry as a whole accounted for about one quarter of GDP, and manufacturing for more than one fifth.
Industrien er ikke blot blevet skåret ned siden uafhængigheden, men dens sammensætning er også blevet ændret.
Industry has not only shrunk since independence, but its composition has changed.
På nuværende tidspunkt er de eneste erhverv, der er i vækst, træog træmasseproduktion, tekstiler og levnedsmiddelforarbejdning.
Currently, the only areas which are growing are wood and pulp production, textiles and food pro cessing.
Under sovjetisk styre var de vigtigste erhverv maskinbygning, elektronik og den lette industri.
Under the Soviet regime the main areas were machine building, electronics and light industries.
Tilknytningen til og afhængigheden af Sovjetunionen fremgår af, at inden uafhængigheden var hver anden motorcykel, hver femte radio og hver ottende vaskemaskine, der var i brug i hele
The linkage and dependence on the Soviet Union is indicated by the fact that prior to independence, every second motorcycle, every fifth radio, and every eighth washing machine that were used in the entire USSR were produced in Latvia.
Prisliberaliseringen blev indledt i begyndelsen af 1991.
Price liberalization started in early 1991.
Varer og tjenesteydelser med administrerede
Prices for energy supply, utilities, transport and rents arc still regulated and do not cover full costs.
*) Udenlandske direkte investeringer omregnet efter kursen ultimo 1996, 1 ECU = 1,25299 USD.
* FDI stock converted at end-1996 exchange rale. ECU I = USD 1.25299
Juridiske personer, som står opført i statsvirksomhedsregistret, og hvori lettiske statsborgere og udlændinge fra lande, med hvilke Letland har indgået aftaler om gensidig investeringsbeskyttelse, ejer aktiemajoriteten, kan nu frit købe jord i Let land.
Trade regime foreign nationals from countries with which Latvia has agreements on mutual protection of investment have a majority stake, are now free to buy land in Latvia.
Efter uafhængigheden har Letland opbygget et meget liberalt handelssystem.
After independence, Latvia built up a very liberal trade regime.
De kvantitative restriktioner og eksportafgifterne er næsten blevet helt afskaffet.
Quantitative restrictions and export tariffs have been almost completely removed.
Importafgifterne ligger på fra 1 % eller mindre for råmaterialer, input og varer, der ikke er fremstillet i Letland, til 20 % for de fleste øvrige færdigvarer. Landbrugsprodukter nyder dog fortsat en høj grad af beskyttelse med en gennem snitlig produktionsvægtet afgiftssats på over 50 %.
Import tariffs range from 1 % or less for raw mate rials, inputs and products not produced in Latvia, to 20 % for most other finished goods, However, agriculture goods continue to be highly protected, with an average production-weighted tariff rate of more than 50 %.
Langt størstedelen af importen er underlagt frihandelsaftaler eller mestbegunstigelsesstatus.
The vast majority of imports are subject to free trade agreements or have MFN status.
Regeringen er fast besluttet på at nedsætte de højeste afgiftssatser, men tøver med at gøre det af hensyn til forhandlingerne om medlemskab af WTO.
The government is committed to reducing the peak tar iffs, but hesitates to do so in the face of the negotiations for WTO accession.
Letland har indgået frihandelsaftaler med EFTA-landene, har ansøgt om medlemskab af WTO (for ventes i 1997) og overvejer at ansøge om medlem skab af Den Centraleuropæiske Frihandelsaftale CEFTA.
Latvia has reached free trade agreements with EFTA countries, has applied for membership of the WTO (expected in 1997) and is considering apply ing for CEFTA-membership.
Det har desuden indgået en række andre bilaterale aftaler.
It also has a number of other bilateral agreements.
Siden den 1. april 1994 har en fri handelsaftale med dets baltiske naboer, Estland og Litauen, været i kraft. Pr.
Since 1 April 1994, a free trade agreement with its Baltic neighbours, Estonia and Lithuania, has been in force.
1. januar 1997 blev denne aftale udvidet til at gælde for handel med land brugsprodukter.
On 1 Jan uary 1997, this agreement was extended to trade in agricultural products.
Målet er at indføre en fuld toldunion på et senere stadium.
The objective is to establish a full customs union at a later stage.
De første tre år efter uafhængigheden var præget af en drastisk produktionsnedgang; ved udgangen af 1993 var BNP i faste priser blevet halveret i forhold til 1990.
The first three years of independence were marked by a dramatic output decline: by the end of 1993 real GDP had halved compared with 1990.
Omstillingen fra planøkonomi til mar kedsøkonomi og i endnu højere grad afslutningen på de tætte input- og outputforbindelser med Sovjetunionen fremkaldte en krise i industrien og landbrugssektoren. Produktionsnedgangen syntes at ophøre i 1994, men det gryende opsving blev afbrudt i 1995.
