natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland er fuldstændig afhængig af eksterne leverandører med hensyn til olieforsyningerne, som i 1990 udgjorde 30% af det samlede brændselsforbrug i forhold til 46 % i 1980.
Finland is totally dependent on outside sources for its oil supplies which accounted for 30% in 1990 of its total final consumption (TFC) compared to 46% in 1980.
Indtil 1989 stod USSR for næsten hele
Up to 1989 the USSR supplied nearly all of Fin land's oil (86%); its share is now estimated at around 35%.
I forbindelse med udvekslingen af oplysninger med de finske myndigheder har det vist sig, at Finland har et handelsmonopol som omhandlet i EØF-Traktatens artikel 37 for alkoholholdige drikkevarer.
It is clear from discussions with the Finnish authorities that alcohol is subject to a mon opoly of a commercial character within the meaning of Article 37 of the EEC Treaty.
Generelt begrunder de finske myndigheder dette monopol i hensynet til den offentlige sundhed og bekæmpelsen af alkoholisme.
Broadly speaking, the Finnish Government defends these exclusive rights on the grounds of public health as a means of combating alcoholism.
Det er Kommissionens opfattelse, at de sundheds-
Peat, in particular, is found in the sparsely populated north and eastern parts of Finland and is an important fuel in combined heat and power (CHP) plants in large towns and for district heating stations in large villages.
Potentialet for yderligere udvikling er imidlertid begrænset af geografiske og miljømæssige årsager.
The government has already put in place fiscal measures on fossil fuels in order to limit CO:emissions.
Men i betragtning af Finlands blanding af energi
However, given Finland's energy mix and the forecast
Forbruget af naturgas i Finland er steget betydeligt i de sidste ti år og udgør nu 7 % at det samlede forbrug i forhold til 19% i EF. Al gas importeres fra Rusland, og der hersker en del bekymring med hensyn til eventuelle forsyningsafbrydelser.
The use of natural gas in Finland has significantly increased in the last 10 years and now constitutes 7 % of TPES compared to 19% for the Community.
Finland er i færd med at undersøge alternative forsy ningsmuligheder.
Finland is considering possible alternatives. tives.
kilder og prognoserne for øget forbrug af fast brændsel til at dække Finlands fremtidige energiefterspørgsel vil det være nødvendigt at øge energieffektiviteten og indføre ren teknologi, hvis de miljømæssige mål skal respekteres.
need to increase consumption of fossil fuels in order to meet Finland's future energy demand there will need to be increasing forms of energy efficiency and clean technologies if environmental goals are to be respected.
Atomkraft udgør 17,3% af det samlede energiforbrug og over en tredjedel af den finske el-produktion.
Nuclear power accounts for 17.3% of TPES and over a third of domestic electricity generation.
Der er fire atomkraft værker i landet, to af russisk model kon strueret med vestlig teknologi og to baseret på en svensk model.
There are four nuclear power units, two of Russian design constructed with Western technology and two based on a Swedish design.
Disse værker arbejder med 90% kapacitet, men for at dække den stigende elektricitetsefterspørgsel har det statsejede energiselskab nu ansøgt om tilladelse til at bygge et nyt anlæg.
These nuclear plants operate at 90% capacity but in order to meet expanding demand for electricity the Stateowned energy company has applied to build another unit.
Dette kræver en politisk beslutning, og spørgsmålet er i øjeblikket genstand for en heftig debat.
This go-ahead will require a political decision that is currently being hotly debated.
Finland har et vigtigt energiteknologisk F & U-program, som kan komplettere EF's programmer.
Finland has an important energy technology and R & D programme that could complement EC programmes.
Finland deltager allerede i EF's JOULE-program. Regeringen undersøger nu, hvorledes man kan indføje disse programmer i den finske energistrategi.
It already participates in the EC Joule programme.
