natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gennem en tættere tilknytning til erhvervslivet blev der tilvejebragt midler til forskning og undervisning på højt niveau, bedre ansættelsesmuligheder for de højere uddannelsesinstitutioners kandidater, videreuddannelses­muligheder for de akademiske medarbejdere og ikke mindst adgang til de lederkvalifikationer, som de offentlige krav til regnskabsføringen nødvendiggjorde.
Closer links with industry brought finance for research and advanced training, better job prospects for graduates, a contribution to the training of faculty members and, not least, access to the management skills needed to respond to public calls for "accountability".
Men det har været mere end blot et "fornuftsægteskab".
But it has been more than a marriage of convenience.
For at bevare deres videnskabelige og intellektuelle forspring er de videregående uddannelser nødt til at deltage i den komplekse proces med at udmønte den nye viden i konkrete projekter: laboratoriet, markedet og samfundet er nu kommet så tæt på, at elfenbenstårnet ikke har en chance længere.
To maintain their scientific and intellectual leadership, higher education needs to be involved in the complex process of applying new knowledge to practical affairs : the laboratory, the market and society are now too close for the ivory tower to survive.
5 På den anden side kunne erhvervslivet have gået sine egne veje.
5 Industry, on the other hand, might have gone it alone.
Nogle store virksomheder har da også oprettet egne skoler, hvor de underviser i avanceret teknologi og management og udfører grundforskning.
Indeed, some large companies have set up their own schools of advanced technical and management training, and carry out basic research.
Men efterhånden som vi nærmer os år 2000, står det lysende klart, at det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne er afhængig af, om medlemssta­ternes uddannelsessystemer er i stand til at uddanne og genuddanne et tilstrækkeligt antal kvalificerede personer iden for de rigtige områder.
Yet, as the year 2000 approaches, it is abundantly clear that the competitiveness of European industry depends on the capacity of the education and training systems in the Member States to produce and review an adequate stock and structure of qualified people.
På grund af karakteren af de tekniske kvalifikationer, som der er behov for med den nye økonomiske struktur, og den rivende hast, udviklingen sker i, har virksomhederne ingen muligheder - hverken hver for sig eller kollektivt - for at tage denne udfordring op ved egen hjælp.
Given the nature of the technological skills needed by the emerging economy, and their fast rate of change, there is no way in which enterprises - either individually or collectively - can meet the challenge through their own efforts.
Desuden må man være kreativ for at kunne konkurrere, hvilket igen forudsætter adgang til viden og kvalifikationer, efterhånden som markederne opstår.
Moreover, to compete means to innovate, the key to which is access to knowledge and skills as markets emerge.
Det tager en vis tid at etablere de net, der skal oprettes for at kunne mobilisere sådanne ressoucer som led i virksomhedernes strategier.
The networks to mobilise such resources as part of enterprise strategies cannot be mustered overnight.
Videnproducenterne og videnforbrugerne er nødt til at opbygge dem organisk over en lang periode.
They have to be organically developed over considerable periods of time between the knowledge producers and the knowledge users.
De indgår nu som en integrerende del af den løbende evne til nytænkning og omfatter fleksible, men ikke desto mindre permanente, forbindelser mellem erhvervslivet og de videregående uddannelser.
They are now part and parcel of the ongoing capacity to innovate, involving mobile but nevertheless permanent links between industry and higher education.
6 Det kan derfor ikke overraske, at de offentlige myndigheders politikker har lagt vægt på denne "uomgængelige komplementaritet" mellem erhvervslivet og de videregående uddannelser.
6 It is thus not surprising that public policies have supported this "indispensable complementarity" between industry and higher education.
Rent bortset fra det offentliges interesse i at opnå et større udbytte af investeringerne i de videregående uddannelser og et mere effektivt videnskabs- og teknologisy­stem med hurtigere overførsel af viden og teknologi, har innovationskulturen fået større betydning for samfundet som helhed, og det navnlig i Europa.
Quite apart from the public interest in greater returns on the investment in higher education and a more efficient science and technology system with faster transfers of knowledge and technology, innovative culture is becoming more important for society as a whole, particularly in Europe.
