natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om medlemskab
Commission opinion on Malta's application for membership
Forbindelserne mellem Malta og Fællesskabet Maltas overgang til en integration i Fællesskabet Maltas deltagelse i institutionerne Konklusioner
Main features Political situation Relations between Malta and the Community The economy: moving towards integration with the Community Participation in Community institutions Conclusions
Anden-del — Analyse efter sektor
Part Two—Specific aspects
Landbrug og fiskeri Indre marked og industrianliggender Told og indirekte beskatning Beskæftigelse, arbejdsmarkedsforbindelser og sociale anliggender Konkurrence Finansielle institutioner, selskabsret og direkte beskatning Miljø Telekommunikation og informationsindustri Transport Budgetmæssige følger af Maltas tiltrædelse Samarbejde om retlige og indre anliggender Forbrugerpolitik
Agriculture and fisheries Internal market and industrial affairs Customs and indirect taxation Employment, working conditions and social affairs Competition Financial institutions, company law and direct taxation Environment Telecommunications and information industries Transport Implications for the Community budget Cooperation in the fields of justice and home affairs Consumer policy
Statistiske bilag : Vigtigste økonomiske indikatorer
Statistical annex—Main economic indicators
Den 16. juli 1990 forelagde Maltas regering Rådet for De Europæiske Fællesskaber en ansøgning om Republikken Maltas tiltrædelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
On 16 July 1990, the Maltese Government submitted to the Council of the European Communities the application of the Republic of Malta for member ship of the European Coal and Steel Community (ECSC), the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC).
Rådet noterede sig på sin samling den 17. september 1990 denne ansøgning om tiltrædelse og besluttede at iværksætte procedurerne i artikel 98 i EKSF-Traktaten, artikel 237 i EØF-Traktaten og artikel 205 i Euratom-Traktaten samt at anmode Kommissionen om at udarbejde den i disse artikler omhandlede udtalelse.
At its meeting on 17 September 1990, the Council noted the application and decided to set in motion the procedures laid down in Articles 98 of the ECSC Treaty, 237 of the EEC Treaty and 205 of the EAEC (Euratom) Treaty, asking the Commission to draw up an opinion, as required by these provisions.
I den seneste tid har flere EFTA-lande ansøgt om tiltrædelse tillige med Republikken Cypern. Tidligere ansøgte også Tyrkiet om tiltrædelse.
Applications have recently also been received from several EFTA countries and from the Republic of Cyprus, and an application was previously submitted by Turkey.
Kommissionen fremlagde sin udtalelse om Tyrkiets ansøgning i december 1989, om Østrigs ansøgning i august 1991, om Sveriges ansøgning i juli 1992, om Finlands ansøgning i november 1992 og om Norges ansøgning i marts 1993.
The Commission delivered its opinion on Turkey's application in December 1989, followed by opinions on the applications of Austria (August 1991), Sweden (July 1992), Finland (November 1992) and Norway (March 1993).
Den forelægger sammen med nærværende udtalelse også udtalelsen om Cypern.
It is transmitting its opinion on the application submitted by Cyprus simultaneously with this document.
Det Europæiske Råd nåede under sin debat i Lissabon den 26. og 27. juni 1992 til følgende konklusioner vedrørende EFTA-landene:
The European Council concluded its discussion of the question of enlargement at its Lisbon meeting on 26 and 27 June 1992 with the following observations relating to the EFTA countries:
»Det Europæiske Råd er af den opfattelse, at EØS-aftalen har beredt vejen for indledning af forhandlinger om udvidelser, der hurtigt kan afsluttes, med de EFTA-lande, der har ansøgt om at blive medlemmer af Den Europæiske Union...
'The European Council considers that the EEA Agreement has paved the way for opening enlargement negotiations with a view to an early conclusion with EFTA countries seeking membership of the European Union...
De officielle forhandlinger vil blive indledt umiddelbart efter, at Traktaten om Den Europæiske Union er ratificeret, og der er nået til enighed om Delors H-pakken«.
The official negotiations will be opened immediately after the Treaty on European Union is ratified and agreement has been achieved on the Delors II package.'
Efter Det Europæiske Råds beslutninger på mødet i Edingburgh den 11. og 12. december 1992 blev udvidelsesforhandlingerne indledt i februar 1993 med Fin land, Sverige og Østrig og i april 1993 med Norge.
In the light of the decisions taken by the European Council at its Edinburgh meeting on 11 and 12 December 1992, enlargement negotiations got under way in February 1993 with Austria, Finland and Sweden, and in April 1993 with Norway.
