natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GD 23 / A4 - Håndværk og små virksomheder Francesco IANNIELLO Rue de la Loi, 200 (AN80) - B-1040 Bruxelles Tlf.: 00 32 2 295 51 55 Fax: 00 32 2 295 45 90
DG XXIII/A4 - Craft Sector and Small Enterprises Francesco IANNIELLO rue de la Loi, 200 (AN80)- B-1049 BRUSSELS Tel: +32-2/295.51.55 Fax: +32-2/295.45.90
INTERPRISE: for øget samarbejde mellem industri- og/eller servicesektorer i Europa
INTERPRISE: Encouraging Partnerships in Europe
Programmet INTERPRISE (Initiativ til fremme af samarbejdet mellem industri- og/eller servicesektorer i Europa) har til formål at støtte lokale, regionale og nationale tiltag i retning af at stimulere den direkte kontakt mellem små og mellemstore virksomheder (SMV) i Europa.
The INTERPRISE programme (Initiative to Encourage Partnership between Industries and/or Services in Europe) is designed to support local, regional and national actions aimed at stimulating cooperation between small and medium-sized enterprises in Europe.
Programmet drejer sig konkret om at støtte tiltag - herunder udsendelse af et katalog med de ønskede samarbejdsprofiler, tilrettelæggelse af kontaktbørser med bilaterale møder (som planlægges forud for.arrangementet) - med sigte på at bringe virksomhedsledere i direkte kontakt med hinanden og fremme gennemførelsen af samarbejdet.
Within this context, the programme is designed to support the actions (distribution of a catalogue containing the desired cooperation profiles, organisation of meeting days with pre-arranged bilateral rendez-vous) which are aimed at putting heads of enterprise into direct contact with each other in order to facilitate their cooperation efforts.
Mindst tre regioner i tre EU-lande skal indgå i projektet, der dog i visse tilfælde også kan udvides til at omfatte regioner i ikke-medlemsstater.
The projects must include at least three regions from three European Union countries and may, in certain instances, also be extended to regions from non-member countries. tries.
ENVIROBUSINESS '97 LANTI Mødedage: 3.- 5. september i LAHTI (Finland) Deltagerlande: Finland, Østrig, Tyskland, Danmark, Storbritannien, Irland og Sverige
ENVIROBUSINESS '97 LAHTI
INTERPRISE AGRO-FOOD AND RELATED INDUSTRIES SECTOR Mødedage: 26.-27. september 1997 i BRUXELLES (Belgien) Deltagerlande: Belgien, Italien og Storbritannien Sektor: landbrugets fødevareindustri Arrangør: Bruxelles Technopole Asbl - M. G. BOGAERTS - rue Gabrielle Petit 4 - boîte 12 - B-1080 Bruxelles Tlf.: +32-2/422.00.20 - Fax: +32-2/422.00.43
INTERPRISE AGRO-FOOD AND RELATED INDUSTRIES SECTOR
INTERPRISE ROCHEFORT Mødedage: 9.-10 oktober 1997 i ROCHEFORT-SUR-MER (Frankrig) Deltagerlande: Storbritannien, Frankrig, Spanien, Finland og Irland Sektor: landbrugets fødevareindustri (emballage, udstyr, informationsteknologi, salgsfremme og produktion) Arrangør: EAST STAFFORDSHIRE BOROUGH COUNCIL - Mr. Keith JONES - Town Hall, Burton upon Trent - DE142EB -Tlf.: +44.1283.50.80.00 - Fax: +44.1283-53.54.12
Meetings: 26-27 September 1997 in BRUSSELS, Belgium Countries involved: Belgium, Italy, United Kingdom Sectors: agro-food stuff Organisation: Bruxelles Technopole Asbl - G. BOGAERTS - rue Gabrielle Petit 4 - boîte 12 - B-1080 Bruxelles Tel.: +32-2/422.00.20 - Fax : +32-2/422.00.43
INTERPRISE EURO FOOD MACHINERY '97 VENETO Mødedage: 23.-24. oktober 1997 i PADOVA (Italien) Deltagerlande: Italien, Spanien, Tyskland, Sverige, Ungarn, Tjekkiet og Kroatien Sektorer: maskiner til forædling, emballering, afkøling og konservering afføde- og drikkevarer
INTERPRISE EURO FOOD MACHINERY '97 VENETO
Oplysninger om selve INTERPRISE-programmet fås ved henvendelse til Europa-Kommissionen - GD 23 / B2 -INTERPRISE - Rue de la Loi 200 (AN80) - B-1049 Bruxelles - Fax: 00 32 2 295 17 40
For information on the INTERPRISE programme itself: European Commission - DG XXIII/B2 - INTERPRISE - rue de la Loi, 200 (AN80) - B-1049 Brussels - Fax: +32-2/295.17.40
ØSU-møde om små og mellemstore virksomheder i grænseegne
At the ESC: SMEs in Cross-Border Regions
Det Økonomiske og Sociale Udvalg (ØSU) vedtog på sit plenarmøde den 23. april 1997 en udtalelse5 om SMV i grænseegne og opståede problemer i tværnationale handelsforhold, blandt andet i forbindelse med tekniske krav.