Det må noteres, at en stor del af disse energiteknologiske programmer fokuserer på papirog metalforarbejdningsindustrien, sektorer, som er stærkt energiforbrugende og specielt betydningsfulde for Finlands industrielle profil.
It should be noted that a large part of these energy technology pro grammes focus on the paper and metalworking industries, sectors which are energy intensive and particularly important for Fin land's industrial profile.
Finland er i færd med at undersøge mulighederne for at indføre mere konkur
Finland is in the process of examining ways in which to introduce more competition, particularly in the electricity sector.
Diagram 2 — BNP-forho/d Finland/EF, 1970-1993
Graph 2 — Relative GDP for Finland and the EC, 1970-93
Diagram 8 — Forbrugerpriser i Finland og EF, 1980-1992
Graph 8 — Consumer prices in Finland and the EC, 1980-92
Kilde: 1980­1991: EF­Kommissionen, GD II. *) 1992­prognose: OECD december 1991/EF­Kommissionen foråret 1992.
Sources: 1980 to 1991: EC Commission, DG II. 11992 forecast: OECD, December 1991 and EC Commission, spring 1992.
') Relative enhedslønomkostninger i fælles møntenhed. ·') National valuta.
Cost differential and real effective exchange rate relative to industrialized countries, 1970-91
Diagram 10 — Reale enhedslønomkostninger^) i Finland og EF, 1970-1991
Graph 10 — Real unit labour costs' in Finland and the EC, 1970-91
Diagram 11 — Arbejdsløsheden i Finland og EF, 1970-1991
Graph 11 — Unemployment in Finland and the EC, 1970-91
(i % at den civile arbejdsstyrke)
(percentage of civilian labour force)
Kilde: Eurostat (EF) og nationale kilder (Finland).
1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 Sources: Eurostat and national sources (Finland).
Diagram 12 — Fordeling af den offentlige sektors samlede udgifter, 1991
Graph 12 — Breakdown of general government expenditure, 1991
Indkomst overførsler (38,9%)
Interest payment (10.5%)
Diagram 13 — Fordeling af den offentlige sektors samlede indtægter, 1991
Graph 13 — Breakdown of general government revenue, 1991
Andet (11,5%)
Other (11.5%)
(13,3%) sikringsordninger (33,3%)
Social security contributions (13.3%)
— Den offentlige sektors samlede indtægter, 1981-1993
Graph 14 — General government revenue, 1981-93
Diagram 15 — Skatter og bidrag til sociale sikringsordninger,
Graph 15 — Taxes and social security contributions, 1981-93
Diagram 16 — Den offentlige sektors samlede udgifter, 1981-1993
Graph 16 — General government expenditure,
Diagram 17 — Den offentlige sektors udgifter (ekskl. rentebetalinger),
(excluding interest charges),
(i % af BNP)
(as percentage of GDP)
Diagram 18 — Den offentlige sektors underskud, 1981-1993
Graph 18 — Public deficit'
Den offentlige sektors samlede nettolântagning eller ­givnlng.
Sources: EC Commission services, Finnish National Institute of Economic Research and Finnish Ministry of Finance
Diagram 19 — Den offentlige sektors samlede budgetunderskud, 1981-1991
Graph 19 — Public debt ss percentage of GDP)
Andre (19,5%)
Others (19.5)
Andre (17,8%)
Others (178)
Kilde: Finlands Statistik.
Source: Statistics Finland.
Udvalgte statistikker
Selected statistics
Privat konsum Offentligt konsum Faste bruttoinvesteringer
Private consumption
Vare- og tjenesteeksport Vare- og tjenesteimport
Export of goods and services Import of goods and services
Industriproduktion Produktivitet i virksomheder Realvekselkurs Vekselkurser mellem Finland valuta og ECU
Industrial production Productivity in the business sector Real interest rate Long-term interest rate differential Finland/EC
') I % af BNP i løbende priser.
Percentage of GDP in current prices.
2) I % af den civile arbejdsstyrke.
Percentage of civilian labour force.
