natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I en række tilfælde kan der ikke ydes bevillinger under FSR.
In the case of a number of initiatives, the CSFs do not allow for the allocation of appropriations.
Det skyldes som oftest initiativernes tværnationale karakter og modtagernes tilbageholdenhed.
The main reason for this is the international nature of the measures.
Derfor giver artikel 7 i forordning (EØF) nr. 4254/88 mulighed for at anvende op til 0,5 % af EFRU's årlige tildeling til faglig bistand.
Article 7 of Regulation (EEC) No 4254/88 therefore provides for the possibility of using up to 0.5% of the ERDF annual allocation for these measures.
I 1989 udgjorde de samlede bevillinger til sådanne foranstaltninger 0,3 mio. ECU, i 1990 2,2 mio. ECU og i 1991 6,6 mio. ECU.
In 1989, the total for this kind of measure was ECU 0.3 million; in 1990 it was ECU 2.2 million and last year it amounted to ECU 6.6 million.
Det er klart blevet mere almindeligt at benytte denne mulighed.
The trend in the use of this option is therefore clearly increasing.
Ud over artikel 7 er budgettets paragraf B2-210 et vigtigt instrument, når det gælder finansiering af faglig bistand.
In addition to Article 7, Budget Item B2-210 is also an important instrument for the financing of technical assistance measures.
Hidtil er midlerne fra de andre strukturfonde næsten ikke blevet berørt. Men man kan forestille sig, at artikel 16 i forordning (EØF) nr. 4253/88 vil blive anvendt fremover.
So far other structural Fund resources have hardly been touched, but in the future, a preference to use Article 16 of Regulation (EEC) No 4253/88 might be envisaged.
Mål nr. 1 (1989-1993) Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Portugal Det Forenede Kongerige I alt — mål nr. 1 Mål nr. 2 (1989-1991) Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrig Italien Luxembourg Nederlandene Det Forenede Kongerige I alt — mål nr. 2
UK Total Objective 1 Objective 2 (1989-91) Β DK D E F I L NL UK Total Objective 2
IV — Gennemførelsen af artikel 10
IV — Implementation of Article 10
De nyskabende foranstaltninger under artikel 10 i forordning (EØF) nr. 4254/88, dvs. pilotprojekter, tværregionalt samarbejde og netværk, fortsatte i 1991.
The innovative measures, pilot projects, interregional cooperation and networking under Article 10 of Regulation (EEC) No 4254/88 continued in 1991.
Der blev taget højde for de retningslinjer, som blev udstukket på det andet uformelle møde i november 1990 i Torino mellem de ministre, der er ansvarlige for regionalpolitik og fysisk planlægning.
The guidelines from the second informal meeting of Ministers for Regional Policy and Planning in Turin in November 1990 were taken into account.
Det tredje ministermøde blev afholdt den 18. og 19. november 1991 i Haag.
The third ministerial meeting was held in The Hague on 18 and 19 November 1991.
Europa Ar 2000 i EF mere effektiv.
Europe 2000 tiveness of regional policies in the Community.
Der skal udkomme rapporter med faste mellemrum.
Further reports will follow periodically.
Netværk og tværregionalt samarbejde
Networking and interregional cooperation
Den 16. oktober 1991 godkendte Kommissionen offentliggørelsen af »Europa År 2000 — Fremtidsudsigterne for Udviklingen af Fællesskabets Område«.
On 16 October 1991, the Commission agreed on publication of the document Europe 2000 — Outlook for the development of the Community's territory.
Dette nye tiltag fra Kom missionens side blev positivt modtaget af ministrene på deres møde i Haag. De blev enige om en række politiske konsekvenser og følgeforanstaltninger.
At their meeting in The Hague, the ministers also welcomed this new Commission initiative.
I den forbindelse skal der nedsættes et udvalg for fysisk planlægning og udvikling.
In this context, a new Committee on Spatial Development will be established.
I 1989 iværksatte Kommissionen et samarbejdsprogram for regioner og byer i EF.
Since 1989, the Commission has launched a programme of action for cooperation between regions and cities of the Com munity.
Der er to hovedområder i programmet.
There are two main elements to this programme.
Det første er ordningen for udveksling af erfaringer, der tager sigte på at lette indledende kontakter og forbindelser for udveksling af oplysninger og fastlæggelse af mulige samarbejdsområder. bejdsområder.
The first is the Exchange of Experience Scheme, which is designed to support exploratory contacts and links to exchange information and identify regions for potential joint action.
Europa År 2000 er en nyhed i den forstand, at den omhandler regionalplanlægning på EF-niveau.