Det Europæiske Råd fortsætter i sine konklusioner fra Lissabon således, hvad angår de andre ansøgninger:
As regards applications from other countries, the Lisbon conclusions continue as follows:
I den forbindelse drøftede Det Europæiske Råd de ansøgninger, der er blevet indgivet af Tyrkiet, Cypern og Malta.
In this context the European Council discussed the applications which have been submitted by Turkey, Cyprus and Malta.
Det Europæiske Råd er enigt om, at hver af disse ansøgninger skal behandles udfra sine egne betingelser.
The European Council agrees that each of these applications must be considered on its merits.
Det Europæiske Råd i København den 21. og 22. juni 1993 fastslog, at »retningslinjerne for udvidelsen med EFTA-landene ikke har indflydelse for andre lande, der har anmodet om at tiltræde Unionen.
The European Council which met in Copenhagen on 21 and 22 June 1993 'considered that its guidelines with regard to enlargement with the EFTA countries shall be without prejudice to the situation of other countries which have applied to join the Union.
Unionen vil behandle hver enkelt ansøgning efter fortjeneste.
The Union will consider each of these membership applications on its own merits.
Det Europæiske Råd noterer med tilfredshed, at Kommissionen snarest muligt vil forelægge sine udtalelser vedrørende Malta og Cypern.
The European Council welcomed the Commission's intention to present shortly its opinions on Malta and on Cyprus.
Disse udtalelser vil hurtigst muligt blive gennemgået af Rådet, som vil tage hensyn til hvert lands særlige forhold«.
These opinions will be examined rapidly by the Council taking into consideration the particular situation of each of the two countries'.
Kommissionen har baseret sin udtalelse på oplysninger vedrørende Maltas situation fra de maltesiske myndigheder og i forbindelse med forskellige missioner på stedet.
In preparing this opinion, the Commission has drawn on data on Malta provided by the Maltese authorities and on the information obtained by Commission officials during missions to the country.
Konklusionerne af en analyse af disse oplysninger og en gennemgang af den politiske situation på Malta og forbindelserne mellem Malta og Fællesskabet, specielt siden associeringsaftalens indgåelse i 1970, har gjort det muligt at støtte udtalelsen om Republikken Maltas tiltrædelse.
The Commission's opinion on Malta's application for membership is based on conclusions reached following its analysis of all this information and its assess ment of the country's political situation and relations with the Community, particularly since the conclusion of the Association Agreement of 1970.
I sin rapport til Det Europæiske Råd med henblik på drøftelserne i Lissabon om udvidelsen, der er vedlagt formandskabets konklusioner1) nævnte Kommis sionen, at
In the report on enlargement presented to the European Council in Lisbon, which is annexed to the conclusions of the Presidency, • the Commission observes that:
»i Maltas og Cyperns tilfælde burde overtagelsen af Fællesskabets 'acquis' ikke give anledning til uovervindelige problemer.
'In the case of Malta and Cyprus, the adoption of the Community's acquis would appear to pose no insuperable problems.
Begge er imidlertid små stater, og spørgsmålet om deres deltagelse i Fællesskabets institutioner vil skulle løses på passende måde under tiltrædelsesforhandlinger.
However, both are very small States, and the question of their participation in the Community institutions would have to be resolved in an appropriate manner in accession negotiations.
Kommissionen vil behandle dette spørgsmål i sine udtalelser om disse landes ansøgninger.«
The Commission will address this question in its opinions on these countries' applications.'
Som reaktion på konklusionerne fra Lissabon og Kommissionens rapport sendte Maltas regering den 11. september 1992 Fællesskabet et aide-memoire, hvori den anfører:
In response to the Lisbon conclusions and the Commission report, on 11 September 1992 the Maltese Government addressed a memorandum to the Community in which it noted as follows:
»Maltas regering har hele tiden understreget, at den er indstillet på at opfylde alle forpligtelser og ansvarsopgaver, der følger af de tre grundlæggende Traktater som ændret og styrket ved Den Europæiske Fælles Akt og af Trakten om Den Europæiske Union undertegnet i Maastricht den 7. februar 1992.«
"The Government of Malta has continually underlined its commitment to fulfil all the obligations and responsibilities resulting both from the original three Treaties, as amended and strengthened by the Single European Act, and those resulting from the European Union Treaty signed at Maastricht on 7 February 1992.'