Den såkaldte eurosklerose kan meget vel bryde ud igen, hvis man ikke gennemfører de omfattende institutionelle omstillinger, som er nødvendige for, at man kan opretholde en høj økonomisk og social udviklingstakt.
Eurosclerosis could re-appear if the widespread institutional changes needed to sustain a rapid rate of economic and social change are not pursued.
Det er her, partnerskabet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet kommer ind i billedet, på grund af den nye rolle, som viden og information spiller i innovationsprocessen.
Amongst these, the partnership of higher education institutions and industry has a key place because of the new role of knowledge and information in the innovation process.
7 Denne analyse fører frem til en enkel, men klar konklusion: fænomenet partnerskab mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet vil udvikle sig hurtigere og hurtigere, vil fortsat blive understøttet af de offentlige myndigheders politikker og vil i stigende omgang blive internationaliseret, fordi markedsudviklingen, virksomhedernes strategi og videnfrem­bringelsens og -udnyttelsens iboende logik alle foregår tværs over grænserne.
7 This analysis leads to a simple but clear conclusion : the phenomenon of partnership between higher education and industry will accelerate, will continue to be supported by public policies, will be increasingly internationalised, because the development of markets, the strategies of enterprises, the internal logic of knowledge production and use all take place across frontiers.
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
Higher Educationindustry Cooperation
forudsætter nok et højere teknisk kvalifikationsniveau, men går samtidig på tværs af videnskabsmændenes og ingeniørernes traditionelle faggrænser.
This section summarises briefly the situation concerning higher education - industry cooperation at Member State level.
I bilag C gives et resumé af de udarbejdede nationale profiler, og denne del er struktureret på samme måde.
Annex C gives a summary of the national profiles which were prepared, and this section is structured in the same way.
Denne del og de nationale profiler er, for at holde fremstillingen kort, kun et øjebliksbillede af det meget omfattende og meget dynamiske mønster af aktiviteter på området.
This section and the national profiles are, for reasons of brevity, only a partial snapshot of the extensive and rapidly developing pattern of activities in this field.
mellem de videregående uddannelser og
Specific legislation promoting higher education
1 De fleste af undersøgelserne viser, at der kun findes ret få egentlige lovforskrifter om fremme af samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
1 Most surveys reveal that there is comparatively little direct legislation for the promotion of higher education - industry cooperation.
En stor del af presset kommer i virkeligheden andre steder fra, herunder navnlig:
In fact, many of the pressures come from other sources, in particular :
• den almindelige erkendelse blandt parterne (regering, akademikere, industri og handel, videnskabelige sammenslutninger) af de muligheder, samarbejdet giver, og af den værdi, det har;
• the widespread recognition amongst the parties concerned (government, academia, industry and commerce, scientific associations) of the potential and value of collaboration;
• en række specifikke love og programmer, der indirekte fremmer samarbejdet, navnlig på forskningsområdet;
• several specific laws and programmes which promote cooperation indirectly, especially in the research field;
• tilpasning af gældende lovgivning om andre emner for at lette samarbejdet (f.eks. om udefra kommende midler til de videregående uddannelser, adgang for begge parter til at deltage i ledende organer og udvalg, eller de akademiske medarbejderes ansættelsesog arbejdsvilkår).
• adaptations of existing legislation on other matters in order to facilitate cooperation (eg regarding external resources for higher education, opening the constitution of boards and committees to both parties, or the terms and conditions of employment of higher education staff).
2 Foruden indsatsen på nationalt plan er der aktiviteter i gang på lokalt og regionalt plan, hvor de relevante strukturer vil etablere samarbejde og partnerskaber mellem de videregående uddannelser og det økonomiske liv.
2 Over and above the national level, there is an emergence of local and regional level activity, where the relevant structures and funding will bring higher education and the economy into partnership and cooperation.
Denne form for strukturer findes naturligvis først og fremmest i lande med en stærk regional struktur, hvor både det offentlige og erhvervslivet arbejder inden for veletablerede geografiske underområder, og hvor der også kan være særlige økonomiske udviklingsorganisationer, der tager sig af den pågældende region.
Such structures are obviously most prevalent in countries with a strong regional structure where both public authorities and industry operate within well-established territorial sub-divisions and where there may also be specific economic development organisations dedicated to the region in question.