The transition from a command to a market economy, and, even more importantly, the end of the close input and output relations with the Soviet Union, provoked a crisis in industry and agriculture.
Primært på grund af uvisheden i forbindelse med bank-og budgetkrisen faldt BNP i faste priser i 1995 med 1,6%.
Largely due to the uncertainties related to the banking and budget crises, real GDP in 1995 declined by 1.6 %.
BNP-væksten blev dog på ny positiv i 1996, da den skønsmæssigt lå på 2,8 %. Den ventes at tage yderligere til i de kom mende år, hvis investeringerne øges, og den for nødne omstrukturering gennemføres.
GDP growth turned positive again in 1996, when it is estimated to have been 2.8 %.
Den hurtige prisliberalisering og en lempelig pengepolitik bragte i 1992 inflationen højt op i de tre cifrede tal.
Rapid price liberalization and loose monetary policy pushed up the inflation rate high into the three digit range in 1992.
Efterhånden som pengepolitikken blev strammet, faldt inflationen kraftigt i 1993 til omkring 35 % og derefter gradvis til 8,8 % i april 1997.
As monetary policy was tight ened, inflation fell sharply in 1993 to around 35 %, and declined gradually afterwards reaching 8.8 % in April 1997.
Inflationen vil formentlig vedblive at ligge i de høje encifrede tal i nogen tid fremover i takt med, at de centralt fastsatte priser justeres for at blive fuldt omkostningsdækkende.
Inflation is likely to remain in high single digits for some time as regulated prices are adjusted to cover costs fully.
Den nye nationale valuta, lats (LVL), blev indført i to faser.
The introduction of the new national currency, the lat, was done in two steps.
Først blev den russiske rubel i 1992 erstattet af den lettiske rubel, som fik lov til at flyde frit.
First, the Russian rouble was replaced by the Latvian rouble in 1992, which was allowed to float freely.
Da den lettiske rubel blev anset for at være til strækkelig stærk, blev LVL gradvis indført fra og med marts 1993 og blev det eneste lovlige beta lingsmiddel fra og med oktober 1993.
When the Latvian rouble was considered strong enough, the lat was gradually introduced, starting from March 1993, becoming the sole legal tender from October 1993.
Efter en periode med styret flydning, hvor LVL fik lov til at stige i værdi nominelt set, blev den i februar 1994 knyttet til en kurv af valutaer (IMF's kurv af særli
After a period of managed floating, when it was allowed to appreciate in nominal terms, it was pegged to a basket of currencies (the IMF's special drawing rights basket) in February 1994.
Ledigheden steg kraftigt efter starten på reformer ne, og den er kun faldet en smule siden 1994.1 takt med den fortsatte omstrukturering af industrivirk-
The financing of the deficit was made more difficult and costly by the banking crisis as the mar ket for Treasury bills collapsed and interest rates rose. The problem was only in central government, as the social security fund, local government, and
Forbrugerprisinflation årligt gennemsnit
Inflation rate annual average percent
Arbejdsløshed, ultimo året
Unemployment rate, end-year percent
Tilstrømning af udenlandske direkte investeringer
Foreign direct investment percent of GDP
lig på 18% af BNP.
External and 48 % respectively in 1996.
Dette blev dog i vid udstrækning udlignet af den positive saldo i transithandelen og på tjenestebalanccn.
Although in 1996, Russia was still Latvia's main trading partner accounting for 23 % of exports, the importance of Germany (14%), the United Kingdom ( 11 %), and Sweden (7 %) had increased significantly. The total EU share of exports was 44 %.
Letland har hurtigt formået at opbygge valutareserver, som allerede i 1993 dækkede fire en halv måneds import.
Latvia has rapidly built up foreign exchange reserves, which by 1993 already covered 4.5 months of imports.
Valutaspekulationen under bankkrisen og en øget import betød, at importdækningen faldt i løbet af 1995, hvorefter den stabiliseredes.
However, the speculation against the currency during the banking crisis, and increased imports, meant the import coverage dropped during 1995, after which it stabilized.
Ved udgangen af 1996 lå valutareserverne på 358,5 mio. LVL (514 mio. ECU eller tre en halv måneds import).
At the end of 1996, foreign exchange reserves stood at 358.5 million lats (ECU 514 million or 3.5 months of imports).
Gældsforholdet over for udlandet er fortsat lavt og lå på under 10 % af BNP i 1995.
The external debt ratio remains low and was less than 10 % of GDP in 1995.
Underskuddet nåede op på 3,4 % af BNP i 1995, hvilket var betydeligt højere end oprindeligt planlagt.