At its plenary session of 23 April 1997, the Economic and Social Committee (ESC) adopted an opinion5 on 'SMEs in crossborder regions - problems in crossborder business relations, including those relating to technical demands'.
I udtalelsen, der bygger på oplysninger indsamlet blandt de berørte kredse i samfundet og erhvervslivet, påpeges en lang række problemer såsom overdrevne administrationsgebyrer og regelpåbud i forhold til im- og eksportens mængde og hyppighed, tunge procedurer for virksomhedsregistrering, uhensigtsmæssige miljøafgifter i tilknytning til emballeringsforhold, urimelige beskatnings- og socialsikringsregler med dobbeltbeskatning af både virksomheder og ansatte, utilfredsstillende ankemuligheder, begrænset adgang til offentlige udbudsmarkeder (licitation) osv.
This opinion is based on information gathered from the socio-economic milieux concerned and lays out a considerable number of problems: administrative costs and inordinate regulatory constraints in relation to the volume and frequency of crossborder exchanges, cumbersome procedures for registering enterprises, unadapted systems of eco-taxes linked to packaging conditions, fiscal and social representation, double taxation on enterprises and workers, unadapted systems of appeal, limited access to public markets, etc.
Det, der især bekymrer grænseegnenes SMV-ledere, er - bortset fra de rent „psykologiske handicap" - de administrative hindringer, de tunge procedurer og de dårlige ankemuligheder.
According to the heads of SMEs in crossborder regions, apart from psychological handicaps, it is the administrative obstacles, the cumbersome procedures and unadapted means of appeal which cause the most worry.
Det Økonomiske og Sociale Udvalg lægger meget stor vægt på nødvendigheden af, at de nationale, regionale og lokale myndigheder tilegner sig en større tilpasningsevne i deres gennemførelse af love og bestemmelser. ØSU har fremsat følgende forslag til, hvordan situationen ville kunne forbedres, og anbefaler navnlig,: at Kommissionen udgiver et vademecum til brug for SMV i gTænseegne at der med støtte fra Kommissionen oprettes tværnationale assistancekontorer i stil med dem, der findes i Frankrig og Belgien
The Economic and Social Committee insist forcefully on the need to arrive, at the level of national, regional and local administrative authorities, at a greater ability to adapt in the application of regulations.
- - - at Kommissionen i samarbejde med ØSUs „observationscenter for det indre marked" udvikler et informations- og refleksionssystem baseret på en regelmæssig rådføring med Euro Info Centrene, BDTE-nettet og erhvervsorganisationerne
- development of Crossborder assistance offices, similar to the one set up in France and Belgium with support from the Commission; mission;
- at sammenhængen mellem de forskellige EU-programmer til fordel for SMV styrkes, og at koordineringen af de berørte Generaldirektorater forbedres
- implementation of financial advantages for 'best practice' able to serve as a model to be transposed to other border regions;
På plenarmødet den 28. maj 1997 vedtog ØSU en detaljeret udtalelse6vedrørende „Grønbogen om handel og distribution"Udtalelsen indeholder flere konkrete forslag, som vi kommer nærmere ind på i næste nummer af EURO-INFO.
At its plenary session of 28 May 1997, the Economic and Social Committee adopted a detailed opinion6 on the 'Green Book on Commerce7. This opinion contains several specific proposals which will be detailed in the next issue of EURO-INFO.