Tabel 3 — Beskæftigelse og produktion opdelt på sektorer 1970-1990
Table 3 -- Employment and production by sectors, 1970-90
Sektorens beskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse
Employment share as percentage of total
Minedrift, stenbrud og energi Fremstillingsvirkomhed virkomhed
Agriculture and forestry Mining, quarrying and energy Manufacturing
Bygge- og anlægsvirkomhed Engros- og detailhandel, mv.
Transport, storage and communications Finance, insurance, real estate and business services
Produktion — andel af værditilvækst i faktorpriser
Production share of value added at factor cost
Landbrug og skovbrug Minedrift, stenbrud og energi
Agriculture and forestry Mining, quarrying and energy
Kilde: OECD og Finlands Statistik.
Sources: OECD and Central Statistical Office of Finland.
Tabel 4 — Den offentlige sektors samlede udgifter i % af BNP ι markedpriser )
Table 4 — General government expenditure
2) Ikke inkl. den nationale pensionfonds udgifter.
Does not include expenditure of the employment pension schemes. 1990.
Tabel 5 - - Den offentlige sektors samlede indtægter ( % af BNP i markedspriser )
(percentage of GDP at market prices)
Tabel 6 — Den offentlige sektors samlede indtægter og udgifter
Table 6 -- General government revenue and expenditure1
Andet Kons. af fast kapital
Indirect taxes Direct taxes Social security contributions Other Consumption of fixed capital
-38,2 i % af BNP Skatter, gebyrer mv.
Net lending ( + ) Percentage of GDP
Ikke inkl. den nationale pensionfonds udgifter.
Source: Finnish Ministry of Finance.
Tabel 7 - - Den offentlige opsparing li % af BNP,
Table 7 - - Net lending ( + ) of the public sector
Staten Lokale forvaltninger Sociale sikringsordninger/fonde Pensionsfonden
Central government Local government Social security funds Pension funds
Tabel 8 — Den samlede offentlige sektors indtægter og udgifter'*)
Table 8 — General government revenue and i percentage of GDP)
Direkte skatter Indirekte skatter Bidrag til socialsikring Kons. af faste kapital og andet
Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Consumption of fixed capital and other
Ikke inkl. den nationale pensionfonds indtægter og udgifter.
Source: Finnish Ministrv of Finance.
(i % af BNP)
(Percentage of GDP)
Statens indtægter
Genera government expenditure
Statens udgifter
General government revenue
Offentlige udgifter
Pension funds
Afkast pensionsfonde
Public expenditure
Offentlige udgifter i alt
Excluding pension funds
Offentlige udgifter i alt
Including pension funds
Malkekvæg
Dairy cows
Landbrugsareal pr.
Average
2) Bedrifter, der er beskæftiget med denne produktionsform.
Farms engaged in this type of production.