I forbindelse med spørgsmålet om Maltas neutralitet, som er nedfældet i landets konstitution, hedder det i aide-memoiret:
As regards the question of Malta's neutrality, which is enshrined in the Republic's Constitution, the memorandum observed the following:
»Maltas regering mener, at det er i Maltas interesse at tilslutte sig udenrigs- og sikkerhedspolitikken i Den Europæiske Union, herunder også udformningen af en fællesforsvarspolitik, som med tiden vil kunne føre til et fælles forsvar.«
'The Maltese Government believes it to be in Malta's interest to subscribe to the European Union's common foreign and security policy, including the eventual framing of a common defence policy which might in time lead to a common defence.'
Hvad angår de institutionelle spørgsmål, hedder det:
The memorandum had the following to say about the issue of participation in Community institutions:
»Maltas regering erkender, at det kan forekomme som om Malta i sin ansøgning for tidligt rejser spørgsmålet om Fællesskabets institutionelle udvikling.
'The Maltese Government understands that Malta's application could appear to raise prematurely the issue of institutional development for the Community.
Maltas regering er enig med Kommissionen i, at alle spørgsmål om 'deltagelse i Fællesskabets institutioner' vil kunne 'løses på passende måde under tiltrædelsesforhandlinger'.
The Maltese Government agrees with the Commission that all questions concerning Malta's "participation in the Community institutions" would be able to be "resolved in an appropriate manner in accession negotiations".
Maltas regering afventer derfor Kommissionens forslag i udtalelsen om Maltas ansøgning.«
The Maltese Government therefore looks forward to the Commission's proposals in its opinion on Malta's application.'
Formålet med analysen i første del af dette dokument er at undersøge de forskellige punkter, der er understreget i Kommissionens rapport af 24. juni 1992 og i den maltesiske regerings aide-memoire og særlig at besvare de vigtige spørgsmål i forbindelse med Maltas ansøgning såsom :
The analysis in Part One of this document covers the points raised in the Commission report of 24 June 1992 and in the Maltese Government's memoran-
') »Europa og Udfordringen Forbundet med Udvidelsen«, Bruxelles den 24.6.1992 (Suppl. 3/92, EF-Bull.).
'Europe and the challenge of enlargement', Brussels, 24 June 1992 (Supplement 3/92 — Bull. EC).
• de nødvendige politiske eller konstitutionelle løsninger for Maltas fulde deltagelse i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik trods princippet om neutralitet og alliancefrihed, der er nedfældet i Maltas konstitution
(ii) the political and constitutional changes that have to be made to enable Malta to participate fully in the common foreign and security policy, in spite of the neutral and nonaligned status currently enshrined in the Republic's Constitution; tution;
• nødvendigheden af at Fællesskabet finder passende institutionelle løsninger, så Malta trods sin størrelse kan deltage fuldt ud i Fællesskabets institutioner og påtage sig alle institutionelle forpligtelser, der påhviler ethvert medlem af Den Europæiske Union.
(iii) the need for the Community to devise sensible institutional arrangements that will allow Malta, given its dimension, to play an appropriate part in the discussions and decisionmaking of the Community's institutions and to meet all its institutional obligations as a member of the European Union.
Menneskerettighederne på Malta giver ikke anledning til bekymring eller særlige bemærkninger.
The human rights situation in Malta does not give rise to any concern or comment.
Institutionerne fungerer korrekt og tilfredsstillende.
The country's institutions operate in a proper and satisfactory manner. ner.
Republikken Malta har 360000 indbyggere og består af tre små øer med et samlet areal på 316 km2 og er et af de tættest befolkede områder i Europa (1 130 indbyggere pr. km2). Det årlige bruttonational
The Republic of Malta is made up of three small islands with a total surface area of 316 km2 and
Lovgivningen på det arbejdsretlige område, bl.a. vedrørende hygiejne og sikkerhed på arbejdspladsen, ligestilling mellem mænd og kvinder, ligger næsten på linje med medlemsstaternes lovgivning.
Malta's employment legislation, particularly as regards health and safety at work and equality for women and men, is fairly close to that of the Community's Member States.
produkt pr. indbygger anslås til 5 630 ECU, og Malta ligger således på et niveau langt under gennemsnittet i Fællesskabet, Spanien og Irland, men over gennem snittet i Grækenland og Portugal.
a population of 360000, which makes it one of Europe's most densely populated nations (1130 inhabitants/km2). Its per capita GNP is estimated at ECU 5630, which is considerably lower than the Community average, less than Spain or Ireland but more than Greece or Portugal.