Teksterne til ØSUs udtalelse findes på alle officielle EU-sprog. Interesserede bedes henvende sig til: Comité économique et social - Presse et Information - Rue Ravenstein 2 - B-1000 Bruxelles - Tlf.: 00 32 2 546 92 07 - Fax: 00 32 2 546 97 64
The texts of the OPINIONS of the Economic and Social Committee are available in all the official languages of the European Union.
MØDE I EUROPA-PARLAMENTETS „SMV-TVÆRGRUPPE"
MEETING OF THE EUROPEAN PARLIAMENT INTERGROUP ON SMEs
Tværgruppen, der blev ledet af Karla Peijs (EP), havde som det centrale emne for sine drøftelser valgt „situationen for håndværks- og småvirksomheder i EU". Grundlaget herfor var navnlig Parlamentets initiativbeslutning angående Kommissionens meddelelse om „Håndværk og små virksomheder -nøglen til vækst og beskæftigelse i Europa" (rapport af Torres Marques), som blev vedtaget på plenarforsamlingen den 24.4.1997.
Presided over by Mrs Karla PEIJS, MEP, the Intergroup had chosen as its main topic for debate 'the situation of the craft sector and small enterprises in the European Union', based principally on the Parliament's own-initiative report on the Commission Communication on 'The craft sector and small enterprises, keys to growth and employment in Europe' (Rapport Torres Marques) adopted in plenary session of 24 April 1997.
GD 23 var repræsenteret af Philippe Duponteil, der fremlagde Kommissionens politik til fordel for SMV og håndværk samt de væsentligste målsætninger for sektorens 3. Europæiske Konference i Milano til november.
DG XXIII was represented by Mr Philippe Dupontiel who presented the Commission's policy in favour of the sector and the main guidelines for the Third European Conference in Milan in November 1997.
Fru Guinebertière (EP) satte spørgsmålstegn ved, hvorvidt de afsatte bevillinger rent faktisk blev udnyttet til fordel for håndværk og små virksomheder. Hun foreslog at udarbejde et direktivforslag om små virksomheders status.
Mrs Guinebertière, MEP asked whether the earmarked budget lines were in effect used to benefit the craft sector and small enterprises and suggested drawing up a draft European directive on the status of the small enterprise.
Sekretæren for UEAPME, hr. Müller, henstillede til Kommissionen om at støtte Avignon-akademiets projektforslag og ønskede støtten til NORMAPME forstærket.
Mr Muller, Secretary General of the UEAPME requested that Commission support the project of the Academy 'Avignon' and wished to see reinforced support for NORMARME.
Flere af sektorens repræsentanter slog til lyd for at højne håndværkssektorens image og at udarbejde et direktivforslag om en lavere momssats for aktiviteter med et stort forbrug af arbejdskraft.
Several representatives from the sector asked for a renewed image of the craft sector and the up-dating of a draft directive to introduce a weaker VAT rate for labour intensive activities.
Referent: Hr. Müller, Gruppen for diverse aktiviteter (Luxembourg) - Assisterende referent: Christos Folias, Arbejdsgivernes gruppe (Grækenland) Referent: Christos Folias, Arbejdsgivernes gruppe (Grækenland) KOM(96) 530 - se EURO-INFO nr. 96 - december 1996
Rapporteur: Mr Christor FOLIAS, Group of Employers, Greece. COM(96)530 - see EURO INFO 96 - December 1996.
Rapporter fra Parlamentet om fremmet SMV-udvikling
AT THE EUROPEAN PARLIAMENT: Favouring SME Development
Parlamentet vedtog på sit møde i Bruxelles den 23.-24. april 1997 tre vigtige rapporter om politikken til fordel for SMV og håndværk.
During its session in Strasbourg on 23­24 April 1997, the European Parliament adopted three important reports concerning the policy carried out in favour of SMEs and the craft sector.
Rapporterne blev drøftet på Parlamentets plenarforsamling under tilstedeværelse af Europa-kommissær Christos Papoutsis (Virksomhedspolitik). Som resultat heraf blev der den 24. april 1997 vedtaget „resolutioner" med adresse til Kommissionen, Rådet og de nationale parlamenter.