Sådanne økonomiske udviklingsorganisationer har ofte deres egne specifikke programmer og finansieringsmuligheder, der anvendes til støtte for samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
Those economic development organisations will often themselves have specific programmes and funding which contribute to higher education - industry collaboration.
til fremme af samarbejdet mellem de videregående uddannelser
Specific programmes promoting higher education
Særlige programmer og erhvervslivet
- industry cooperation
3 Den væsentligste inspirationskilde til samarbejdet mellem erhvervslivet og de videregående uddannelser er den udbredte og stigende bevidsthed om den mangelfulde udvikling af de teknologiske og menneskelige ressoucer, der opstår som følge af de faktorer, der er skitseret ovenfor.
3 The major inspiration for collaboration between industry and higher education is the widespread and growing awareness of the technological and human resource development gaps which are emerging as a result of the factors outlined earlier in this report.
Man beskæftiger sig snarere med effektiv, fleksibel og hurtig overførsel af viden end med den industrielle udvikling som sådan. Hovedvægten ligger som i de
The concern is for effective, flexible and rapid knowledge transfer rather than for institutional change as such.
• specifikke FoU-programmer baseret på fælles forskning eller kontraktforskning, forskermobilitet, udvikling og anvendelse af faciliteter forskningsuddannelsesprogrammer, navnlig i forbindelse med nye nøgleteknologier teknologioverførselsaktiviteter og -tjenester, der ofte hovedsagelig indebærer institutionaliseret overførsel gennem særlige kontorer for forbindelserne med erhvervslivet efter- og videreuddannelsesprogrammer, herunder navnlig inden for overførsel og anvendelse af teknologi.
• continuing education schemes, in particular concerned with technology transfer and exploitation.
4 Mange af disse programmer startede i løbet af 1970'erne og 1980'erne.
4 Many of these schemes have emerged during the 1970s and 1980s.
De nationale programmer, som de er oprettet under, løber over meget lang tid og yder støtte i perioder af fast varighed (typisk 35 år), men ikke permanent.
While the national programmes under which they are run may have considerable duration, the type of support which they grant is of a fixed-term duration (typically 35 years), rather than being permanent.
Nogle af de institutionelle strukturer har imidlertid fået en mere permanent karakter, efterhånden som de er blevet optaget på de pågældende organisationers normale årsbudgetter.
However, certain of the institutional structures have become more permanent as they have been integrated into the normal annual budgets of the organisations concerned.
5 Hvad angår ansvarsområderne, henhører de fleste af aktiviteterne under en række forskellige instanser på henholdsvis:
5 In terms of responsibilities, most activities fall across a range of different actors, whether at :
• regeringsplan: statslige og regionale myndigheder, diverse ministerier (undervisning, forskning, arbejde og beskæftigelse, teknologi, industri regional udvikling) eller regionale organisationer for økonomisk udvikling,
• government level : national and regional government, different ministries (education, research, employment/labour, technology, industry, regional development), regional economic development organisations
• arbejdsmarkedsplan: agenturer (nationale og regionale arbejdsgivere, handles- og industrikamre, brancheorganisationer, faglige sammenslutninger, arbejdstagerrepræsentanternes organisationer), store virksomheder, forbund af små virksomheder, eller
• industrial level : agencies (national and regional employers, chambers of commerce and industry, sector-specific organisations, professional organisations, employee representative organisations), large companies, federations of small business
• de højere uddannelsesinstitutioner: centralt og fakultets-/institutplan, enkeltinstitutio­ners og konsortiers tiltag.
• higher education institution level : central and faculty/departmental level, individual institution and consortium approaches.
Dette udmunder ofte i specifikke alliancer, der tilsammen kan tilvejebringe finansieringsmidler til gennemførelse af ambitiøse projekter, der ikke kunne være opnået gennem en enkelt parts indsats eller finansieringsmuligheder.
This often results in specific alliances which can combine funding sources towards ambitious objectives which could not be tackled by isolated action and funding.
Hovedstrømninger indenfor de videregående uddannelser
Main developments in higher education
6 Der er en enorm opmærksomhed om betydningen af samspillet med det økonomiske liv i almindelighed og af presset for at etablere samarbejde.