Tabel 11 — Landbrugsproduktion (gennemsnit 1988-1999)
Table 11 — Agricultural production in Finland (average for 1989-91)
Korn Hvede Havre Sukker Kartofler Oksekød Mælk Smør Oliefrø Fjerkrækød
Cereals Wheat Oats Sugar Potatoes Beef Milk Butter Oilseeds Poultrymeat Pigmeat Sheepmeat Eggs Fruits Vegetables
Tabel 12 — Landbrugsproduktionens beskyttelsesniveau
Table 12 -- Protection level of agricultural production
Hvede Foderkorn Sukker (raffineret)
Wheat Coarse grains Sugar (refined sugar) Milk Beef and veal Pigmeat Poultrymeat
Tabel 13 — Udenrigshandel med landbrugs- og fødevarer
Table 13 External trade with agricultural and food products of Finland
I alt EF i % af samlet tal EFTA i % af samlet tal Østlandene i % af samlet tal
Total EC (percentage of total) EFTA (percentage of total) Eastern countries (percentage of total)
Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Finlands ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement — Commission opinion on Finland's application for membership
O o σ > π Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 5
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 5
* OP * FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER * —'— * * ♦ * L-2985 Luxembourg
* OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Kommissionens udtalelse om Norges ansøgning om medlemskab y νγ'Ί
Commission opinion on Norway's application for membership y
1/93 Tale holdt af Kommissionens formand Jacques Delors i Europa-Parlamentet i anledning af debatten ved indsættelsen af den nye Kommission Strasbourg, den 10. februar 1993 Kommissionens arbejdsprogram for 1993-1994 Kommissionens lovgivningsprogram for 1993 Fælles erklæring om lovgivningsprogrammet for 1993
1/93 Address by Jacques Delors, President of the Commission, to the European Parliament on the occasion of the investiture debate of the new Commission The Commission's work programme for 1993-94 The Commission's legislative programme for 1993 Joint declaration on the 1993 legislative programme
2/93 Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Norges ansøgning om medlemskab
2/93 The challenge of enlargement - Commission opinion on Norway's application for membership
*4/93 Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om medlemskab
*4/93 The challenge of enlargement — Commission opinion on Malta's application for membership
*5/93 Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen - Kommissionens udtalelse om Republikken Cyperns ansøgning om medlemskab
*5/93 The challenge of enlargement — Commission opinion on the application by the Republic of Cyprus for membership
Kommissionens udtalelse om Norges ansøgning om medlemskab
Commission opinion on Norway's application for membership
Forord Indledning Generelt
Introduction
Forbindelser mellem Fællesskabet og Norge Den norske økonomi og Fællesskabet
Relations between the Community and Norway The Norwegian economy and the Community
Virkninger af tiltrædelsen
Impact of accession
Landbrug og skovbrug Fiskeri Miljø Energi Transport Industri Økonomisk og social samhørighed Beskatning og det samlede skattetryk Konkurrence Anden politik Virkninger for EF-budgettet Toldunion Handelsforbindelser og økonomiske forbindelser med tredjelande Udviklingssamarbejde Udenrigs- og sikkerhedspolitik Samarbejde om retlige og indre anliggender Indfødte befolkninger (samerne)
Agriculture and forestry Fisheries Environment Energy Transport Industry Economic and social cohesion Taxation and overall tax burden Competition Other policies Implications for the budget of the Community Customs union Trade and economic relations with third countries Development cooperation Foreign and security policy Cooperation in the fields of justice and home affairs Indigenous population (the Sami people)
Kommissionens udtalelse om Norges ansøgning om medlemskab optræder i forlængelse af tilsvarende udtalelser vedrørende en række andre lande.
The Commission's opinion on Norway's application for accession follows similar requests from a number of other countries.
Der er allerede indledt udvidelsesforhandlinger med tre ansøgere, nemlig Østrig, Sverige og Finland.
Negotiations on enlargement have already started with three applicants: Austria, Sweden and Finland.
Det Europæiske Råd behandlede udvidelsesproblematikken på sine møder i Maastricht (9.-10.12.1991), Lissabon (26.-27.6.1992) og Edinburgh (11.12.12.1992).
The European Council addressed the question of enlargement at its meet ings in Maastricht (9-10 December 1991), Lisbon (26-27 June 1992) and Edinburgh (11-12 December 1992).
Formandskabet noterede sig i sine konklusioner fra Det Europæiske Råd i Maastricht, at »en række europæiske lande har indgivet ansøgninger eller har bebudet, at de agter at ansøge om medlemskab af Unionen.
The conclusions of the Maastricht European Council noted that 'a number of European countries have submitted applications or announced their intention of seeking membership of the Union.
Det Europæiske Råd henstiller til Kommissionen, at den undersøger disse spørgsmål, herunder følgerne for den fremtidige udvikling af Unionen, med henblik på Det Europæiske Råds samling i Lissabon«.
The European Council invites the Commission to examine those questions including the implications for the Union's future development and with regard to the European Council in Lisbon'.