They were debated in parliament before Mr Christos PAPOUTSIS, member of the European Commission responsible for enterprise policy, and were adopted on 24 April in the form of resolutions directed at the Commission, the Council and the national parliaments.
RAPPORT VEDRØRENDE KOMMISSIONENS MEDDELELSE OM HÅNDVÆRK OG SMÅ VIRKSOMHEDER - NØGLEN TIL VÆKST OG BESKÆFTIGELSE I EUROPA8- REFERENT: HELENA TORRES MARQUES
REPORT ON THE COMMISSION COMMUNICATION ON THE CRAFT SECTOR AND SMALL ENTERPRISES, KEYS TO GROWTH AND EMPLOYMENT IN EUROPE8 RAPPORTEUR: Mrs Helena TORRES MARQUES (A4­
RAPPORT VEDRØRENDE KOMMISSIONENS MEDDELELSE OM DET INTEGREREDE PROGRAM TIL FORDEL FOR SMV OG HÅNDVÆRK9- REFERENT: KARLA PEIS (A4-0034/97)
REPORT ON THE COMMISSION COMMUNICATION ON THE INTEGRATED PROGRAMME IN FAVOUR OF SMEs AND THE CRAFT SECTOR9. RAPPORTEUR: Mrs Karla PEIJS (A4­0034/97)
RAPPORT VEDRØRENDE BERETNINGEN OM KOORDINERING AF AKTIVITETERNE TIL FORDEL FOR SMV OG HÅNDVÆRK10- REFERENT: RICHARD GAROSCI (A4-0100/97)
REPORT ON THE REPORT ON THE COORDINATION OF ACTIVITIES IN FAVOUR OF SMEs AND THE CRAFT SECTOR10. RAPPORTEUR: Mr Ricardo GAROSCI (A4­0100/97).
EURO-INFO og en mængde andre oplysninger om Generaldirektorat XXIII (GD I DG 23) findes pá INTERNET adgang via EUROPA-serverne: http://europa.eu.int/en/comm/dg23/index.htm
EURO-INFO and many other sources ofinformation are available on the INTERNET via the EUROPA server: http://europa.eu.int/en/comm/dg23/index.htm
Det sendes gratis til organisationer, foreninger, faggrupper, korresponderende medlemmer af Kontoret for Virksomhedssamarbejde (BRE), til medlemmerne af BC-Net (Business Cooperation Network), til Euro Info Centres og til SMV-ledere, som udtrykker ønske om at modtage det.
It is distributed free of charge to business organisations, voluntary organisations and groups and to correspondents of the Business Cooperation Centre (BRE) to members of the BC­NET (Business Cooperation Network) and to EURO INFO CENTRES and to SME executives who request copy.
For oplysninger eller forslag: Europa-Kommissionen-Generaldirektorat XXIII - EURO-Info - Paola PICCAROLO - Rue de la Loi 200 (AN80), Β- 1049 Bruxelles - Fax: +32-2/299.27.69.
For further information or suggestions: Directorate General XXIII Enterprise Policy, Trade, Tourism and Cooperatives ­ Euro­Info ­ Paola PICCAROLO ­ Rue de la Loi 200 (AN80) B­1049 BRUSSELS ­ Fax: +32­2/299.27.69.
Håndværks­fagene
Interprises Craft
BETALINGSFORSINKELSER I SAMHANDELSFORHOLD1
THE COMMISSION LAUNCHES A NEW INITIATIVE ON LATE PAYMENTS IN COMMERCIAL TRANSACTIONS1
Iværksættere er i de seneste måneder blevet mere bevidste om skadevirkningerne af betalingsforsinkelser i samhandelsforhold.
The Commission launches a new initiative on late payments in commercial transactions here has been growing concern in recent years of the damaging effects which late payments by businesses can have on other businesses.
De længere frister øger virksomhedernes kapitalbehov, gør dem finansielt ustabile og medfører højere administrative omkostninger.
Increasingly long payment periods increase businesses' cash flow requirements, jeopardize their financial equilibrium and lead to heavy administrative costs. Small and
De små og mellemstore virksomheder (SMV) berøres i særlig grad af de forsinkede betalinger, som udgør en trussel for deres overlevelse (især i de første år efter etablering) og for beskæftigelsen.