Europe 2000 breaks new ground in considering regional plan ning at the European level.
Det er på ingen måde en overordnetplan for EF, men den giver planlæggere og beslutningstagere en referenceramme på EF-plan, fremfor på nationalt eller regionalt plan.
It is in no sense a master plan for Europe, but it provides planners and decision-makers with a reference framework which is Community-wide rather than national or regional.
11991 blev der indledt 100 udvekslinger af erfaringer i samarbejde med Forsamlingen af Regioner i Europa, Rådet af Kommuner og Regioner i Europa og Den Internationale Kommuneforening.
In 1991, more than 100 such exchanges were agreed in cooperation with the Assembly of European Regions (AER), the Council of European Municipalities and Regions (CCRE) and the International Union of Local Authorities (IULA).
Dokumentet giver et overblik over nye udviklingstendenser og deres indvirkning på Fællesskabets område.
The document gives an insight into major development trends and their impact on the Community's territory.
I det første, sektoropdelte afsnit behandles den demografiske og økonomiske baggrund, transport, informationsteknologi, telekommunikation og energi samt disse infrastrukturers betydning for den fysiske sammenhæng i EF. Hertil kommer udviklingen i miljøet og livskvaliteten.
It covers in a first, more sectorally oriented section, the demographic and economic context, transport infrastructure, information technology, telecommunications and energy and their importance for spatial coherence in the Community as well as the prospects for the environment and quality of life.
I det andet, geografisk opdelte afsnit undersøges særlige typer områder i Fællesskabet, som f.eks. byområder, landdistrikter, bjerg -og kystområder samt øer og grænseområder, ud fra den aktuelle situation og den fremtidige udvikling.
In a second, more regionally oriented section, the current state and future development prospects of specific types of areas in the Com munity, such as urban, rural, mountain and coastal areas, islands and border regions, are analysed as regards their current state and future development perspectives.
Det andet hovedområde er ordningen for regionale netværk, der i 1991 blev iværksat på forsøgsbasis med 12 netværk som pilotprojekter.
Secondly, the Regional Networks Scheme started on an experimental basis in 1991 with 12 network pilot projects.
Ordningen blev lagt i faste rammer i RECITE-programmet i 1991, og der blev i EF-Tidende indkaldt ansøgninger.
This was formalized in the Recite programme in 1991 with calls for proposals in the Official Journal.
Der indkom over 200 ansøgninger, og 21 projekter heraf blev godkendt i december 1991.
This produced a response from over 200 applicants from which 21 projects were agreed in December 1991.
Målet med netværksprogrammet er at støtte konkrete samarbejdsprojekter, som f.eks. fælles markedsføring, forskning, fælles indkøb og teknologioverførsel.
The aim behind the networks programme is to encourage specific cooperation projects, for example joint marketing, research, joint purchasing or technology transfer.
To særlige netværk, ECOS og OUVERTURE, skal styrke forbindelserne til regioner i Mellem- og Østeuropa.
Two specific networks, ECOS and Ouverture, have been set up to strengthen links with East European cities and regions.
Den slags foranstaltninger kan blive et vigtigt hjælpemiddel for EF's fremtidige regionalpolitik, især når det drejer sig om at fremme samarbejdet mellem EF's regioner og overførsel af knowhow fra udviklede regioner til mindre gunstigt stillede regioner.
These types of action have the potential to be an important in strument of future Community regional policy, especially in terms of helping regions across the Community to work together and promoting the transfer of know-how from the more developed regions to those less well-endowed.
Et EF uden indre grænser vil styrke forbindelsen mellem medlemsstaternes regioner.
The construction of a Europe without frontiers will strengthen relations between regions in different Member States.
I Europa År 2000 anføres en række områder, hvor EF kan støtte denne proces ved at fremme en harmonisk udnyttelse af fællesskabsinitiativet.
Europe 2000 identifies a number of regions where the Community can assist in this process by promoting overall coherence in the use of the Community's territory.
Således bidrages der til EF's målsætning om, at det indre marked skal medføre de bedst mulige resultater for alle regioner, og at især de ugunstigt stillede regioner skal have del i velfærden.
By this it can contribute to the Community's objective to get the best possible results for all regions from the single internal market and to ensure, in particular, that currently disadvantaged regions share fully in that prosperity.
For at give en ny indfaldsvinkel til udviklingen af samarbejdet mellem regionerne og fremme nye ideer på tværs af lande grænserne har Kommissionen iværksat en række undersøgelser af vekselvirkningerne mellem regionerne og virkningerne udadtil.