I overensstemmelse hermed forelagde Kommissionen Det Europæiske Råd i Lissabon en rapport om udvidelsen '). Det Europæiske Råd opfordrede institutionerne til at sætte mere fart i det forberedende arbejde, der er nødvendigt for at sikre en hurtig udvikling, bl.a. forberedelsen af de generelle forhandlingsrammer vedrørende Unionen før Det Europæiske Råd i Edinburgh.
Accordingly, the Commission presented a report on enlargement to the European Council in Lisbon.1 The latter invited the institutions to speed up prepa ratory work needed to ensure rapid progress including the preparation before the European Council in Edinburgh of the Union's general negotiation framework. work.
Det Europæiske Råd i Edinburgh var enigt om, at »da der nu er opnået enighed om den fremtidige finansiering, og der er udsigt til, at alle medlemsstaterne snart vil ratificere Traktaten om Den Europæiske Union, indledes udvidelsesforhandlingerne med Østrig, Sverige og Finland i begyndelsen af 1993.
The European Council in Edinburgh agreed that 'given the agreement reached on future financing and the prospects for early ratification of the Treaty on European Union by all Member States, enlargement negotiations will start with Austria, Sweden and Finland at the beginning of 1993.
De vil overgå til at være egentlige forhandlinger i medfør af artikel O i Traktaten om Den Europæiske Union, når denne er trådt i kraft, og kan først afsluttes, når Traktaten om Den Europæiske Union er blevet ratificeret af alle medlemsstaterne«.
They will be transformed into negotiations under Article O of the Treaty on European Union once it enters into force, and can only be concluded once the Treaty on European Union has been ratified by all Member States'.
Det Europæiske Råd opfordrede Ministerrådet til at træffe afgørelse om ind ledning af forhandlinger på samme basis med Norge, så snart Kommissionens udtalelse om dette lands ansøgning foreligger.
The European Council invited the Council of Ministers to take decisions on the opening of negotiations on the same basis with Norway, as soon as the Commission's opinion on its application is available.
Ved udarbejdelsen af nærværende udtalelse er Kommissionen i overens stemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner gået ud fra, at der i hen hold til artikel O i Maastricht-Traktaten bliver tale om tiltrædelse af en europæisk Union, der omfatter en Økonomisk og Monetær Union med til sin tid en fælles valuta, indførelse af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder eventuelt udformning af en fælles forsvarspolitik, som måske med tiden vil føre til et fælles forsvar, indførelse af et unionsborgersskab, udvikling af et nært samarbejde om retlige og indre anliggender samt en styrkelse af den økonomi ske og sociale samhørighed.
In preparing the present opinion, the Commission has assumed, in line with the conclusions of the European Council, that accession will, in accordance with Article O of the Maastricht Treaty, be to a European Union characterized by the establishment of economic and monetary union, ultimately including a single currency; the implementation of a common foreign and security policy, including the eventual framing of a common defence policy, which might in time lead to a common defence; the introduction of a citizenship of the Union and the development of close cooperation in justice and home affairs as well as the strengthening of economic and social cohesion. .
Kommissionen minder desuden om, at Ministerrådets formand i sin erklæring på ministermødet ved indledningen af konferencerne om Østrigs, Sveriges og Finlands tiltrædelse af Den Europæiske Union tilkendegav, at »et nyt medlems accept af rettigheder og forpligtelser kan give sig udslag i tekniske tilpasninger
The Commission would furthermore recall that the President-in-Office of the Council of Ministers said in his statement at the ministerial meeting opening the Conferences on the accession of Austria, Sweden and Finland to the European Union, that 'The acceptance of the rights and obligations by a
') »Europa og Udfordringen Forbundet med Udvidelsen«, Bruxelles, den 24.6.1992, EF-Bull. - Supplement 3/92).