Ifølge konstitutionen er maltesisk det officielle sprog på Malta. Man anerkender og anvender imidlertid to officielle sprog, nemlig maltesisk og engelsk.
The Constitution states that Maltese is the national language, but Maltese and English are officially recognized and used.
Malta blev uafhængigt i september 1964 efter at have været under britisk herredømme siden 1814. Ifølge konstitutionen af 1964 var Malta et konstitutionelt monarki med den engelske dronning som overhoved og en britisk generalguvernør.
Malta became independent in September 1964, having been a British dependency since 1814.
Konstitutionen garanterede beskyttelse af menneskerettighederne, adskillelse mellem den lovgivende, udøvende og dømmende magt og etablerede et parlamentarisk demokrati baseret på almindelig valgret.
The Constitution guaranteed the protection of human rights and the separation of powers, and established a parliamentary democracy based on universal suffrage.
Det politiske liv i øgruppen har altid været og er fortsat præget af en polarisering mellem to store par tier, nemlig nationalistpartiet (NP) af kristelig-demo-kratisk observans og arbejderpartiet (MLP), som til sammen samler næsten alle stemmer og skiftevis er ved magten.
Malta's political arena is — and has always been — dominated by the two main parties, the Nationalist Party (NP), which is Christian Democrat in tendency, and the Malta Labour Party (MLP), which together account for nearly all votes and have alternated in power.
Malta var imidlertid fortsat medlem af Commonwealth.
Amend ments to the Constitution require a two-thirds major ity in the Maltese parliament
Enhver ændring af konstitutionen kræver to tredjedeles flertal i parlamentet.
The two parties' positions on foreign policy, particularly as regards relations with the Community, have traditionally been diametrically opposed.
Nationalistpartiet (NP), der for øjeblikket er ved magten, har altid kæmpet for stærkere tilknytning til Europa.
The NP, which is currently in power, has always advocated closer ties with Europe.
Det var en nationalistisk regering, der indgik associeringsaftalen i 1970, indgav ansøgningen om tiltrædelse af Fællesskabet i 1990, og som i nævnte aide-memoire fra september 1992 bekræftede, at man accepterer alle forpligtelser i Traktaterne, herunder Maastricht-Traktaten.
It was an NP government that signed the Association Agreement of 1970, and it was an NP government that submitted Malta's application for membership in 1990 and subsequently confirmed that it accepted all the obligations deriving from the Treaties, including Maastricht, in the memorandum cited above.
Over tre fjerdedele af landets udenrigshandel og udveksling af tjenesteydelser foregår med Fællesskabet. bet.
Given the size of the Republic, its economic potential and the volume of its trade with the Community, Malta's accession would not have any direct repercussions of major significance for the Community's economy.
Øgruppens dimensioner, dens økonomiske potentiale og omfanget af handelen med Fællesskabet bevirker, at Maltas eventuelle tiltrædelse af Fællesskabet ikke direkte vil få større virkninger for Fællesskabets økonomi. nomi.
Consequently, this document will primarily be assess ing the impact accession would have on die Maltese economy and society, and on the way the Community functions.
Arbejderpartiet (MLP), der var ved magten mellem 1971 og 1987, har altid kritiseret associeringsaftalen og fundet de handelsmæssige indrømmelser og Fællesskabets finansielle bistand utilstrækkelig.
The MLP, which was in power between 1971 and 1987, has always been critical of the Association Agreement, judging the trade concessions and the level of Community financial assistance insufficient.
Par tiet har nægtet at stadfæste den tiltrædelsesansøgning, den nationalistiske regering forelagde, da det finder, at Maltas socioøkonomiske strukturer ikke er forenelige med Fællesskabets rammer. Partiet foreta-
The party refused to endorse the application for membership submitted by the NP government, arguing that Malta's social and economic situation was not compatible with the Community framework.
En væsentlig del af analyserne i det følgende vedrører således især virkningerne af en eventuel tiltræ
The MLP believes accession would have a negative economic impact, and has proposed an alternative
Malta deltager også i arbejdsgruppen »Fem plus fem« sammen med fire kyststater i den vestlige del af Middelhavsområdet (ES, PT, F, IT) og de fem lande i Maghreb-unionen (Mauretanien, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen).
approach to relations with the Community, involving the creation of a free trade area for industrial products over a period of 15 to 20 years, plus a series of measures to strengthen political and technical cooperation. operation.
ger en negativ analyse af de økonomiske virkninger af en eventuel tiltrædelse og anbefaler som alternativ, at der på lang sigt (15-20 år) etableres et frihandelsområde med EF for industrivarer med ledsageforanstaltninger, der skal styrke det politiske og faglige samarbejde.