In order to promote a bottom-up approach to the development of relationships between regions and to encourage new ways of thinking which transcend national frontiers, the Commission has launched a series of transregional and external impact studies.
På grundlag af geografiske og gensidige udviklingsrelationer er syv regionsgrupper blevet udvalgt.
Seven groups of regions have been selected for this on the basis of geographical proximity and their developing mutual relationship.
I 1991 blev der iværksat otte nyskabende pilotprojekter i byområder, for at nye idéer om byfornyelse og formulering af byplanlægningspolitik kunne afprøves i medlemsstaterne.
In 1991, eight innovative urban pilot projects were launched to test out some new ideas on urban renewal and the delivery of urban policies within Member States.
Pilotprojekter kan være med til at vise og afprøve nyskabende idéer, som kan indarbejdes i den fremtidige politik og overtages andre steder.
Pilot projects help us to identify and test innovative ideas which can subsequently be incorporated in future policies and adopted elsewhere.
De kan samtidig opfylde et behov for små, overskuelige foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske udvikling i byområder i alvorlig nedgang, hvor afstanden mellem fattige og rige områder tilsyneladende bliver større og større.
Also, they respond to a need for small-scale but comprehensive actions on the socio-economic development of urban districts in serious decline where the gap between poor and rich districts appears to be widening.
De otte pilotprojekter omfatter tre hovedemner.
All projects will involve exchange of experience with other cities.
Det drejer sig om byfornyelse med henblik på at hjælpe forfaldne områders integration i byens og regionens økonomiske liv (Aalborg, København og Lyon), økonomisk genopretning af historiske centre (Thessaloniki og Lissabon) samt bedre indbyrdes koor dinering af de økonomiske og de miljømæssige mål (Stoke, Belfast og Madrid). I alle projekterne indgår der erfaringsudveksling med andre byer.
areas integrate into the economic mainstream of the city and region (Aalborg, Copenhagen and Lyon), the economic regeneration ofhistoric centres (Thessaloniki and Lisbon) and better coordination between economic and environmental goals (Stoke-on-Trent, Belfast and Madrid).
V — Gennemførelse af fællesskabsstøtte — rammer for mål nr. 1-regioner
V — Progress of the Community support frameworks for the Objective 1 regions
Ved udgangen af 1991 og tre år efter reformens iværksættelse kan det konstateres, at gennemførelsen i mål nr. 1-regionerne forløber tilfredsstillende, både hvad angår vedtagelsen af interventionsformer og den finansielle gennemførelse.
At the end of 1991, three years after the reform was launched, its implementation in the Objective 1 regions may be regarded as satisfactory as regards both the adoption of the forms of assistance and financial implementation.
Størstedelen af den oprindeligt fastsatte EF-støtte har allerede kunnet fordeles og godkendes.
The vast bulk of the Community assistance originally planned has been allocated and approved.
Undtagen for Grækenlands ved kommende, hvor de operationelle programmer under akserne 3 og 4 i FSR endnu mangler at blive vedtaget, blev de allersidste operationelle programmer, der er nødvendige for gennemførelsen af FSR, forelagt i 1991 (Italien, Spanien og Portugal), mens gennemgangen og vedtagelsen af mere uensartede former for interventioner såsom programmer under fællesskabsinitiativerne eller globaltilskud fortsætter i 1992.
With the exception of Greece, where the OPs under priorities 3 and 4 of its CSF have still to be adopted, the last batch of OPs required to implement the CSFs in Italy, Spain and Portugal were submitted in 1991 while consideration and adoption of a wide variety of forms of assistance such as Community initiative programmes and global grants will continue in 1992.
Der er i almindelighed tale om betydelige bevillinger, selv om det stadig går langsomt med gennemførelsen af forskellige programmer i Nordirland, Grækenland og Portugal, trods den fælles indsats, Kommissionen og dennes nationale eller lokale part nere har gjort.
Even though delays still persist in the implementation of certain programmes in Northern Ireland, Greece and Portugal, despite the joint efforts of the Commission and its national or local partners, the general level of commitments is considerable.
For perioden 1989-1991 er der i de fleste lande bevilget 90 % eller mere af de i FSR afsatte beløb. Niveauet er særlig højt i Spanien og Irland.
For the period 1989-91, in most countries it reached or exceeded 90% of the amounts set out in the CSFs and was particularly high in Spain and Ireland.
Også betalingsniveauet, som er det, der siger mest om, hvordan det går med den praktiske gennemførelse af foranstaltningerne, må siges at være tilfredsstillende.
The level of payments which best reflects the implementation of measures may also be regarded as good.