6 There is a tremendous awareness of the importance of the interface with economic life generally and of the pressures for cooperation.
Dette afspejles i strukturelle og ledelsesmæssige forandringer (f.eks. inkorporering af samarbejdsmålsætninger i de enkelte strukturer og strategier) og i en lang række specifikke initiativer på europæisk, nationalt og lokalt plan.
This is reflected in constitutional and management change (eg incorporation of cooperative objectives in individual constitutions and mission statements) as well as in a wide range of specific initiatives. European, national, local.
7 En del af den ubestridelige motivation for samarbejde hidrører fra nedskæringerne i de offentlige udgifter til de videregående uddannelser.
7 Part of the undoubted motivation for cooperation has come from the reduction in public funding for higher education.
Derved er institutionerne blevet presset til at diversificere deres indtægtskilder og øge andelen af midler fra andre kilder end de offentlige finanser.
This has led to pressures on institutions to diversify their sources of income and increase the amount of income from sources other than the public purse.
Herved er de videregående uddannelser blevet mere bevidste om kvaliteten og værdien af de tjenester, de har mulighed for at tilbyde.
This has in turn led higher education to appraise the quality and value of its potential services.
8 Samarbejdet foregår inden for en meget bred vifte af aktiviteter, og det er umuligt at resumere dette på tilfredsstillende vis her.
8 The key activities involving cooperation are extremely diverse and are impossible to summarise satisfactorily here.
De kan opdeles i følgende hovedområder:
They fall under the following broad headings :
• teknologioverførsel (herunder udvikling af erhvervsrettede tjenester og forskerparker) efter- og videreuddannelse, herunder bestilte undervisningsprogrammer (inklusive forskeruddannelse) mobilitet og udveksling af både lærere (f.eks. gæstelærerstillinger eller fælles lænestole) og studerende (f.eks. praktikophold i virksomheder, industriprojekter eller arbejds­erfaring) analyse af kvalifikations- og uddannelsesbehov, udvikling af arbejdskraftskabende aktiviteter (regionale eller sektorspecifikke).
• skills and training needs analysis, manpower development activities (whether regionbased or sector-based).
• • • deltagelse af repræsentanter fra erhvervslivet i institutionernes ledende organer og udvalg nedsættelse af udvalg for samarbejde med erhvervslivet udpegning af kontaktpersoner og oprettelse af kontorer for kontakt med erhvervslivet forbedring af repræsentations- og PR-funktionerne i de højere uddannelsesinstitutio­ners topledelse.
• • • • representation of actors from economic life in institutional boards and committees creation of interface committees with industry establishment of Industry Liaison Offices and Officers enhanced organisation of the "representation" and "public relations" functions of top management within higher education institutions.
10 De ledelsesmæssige og finansielle strukturer, der er nødvendige for at administrere udefra kommende indtægter, har også måttet tilpasses den nye situation, men det er i mange tilfælde nødvendigt at ændre den nationale lovgivning for at kunne sikre en smidig administration af sådanne nye indkomster.
10 The management and financial structures for dealing with external revenues have also had to be adjusted accordingly, although national legislative change is necessary in many cases in order to facilitate the flexible administration of such new income.
Af andre større områder, der har måttet justeres, er de akademiske medarbejderes ansættelses- og arbejdsvilkår (f.eks. lønforhold og forfremmelse, tilladelse til at arbejde uden for institutionen, indkomstdeling) samt holdningen til kommerciel udnyttelse af forskningsresultater og undervisningskompetence (f.eks. intellektuel ejendomsret og patentspørgsmål).
Other major areas which have necessitated review are the terms and conditions of employment of academic staff (eg remuneration and promotion, permissions for outside work, revenue-sharing) and policies for commercial exploitation of research results and training expertise (eg intellectual property rights and patenting).
Hovedstrømninger indenfor erhvervslivet
Main developments in industry
11 I en række lande hersker der en vis grad af mistillid og skepsis med hensyn til de videregående uddannelsers rolle og værdi, men der er ikke desto mindre skabt langt større forståelse for de fordele, et samarbejde kan give.
11 While in several countries there remains a level of distrust and scepticism about the role and value of higher education, there has emerged nevertheless a much greater awareness of the benefits of cooperation.