United Nations, the Conference on Security and Cooperation in Europe (CSCE) and the Council of Europe, and is also active in the 'Five plus Five' group, whose other members are the four EC Member States bordering the Mediterranean to the west (Spain, Portugal, France and Italy) and the five Maghreb Union countries (Mauritania, Morocco, Algeria, Tunisia and Libya).
Ved de seneste valg i februar 1992 opnåede nationalistpartiet et flertal på 51,8% af stemmerne og arbejderpartiet kun 46,5 %.
In the elections held in February 1992, the NP increased its majority with 51.8% of the votes cast, while the MLP's vote fell to 46.5%.
Den maltesiske regerings principerklæring (også nævnt s. 7) om Maltas interesse i at undertegne den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i Maastricht-Traktaten rejser imidlertid spørgsmålet, at det kan vise sig nødvendigt at ændre Maltas konstitution for at sikre landet hel og fuldstændig deltagelse i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, som den vil udvikle sig i de kommende år.
The Maltese Government's statement (see point 8 above) that it is in the country's 'interest to subscribe to the common foreign and security policy' does not alter the fact that it might be necessary to amend the Constitution if Malta is to participate fully in that policy as it develops over the next few years.
En sådan ændring kræver to tredjedeles flertal i parlamentet.
Any such amendment requires a two-thirds majority in parliament.
Disse resultater har skabt ændringer i MLP og en ny ledelse med et mere nuanceret syn på europæiske spørgsmål end tidligere.
The outcome of these elections brought about a change of heart in the MLP, which appointed a new leadership team that has adopted a less rigid approach to European issues.
Partiet er dog fortsat til hænger af konstitutionens principper om landets neutralitet og alliancefrihed og afviser tiltrædelse af Fællesskabet under de nuværende omstændigheder.
However, the party remains attached to the principles of neutrality and non-alignment as enshrined in the constitution, and continues to oppose accession in the present circumstances.
Det accepterer, at regeringen eventuelt indleder til trædelsesforhandlinger, men undsiger på forhånd resultaterne og de betingelser, Malta vil være tvunget til at acceptere.
It accepts that the government may initiate accession negotiations, but pre-emptively denounces the outcome of any such negotiations and the conditions Malta will be obliged to accept.
Princippet om neutralitet og alliancefrihed i Maltas konstitution giver problemer i forbindelse med afsnit 5 i Maastricht-Traktaten og vil kunne skabe vanskeligheder i forbindelse med »fælles aktioner« og det fremtidige forsvarssamarbejde.
The principle of neutrality and of Malta's nonaligned status set out in the Maltese Constitution raise the problem of their compatibility with Title V of the Maastricht Treaty and could lead to difficulties in the area of 'joint action' and future cooperation on defence.
Støtte fra arbejderpartiets side og de kræfter, partiet repræsenterer, til den nødvendige omstrukturering for tiltrædelse, vil kunne fremme et positivt udfald af de iværksatte reformer og således også en fuldstændig vedtagelse af Fællesskabets regelværk.
The support of the MLP, and the interests it represents for the restructuring measures required for accession, could make easier the success of the reforms and hence the adoption of the acquis communautaire.
Forbindelserne mellem Malta og Fællesskabet
Relations between Malta and the Community
Malta og Fællesskabet er forbundet med en associeringsaftale, der blev undertegnet den 5. december 1970 og trådte i kraft den 1. april 19711).
Malta's relations with the Community are governed by the Association Agreement signed on 5 December 1970, which entered into force on 1 April 1971.'
Bestemmelserne om Maltas neutralitet blev nedfældet i konstitutionen i 1987 i en ændring, der gjorde Malta til en neutral stat, som aktivt arbejder på at skabe fred... ved at tilslutte sig princippet om alliancefrihed og nægte at deltage i enhver form for militæralliancer.
Malta's neutrality was incorporated into the Constitution in 1987 with the adoption of an amend ment which states that 'Malta is a neutral State actively pursuing peace... by adhering to a policy of non-alignment and refusing to participate in any military alliance'.
Ændringen forbyder etablering af udenlandske militærbaser på Maltas territorium.
The amendment prohibits the installation of foreign military bases on Maltese territory.