I de tilfælde, hvor betalingerne stadig i stor udstrækning afhænger af bevillinger fra medlemsstaterne, kan der dog undertiden konstateres skævheder i forhold til bevillingerne.
However, since pay ments still remain very largely dependent on the funds made available by the Member States, distortions vis-a-vis commitments still sometimes exist.
Dette er især tilfældet i Italien, hvor der ud over utilstrækkelige nationale eller regionale midler er problemer på grund af vanskeligheder med iværksættelsen af de tværregionale OP, som f.eks. OP-Metanizzazione.
This is particularly true in Italy, where other problems relating to difficulties in implementing multiregional OPs, such as that for natural gas, arise from shortages of funds at national or regional level.
Takket være ændrede planer for finansieringen af en række foranstaltninger, der har skabt problemer, forventes der imidlertid en klar forbedring af betalingssituationen, og det ser allerede nu ud til, at alle bevillinger afsat til mål nr. 1-områder vil være udnyttet inden udgangen af 1993.
The reprogramming of a certain number of measures posing problems has enabled a substantial improvement in the level of payments to be achieved and it now seems likely that all the appropriations for the Objective 1 regions will be used by the end of 1993.
Det vigtigste forehavende er dog projektet »Athens Metro«, der muligvis forlænges efter 1993, og som med et EFRU-bidrag på 189 mio. ECU (5 % af de forventede udgifter), der kan stige til 314 mio. ECU, er prioriteret meget højt dels af Kommissionen, dels af de græske myndigheder i betragtning af de forventede miljøvirkninger både i form af bedre trafikregulering og mindre luftforurening i Athens centrum.
Greece the Commission and the Greek authorities, given the substantial impact on the environment expected from reducing traffic in the centre of Athens and the atmospheric pollution in the city.
1991 har været et særlig vigtigt år for gennemførelsen af den græske fællesskabsstøtteramme, da de indeholdte operationelle foranstaltninger er blevet gennemført i et stadigt stigende tempo.
Operational programmes under the Community initiatives were also adopted for Greece in 1991 with considerable as sistance from the ERDF: Interreg (ECU 193.78 million), En vireg (ECU 17.32 million), Stride (ECU 51.13 million) and Regen (ECU 86.69 million), while consideration of the Prisma and Télématique PCIs continued at the same time.
Næsten samtlige oprindeligt planlagte operationelle programmer og projekter er blevet vedtaget med undtagelse af OP under akserne 3 (virksomhedernes konkurrenceevne) og 4 (turisme), som blev forelagt af de græske myndigheder i juli 1991.
1991 was a particularly important year for the implementation of the Greek CSF in that it saw a significant acceleration in the rate of implementation of the operational measures contained therein, as well as the adoption of almost all the OPs and projects initially planned, with the exception, however, of the OPs for priorities 3 (improvement) in the competitiveness of firms) and 4 (tourism), submitted by the Greek authorities in July 1991.
Der blev ligeledes vedtaget OP under fællesskabsinitiativerne for Grækenland i 1991 med støtte fra EFRU: INTERREG (193,78 mio. ECU), ENVIREG (17,32 mio. ECU), STRIDE (51,13 mio. ECU) og REGEN (86,69 mio. ECU), og samtidig hermed blev programmer under fællesskabsinitiativerne PRISMA og TÉLÉMATIQUE behandlet.
The favourable situation with regard to implementation is reflected in financial terms, particularly as regards the rate of commitments and payments made under the structural Funds and under budget line 551 (IMPs), since the CSF commit ments are proceeding as forecast.
Gennemførelsen i 1991
General features of implementation in 1991
I 1991 fik Kommissionen forelagt en række støtteansøgninger, som den godkendte, bl.a. det operationelle program for miljøet.
During 1991 several measures were submitted to, and approved by, the Commission, including the 'environment' OP.
Det hurtigere gennemførelsestempo har haft virkninger for den finansielle gennemførelse, navnlig i forbindelse med forpligtelser og betalinger under strukturfondene og budgettets paragraf 551 (IMP), idet der ikke har været forsinkelser i forhold til de i fællesskabsstøtterammen anførte bevillinger.
ERDF commitments in 1991 amounted to ECU 925.08 mil lion, of which ECU 228.38 was for measures decided on in 1991, broken down as follows:
Dette program, der får støtte fra EFRU på 26 mio. ECU (70 % af de samlede udgifter) tager sigte på at formindske luftforureningen, beskytte folkesundheden gennem kontrol med forurenende faktorer (støj, giftstoffer ...), forbedre spildevandskvaliteten og beskytte jordbunden via behandling af fast affald og begrænse anvendelsen af pesticider inden for landbruget.