'Europe and Ihc challenqe of enlargement', Brussels, 24 June 1"J92 (Supplement 3/92 - Bull. EC).
og undtagelsesvis i midlertidige (ikke permanente) undtagelser og overgangsordninger, der skal fastlægges under tiltrædelsesforhandlingerne. Det skal bemærkes, at afskaffelsen af systematisk varekontrol ved grænserne, som følger med bl.a. konkurrencen på det indre marked, vil kunne give anledning til tekniske vanskeligheder uden forstykke i anvendelsen af overgangsperioder«.
new member may give rise to technical adjustments, and exceptionally to tem porary (not permanent) derogations and transitional arrangements to be de fined during the accession negotiations, but can in no way involve amendments to Community rules'.
Det forhold, at forhandlingerne med ansøgerlandene så vidt muligt vil blive ført sideløbende, vil være af særlig stor betydning for EFTA-ansøgerlandene, ikke blot i henseende til de tilpasninger af Traktaterne, der er foreskrevet i artikel O, men også på grund af de talrige lighedspunkter mellem de spørgsmål, der skal tages op under forhandlingerne.
The fact that negotiations with the candidate countries will, to the extent possible, be conducted in parallel is particularly important in the case of EFTA candidates, not only in respect of the adjustments to the Treaties provided for in Article O, but also because of the numerous similarities in the questions to be addressed in the negotiations.
Den 25. november 1992 indgav Norges statsminister Gro Harlem Brundtland ansøgning til Rådet for De Europæiske Fællesskaber om Kongeriget Norges medlemskab af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
On 25 November 1992, Mrs Gro Harlem Brundtland, Prime Minister of Norway, submitted to the Council of the European Communities the application of the Kingdom of Norway for membership of the European Coal and Steel Community (ECSC), the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC).
Rådet besluttede på sin samling den 7. december 1992 at iværksætte den procedure, der er fastlagt i Traktaterne (EKSF-Traktatens artikel 98, EØF-Traktatens artikel 237 og Euratom-Traktatens artikel 205).
At its meeting of 7 December 1992, the Council decided to implement the procedures laid down in the Treaties (Article 98 of the ECSC Treaty, Article 237 of the EEC Treaty, and Article 205 of the EAEC Treaty).
Ved forberedelsen af denne udtalelse har Kommissionens koncentreret sin analyse på de områder, hvor virkningerne af tiltrædelsen vil blive mest mærkbare, og som sandsynligvis vil blive hovedemnerne for forhandlingerne.
In preparing this opinion, the Commission has concentrated its analysis on those areas where the impact of accession will be the greatest and which are likely to constitute the main subjects for discussion in the negotiations.
Denne udtalelse er baseret på omfattende information om situationen i Norge fra de norske myndigheder, som Kommissionen har holdt nær kontakt med, især via den norske mission ved De Europæiske Fællesskaber og Kommissionens delegation i Oslo.
The present opinion also reflects substantial information on the situation of Norway obtained from the Norwegian authorities, with which the Commission has remained in close contact, notably through the Norwegian Mission to the European Communities and the Commissions's Delegation in Oslo.
Til yderligere styrkelse af denne erklæring holdt Kommissionens for mand, Jacques Delors, i januar 1989 en tale i Europa-Parlamentet, hvori han opfordrede EFTA-landene til at overveje muligheden af et mere konkret partnerskab. Den norske statsminister Gro Harlem Brundtland spillede en central rolle, da EFTA-regeringscheferne på et møde i marts 1989 i Oslo under norsk formandskab afgav et positivt svar herpå.
Relations between the Community and Norway forced by the speech of President Delors to the European Parliament in January 1989, where he invited the EFTA States to reflect on the possibility of a more structured part nership.
Norges europæiske tilhørsforhold er en geografisk og historisk kendsgerning, og landet har siden anden verdenskrig spillet en aktiv politisk og økonomisk rolle både i Europa og på bredere internationalt plan.
Norway is geographically and historically a European country. Since World War II, Norway has played an active role, politically and economically, both within Europe and on the wider international level.