T medium-sized enterprises (SMEs) are particularly hard hit by late payments, which threaten their survival (especially in their first years) and put jobs at risk.
TURISME: 1995/96­beretning om EU­tiltag på turismeområdet s. 2
TOURISM: 1995/96 Report on Community Measures p. 2
Europa-Kommissionen vedtog den 12. maj 1995 en henstilling om betalingsforsinkelser i samhandelsforhold2.
On 12 May 1995, the European Commission adopted a Recommendation on payment periods in commercial transactions2.
Formålet var - og er stadig - først og fremmest at bekæmpe betalingsforsinkelserne ved at indføre lovrammer, der i tilstrækkelig grad afskrækker dårlige betalere, således at de kontraktlige betalingsfrister kan overholdes.
The aim was - and still is - is to combat late payment by providing for a legal framework to deter
Endnu et formål er at sikre, at der overholdes rimelige betalingsfrister i tilfælde, hvor styrkeforholdet mellem kontrahenterne ikke er jævnbyrdigt (det gælder især for offentlige udbudsmarkeder).
EUROPARTENARIAT: After Greece, France bad payers and so ensure that contractual payment periods are honoured; and to make sure that reasonable payment periods are maintained in transactions where the parties are on an unequal footing (in particular public procurement contracts).
Siden henstillingen blev vedtaget, har kun nogle få lande gjort eller planlagt at gøre noget aktivt fór at forbedre erhvervslivets betalingsdiciplin.
Since the Recommendation was adopted, only a limited number of countries have taken or are planning measures to improve the payments situation between firms.
I henstillingen fra 1995 blev det anbefalet, at kreditor skulle have krav på en passende godtgørelse for den økonomiske belastning som følge af skyldneres forhalede betaling.
For example, a central measure in the 1995 Recommendation is that there should be adequate compensation for the creditor for damages incurred through late payment by the debtor.
Dette var ensbetydende med en automatisk ret til morarenter ved forsinket afregning ved samhandel.
That includes a statutory right to interest on late payment.
Denne ret eksisterer i de fleste EØS-lande3, men ikke i Irland, Luxembourg og Storbritannien. Den irske stat har dog påtaget sig at dække morarenter, mens briterne bebuder indførelsen af en selvskreven ret til morarenter i samhandelsforhold.
Such a right exists in most European Economic Area (EEA) countries3, but not in Ireland, Luxembourg and the United Kingdom (although Ireland has recently introduced such a right for late payment by the public sector only, and the United Kingdom is planning to introduce a statutory right to interest).
E.I.C.: Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen s. 4
EiC: Health and Safety at Work p. 5
Ovennævnte henstilling foreskrev klart, at rentesatsen skulle lægges højt nok til at afskrække dårlige betalere.
Moreover, where a legally fixed interest rate does exist, the rate varies between countries, as does the mechanism for setting the rate.
Det vil sige, at det skulle være dyrere at „låne" ved at forhale sine betalinger end ved at låne i banken til en normal handelsrente. Men i realiteten ligger den lovbestemte morarentesats, som pålægges ved forsinket betaling, i de fleste lande under bankernes rentesats for uvarslede kontoovertræk.
The Recommendation makes it clear that the rate should be set at a level which is sufficiently dissuasive for bad payers, i.e. it should be more expensive to "borrow" money by paying late than to borrow from banks or other lenders at commercial interest rates.
Siden 1995, hvor meddelelsen blev udsendt, er der ikke gjort nogen bestræbelser på hverken at tilnærme de lovbestemte morarentesatser til markedsrenten eller på at indføre en ordning, hvorefter den lovbestemte rentesats skulle følge bankrenten fuldstændigt.
Since the Recommendation was issued in 1995, there have been no moves to set the rate at levels closer to market rates, for example by having a mechanism where the statutory rate tracks bank rates.
HÅNDVÆRK: Konklusioner fra prækonferencen i Toledo (Spanien) s. 6
Λ CRAFT SECTOR: Conclusions from the Preparatory Conference in Toledo, Spain p. 6
I sidste nummer af EURO-INFO (nr. 102) beskrev vi hovedpunkterne i meddelelsen af 9. juli 1997 om betalingsforsinkelser i samhandelsforhold.