This OP, which will receive ERDF assistance amounting to ECU 26 million (70% of the total cost), will reduce at mospheric pollution, protect public health by monitoring pollutants (noise, toxic emissions, etc.), improve waste water quality and protect the subsoil through solid-waste manage ment and a reduction in the use of agricultural pesticides.
For EFRU's vedkommende er forpligtelserne for 1991 på 925,08 mio. ECU, heraf 228,38 mio. ECU til foranstaltninger, der blev besluttet i 1991, og fordelt som følger: ger:
As regards budget article 551, commitments in respect of the Greek IMPs increased in 1991 to ECU 165.47 million, while payments amounted to ECU 172.63 million.
Oversigt over gennemførelsen af FSR
Progress to date in implementing the CSF
A. Den finansielle gennemførelse
A — Financial implementation
— en mobilisering af den private sektor, således at denne ikke blot har været brugt som investor, men også selv har for valtet de foranstaltninger, der var rettet mod virksomhederne.
(iv) mobilization of the private sector not only as an investor but as a manager of measures aimed at firms.
F.eks. har den græske industrisammenslutning fået til opgave at koordinere gennemførelsen af visse foranstaltninger vedrørende informationsteknologi under IMP, telekommunikation under STAR og forskning og udvikling under STRIDE.
So, for ex­ample, the Federation of Greek Industry has been given the task of coordinating the implementation of certain measures under the IT (information technology) IMPs, STAR (telecommunications) and Stride (research and development) programmes.
I de seneste tre år er det gradvist gået bedre med gennemførelsen af den græske FSR og de OP, der indgår heri.
The economic development strategy oudined in the CSF in­volves, above all, the improvement of basic infrastructure and human resources.
I årene op til 1989 lå de årlige udgifter til IMP på mellem 6 og 7 % af de samlede forventede udgifter, mens de i 1989, 1990 og 1991 lå på henholdsvis 15 %, 16,5 % og 18 %.
Thus, in the years prior to 1989, annual expenditure for the IMPs varied between 6 and 7% of the planned total whereas in 1989, 1990 and 1991, expenditure amounted to 15, 16.5 and 18 % respectively.
I betragtning af denne tendens er der en reel mulighed for, at bevillingerne til IMP vil blive udnyttet fuldt ud i Grækenland fra slutningen af 1993.
In view of this trend, there is a real possibility of all the appropriations for IMPs in Greece being used by the end of 1993.
Den gennemsnidige årlige gennemførelsesgrad for de nye regionale OP er steget fra 60 % til over 95 % mellem 1990 og 1991.
The average annual rate of implementation of the new regional OPs in­creased from 60% to more than 95% between 1990 and 1991.
Ser man på den samlede græske fællesskabsstøtteramme, fremgår det ligeledes, at der har været en meget klar forøgelse af gennemførelsestempoet i 1991, idet den samlede gennemførelsesgrad er på ca. 85 %.
Consideration of the whole of the CSF for Greece also shows a very significant increase in the rate of implementation in 1991, when the overall rate was approximately 85 %.
Denne høje procent vedrører de offentlige udgifter i 1991, der er afholdt af de ansvarlige organer for de fastsatte mål, og den omfatter ligeledes overførslerne fra de foregående år.
This high percentage relates to public expenditure undertaken in 1991 by the agencies responsible for the objectives set and also in­cludes the carry-overs from previous years.
For mål nr. 1 er gennemførelsesprocenten 83 (80 % for den centrale del og 85 % for den regionale del), hvorimod den lig ger på henholdsvis 109 % for mål nr. 3 og 4 og 100 % for mål nr. 5a.
The percentage rate of implementation for Objective 1 is 83 % (80% for the national section and 85% for the regional section). The rate for Objectives 3 and 4 is 109% and for Objective 5a 100%.
Hvis man ser på den samlede bevillingsramme for den græske fællesskabsstøtteramme, kan man sige, at ca. halvdelen af de i alt afsatte bevillinger er blevet anvendt af de græske myndigheder i løbet af de tre første gennemførelsesår, og at der er udsigt til en fuldstændig gennemførelse inden udgangen af regnskabsåret 1993.
Looking at the total funds allocated to the Greek CSF, it can be stated that at the end of the first three years of its implementa­tion, approximately half of all the appropriations provided for have been spent by the Greek authorities and that there are good prospects for its almost total implementation by the end of 1993.
Tabel nr. 8 viser fordelingen på regioner af forpligtelserne og betalingerne siden 1989.
Table 8 shows the amount of the commitments and the pay­ments made since 1989 for each region.