The composition of trade also underwent dramatic changes.
Finansieringen af underskuddet blev vanskeliggjort og for dyret af bankkrisen, idet markedet for statsgældsbeviser brød sammen, og renten steg.
Before the start of transition, machinery and equipment was the most important export category, representing around 28 % of total exports.
Problemet var kun relevant for statens budget, idet socialsikringsfonden, de lokale myndigheders budget og andre midler uden for budgettet alle var i overskud.
By 1996 its share had fallen to only 14 %. Similar ly, the share of food products declined from around 22 % to 12.5 %.
Regeringen har siden da overvundet problemet ved at nedskære udgifterne og forbedre skatteopkrævningen; budgetunderskuddet i 1996 udgjorde kun 1,8% af BNP, og i 1997 skulle budgettet være i balance.
On the other hand, the share of wood and wood products increased from some 3 % to as much as 24.2 %, and is now the most impor tant export category.
Efter at Letland havde genvundet sin uafhængig hed, faldt eksport- og importandelen fra 50 % af BNP til henholdsvis ca. 30% og 48% af BNP i 1996.
These remarkable shifts illustrate that Latvia has competitive advantage in generally lowvalueadded areas.
Uafhængigheden medførte også en betydelig omlægning afhandelen i retning af de vestlige mar keder.
Its post-war industries have not been able to penetrate western mar kets.
Selv om Rusland stadig i 1996 var Letlands vigtigste handelspartner med 23 % af eksporten, var Tysklands (14 %), Det Forenede Kongeriges ( 11 %) og Sveriges (7 %) betydning steget betydeligt.
On the import side, the shares of textiles and machinery and equipment were approximately halved, while mineral products gained importance and became the biggest import category.
EU-landenes samlede andel af eksporten var på 44 %.
Latvia is heavily reliant on energy imports.
Handelsunderskuddet var i 1996 meget stort, nem
Consumer goods account for
Handelens sammensætning ændrede sig også drastisk. Inden starten på omstillingen var maskiner
After regaining independence, export and import shares fell back from 50 % of GDP to around 30 %
ningafgiften blev lagt om og til sidst erstattet med en merværdiafgift i maj 1995.
transformation of the current pay-as-you-go system to a funded system has been initiated.
De offentlige finanser er stærkt decentraliserede og ret ufleksible, og bestemte skattekilder er ofte øremærkede til bestemte dele af den offentlige sektor.
Public finances are highly decentralized and rather inflexible, specific tax sources are often earmarked for specific government sub-sectors.
F.eks. tilfalder indkomstskatten de lokale myndigheder, mens staten modtager momsindtægterne.
For example income tax accrues to local authorities while central government receives VAT revenue.
Eftersom ansvaret for den makroøkonomiske politik ligger hos den nationale regering, som hidtil har modtaget indtægter fra de flygtigste indtægtskilder, er finanspolitikken alvorligt handicappet.
Since the responsibility for macroeconomic policy rests with the central government, which to date has received the most volatile revenue sources, fiscal policy is severely handicapped.
Samtidig findes der næsten ikke noget pres i retning af at reducere de sociale udgifter, idet de finansieres af konstant stigende indtægter fra lønskatten.
At the same time, pressure to reduce social expenditure is almost absent, since it is financed by constantly rising revenues from the payroll tax.
Den registrerede ledighed har stabiliseret sig på 67 % af den erhvervsaktive befolkning.
Registered unemployment has stabilized at between 6 and 7 % of the active population.
Disse tal giver dog ikke et retvisende billede af ledighedens omfang; en arbejdskraftundersøgelse, der blev udført i 1995, viste, at 19 % af den erhvervsaktive befolkning var arbejdssøgende, og ILO-tal peger i retning af en ledighedsprocent på omkring 18.
These figures do not adequately capture the extent of unemployment: the labour force survey carried out in 1995 indicated that 19 % of the active population were looking for work and ILO figures suggest unemployment rates of around 18 %.
Antallet af langtidsledige er steget kraftigt og udgør nu mere end 50 % afalle ledige.
The proportion of long-term unemployed has increased rapidly and now represents more than 50 % of all unemployed.
Dette svarer til 50 % af gennemsnitslønnen, hvilket er ret højt og tyder på, at lønfordelingen er komprimeret på de lavere niveauer.
At 50 % of the average wage, it is quite high and suggests that the wage distribution is compressed at the lower levels.
Et forslag om at hæve mindstelønnen til 50 LVL ventes fremsat.
A proposal to increase the minimum wage to 50 lats is foreseen.
I 1996 var budgetunderskuddet på 1,8 % af BNP.
Enterprise sector: privatization and enterprise restructuring