Dette kommer f.eks. til udtryk i udtalelser fra nogle af de fremtrædende multinationale selskaber, hvoraf nogle har igangsat konkrete, vidtfavnende og ambitiøse samarbejdsprogrammer.
This is reflected, for example in the mission statements of some of the prominent multinational companies, some of which have initiated specific wide-ranging and ambitious schemes for collaboration.
Det kommer ligeledes til udtryk i erhvervsorganisationernes arbejde på europæisk og nationalt plan (f.eks. the European Round Table of Industrialists eller det britiske Council for Industry and Higher Education), der har afgivet udtalelser, der næsten kan betragtes som samarbejdschartere.
It is also reflected in the work of industrial organisations at European and national levels (eg European Round Table of Industrialists, UK Council for Industry and Higher Education), which set out programme statements which can almost be regarded as charters for collaboration.
12 Kontakt- og ledelsesstrukturerne for samarbejde med de videregående uddannelser er ikke overraskende mest synlige i de store virksomheder, og de kan f.eks. omfatte:
12 The liaison and management structures for cooperation with higher education are, not surprisingly, most evident in the large companies, and can comprise :
• • • • medarbejdere, der udelukkende beskæftiger sig med kontakt og samarbejde gensidig repræsentation i ledende organer arbejde i fælles udvalg medarbejdere, der følger den videnskabelige og tekniske udvikling.
• • • • specific liaison officers for contact and cooperation reciprocal representation on boards work within joint committees science watchers and technology gatekeepers.
Specielt for de små og mellemstore virksomheder forstærkes effekten af sådanne kontaktstruk­turer gennem den indsats, der gøres af de repræsentative organer (hovedsagelig nationale eller regionale, men også somme tider sektorspecifikke), såsom handelskamre, industriforbund sov.
Especially in regard to the small and medium-sized companies, such contact structures are enhanced by the work of representative organisations (mainly national or regional, but sometimes sectoral), such as chambers of commerce, industry federations, etc.
Disse organisationer har ofte en fremsynet måde at tage stilling til de videregående uddannelser på, samtidig med at de udøver lobbyvirksomhed over for regeringerne.
These organisations often provide a proactive focus for opinion-formulation regarding higher education as well as acting as a lobby group towards government.
Denne form for lobbyvirksomhed tager ofte form af støtte til de videregående uddannelser (f.eks. når det drejer sig om finansiering afgrundforskningen eller om at forhøje optagelsestallene), men
Such lobby work is as often supportive of higher education (eg on the issue of funding basic research, on increased access) as it is critical (eg on flexibility of technology transfer, on rapidity of reaction on course and curriculum development).
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
13 By definition, the key activities generating cooperation are similar to those recorded for the universities above, namely :
kan også være kritisk (f.eks. når det drejer sig om smidighed i teknologioverførslen eller om, hvor hurtigt de højere uddannelsesinstitutioner udvikler nye uddannelser og læseplaner).
R & D activities, but with the addition that specific industries may develop specialist research facilities which involve differing degrees of involvement with top specialists continuing education and training, including commissioned training schemes (including researcher training)
• efter- og videreuddannelse, herunder bestilte undervisningsprogrammer (inklusive forskeruddannelse) mobilitet og udveksling af både lærere (f.eks. gæstelærerstillinger eller fælles lænestole) og studerende (f.eks. praktikophold i virksomheder, industriprojekter eller arbejds­erfaring) analyse af kvalifikations- og uddannelsesbehov, udvikling af arbejdskraftskabende aktiviteter (regionale eller sektorspecifikke).
• mobility and interchange, for both staff (eg associateships, joint chairs) and students (eg placements in industry, industrial projects, work experience) skills and training needs analysis, manpower development activities (whether regionbased or sector-based).
Erhvervslivets investering i de videregående uddannelser
Investment by industry in higher education
14 De gennemførte undersøgelser har afdækket en del oplysninger om dette aspekt, men billedet er ikke fuldstændigt, og det er vanskeligt at foretage sammenligninger i et tidsmæssigt perspektiv og mellem geografiske områder.
14 The studies undertaken have generated some data on this aspect, but it is partial and difficult to assess comparatively across time and territory.