In our last number (EURO-INFO No. 102), wc provided a summary of the main points in the Communication on late payments in commercial transactions, adopted by the European Commission on 9 July 1997.
I denne artikel analyserer vi emnet mere indgående.
This article gives a more detailed analysis of the Communication.
Meddelelsens fuldstændige tekst findes i EFT nr. C216 af 17.07.1997.
The complete text of the Communication has been published in the Official Journal of the European Communities No. C 216 of 17.7.1997.
EØS (Det Europæiske Økonomiske Samhandelsområde): de 15 EU-lande samt Island, Norge og Liechtenstein.
EEA countries: the 15 Member States of the European Union, plus Iceland, Norway and Liechtenstein.
MÅNEDSSKRIFT 103-DA September 1997 Udkommer 10 gange årligt
MONTHLY No. 103-EN September 1997 10 editions per year
Ifølge henstillingen skulle kreditorer ud over morarente have ret til yderligere godtgørelse af administrative og juridiske omkostninger til inddrivelse af gæld.
Another measure in the Recommendation is that, in addition to a right to interest, creditors should have a right to compensation for the costs of pursuing debts, such as legal, administrative and debt collection costs.
Denne ret eksisterer kun i enkelte lande og dækker ikke altid alle omkostninger.
This right only exists in a few Member States, and does not always cover all of the costs incurred.
Den eneste nye foranstaltning på området er en østrigsk lovforordning, som blev vedtaget i marts 1996. Hermed kan debitor nu ifølge faste satser pålægges at godtgøre omkostninger til gældsinddrivelse.
The only development in this area is in Austria, where a decree of March 1996 now allows debt collection costs (at specified rates) to be charged to the debtor.
En nylig undersøgelse4 om betalingsforsinkelser i Europa viser, at den faktiske gennemsnitsfrist (dvs. det konstaterede tidsforløb fra leveringen af en vare eller udførelsen af en tjenesteydelse indtil den aftalte betalingsdato) er på 39 dage.
A recent survey4 on payment periods between businesses in Europe shows that the actual average payment period in 1996 (i.e. the time between delivery of the goods or services and actual payment) was 54 days. The average contractual credit period (i.e. the time between delivery of the goods or services and the due date) was 39 days.
Efter denne frist falder betalingen i gennemsnit 15 dage for sent (forskellen mellem den kontraktbestemte frist og den faktiske betaling).
This means that payments were on average 15 days overdue (days overdue are the difference between the actual payment period and the contractual credit period).
Forskellene medlemsstaterne imellem er meget store.
There were however wide variations between countries.
De længste, gennemsnitlige betalingsfrister ses i Grækenland (94 dage), Portugal (91 dage) og Italien (87 dage), mens de korteste frister findes i Norge (27 dage), Finland (29 dage) og Sverige (32 dage).
The longest average payment times were in Greece (94 days), Portugal (91 days) and Italy (87 days). The shortest average payment times were in Norway (27 days), Finland (29 days) and Sweden (32 days).
De lande, som plages af de længste „ekstrafrister", er Portugal (41 dage), Italien (22 dage), Belgien (20 dage), Grækenland (19 dage), Holland (19 dage) og Storbritannien (18 dage).
The countries with the worst overdue record were Portugal (41 days), Italy (22 days), Belgium (20 days), Greece (19 days), the Netherlands (19 days) and the United Kingdom 18 days).
Samme undersøgelse sigtede også på at indkredse hovedårsagerne til de forsinkede betalinger, herunder økonomiske problemer hos debitor, tvistemål, ineffektiv administration, bevidst forhaling osv. Sidstnævnte årsag var i 1996 den hyppigst nævnte (35% af tilfældene), såvel på import- som eksportsiden.
In the same survey the respondents were asked about the major causes of late payment (debtor in financial difficulties, disputes, administrative inefficiency, intentional late payment or other). Intentional late payment was cited as the major cause of all late payments both for domestic and export sales in 1996 (35% of cases).
De lande, hvor hovedårsagen er en forsætlig udskydelse af betalingen, er Storbritannien, Belgien og Irland med hhv. 51%, 49% og 47% af tilfældene.
But also here there were wide variations between countries. The countries where intentional late payment ranks the highest were: the UK (51% of cases), Belgium (49%) and Ireland (47%).