natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa har erkendt denne holdningsændring på organisationsområdet.
Europe has recognized this sea-change in organization.
Vor svaghed har som nævnt i Kommissionens grønbog om innovation1) været manglende evne til at kombinere den organisatoriske og den teknologiske innovation.
Our weakness, as identified by the Commission's Green Paper on innovation, ' has been in combining technological and organizational innovation.
For at være effektive kræver strategierne uddannelse i virksomhederne, omhyggelige jobbeskrivelser og en hurtig iværksættelse af innovationerne.
High-quality, high-performance strategies require enterpriselevel training, careful job design and rapid implementation of innovations.
Den Rådgivende Gruppe om Konkurrenceevne har med hr. Ciampi som formand gennemført en case study af de nye former for arbejdstilrettelæggelse.
The Competitiveness Advisory Group chaired by Mr Ciampi has made a case study of new forms of work organization.
Resultaterne af undersøgelsen bekræfter, at sådanne fornyelser i virksomhedsorganisationen fører til bedre præstationer, bedre jobbeskyttelse og større trivsel på arbejdspladsen.
The findings of the Group confirm that these innovations in the organization of enterprises lead to improved business performance, better job protection and job enrichment.
Det nye koncept med integrering af IKT. uddannelse og organisatoriske reformer giver virksomhederne store muligheder for al blive mere konkurrencedygtige og skabe bedre arbejdsvilkår.
The new concept of an integrated approach of ICTs. education and training and organizational transformation offers enormous potential for firms to become more competitive and to create better working conditions.
Konceptet er særlig fordelagtigt for SMV, som er nøglen til beskæftigelsesfremgangen, navnlig »mikrofirmaerne«, idet det bygger på små enheder, markedskræfter, decentralisering og teamwork.
It has particular advantages for SMEs, the key engines of employment growth — and especially 'microfirms' — since the whole concept is built on the small unit, market-driven, decentralized and based on teamworking.
Den største hindring for denne udvikling er den manglende forståelse for den nye måde at tilrettelægge arbejdet på og for de muligheder, der ligger i en fleksibel organisation.
The most important obstacle to this devel opment is the lack of awareness of the new forms of work organization and the potential of flexible organization.
Lederne er muligvis også med rette forsigtige med hensyn til innovationer, der ændrer systemer og fremgangsmåder, som for tiden fungerer rimeligt effektivt, og tøver med at betræde et nyt og ukendt område, hvor det er usikkert, hvorledes forandringsprocessen vil forløbe, og hvor
Managers may also be rightly cautious about innovations which alter systems and procedures currently delivering an acceptable level of performance, compared with entering an unknown realm in which there is uncertainty about how to complete the process of change and how long it will take. There are no 'turn-key' solutions.
Der er forskel på, i hvor høj grad IKT gavner jobskabelsen i SMV.
The extent to which SMEs' job creation benefits from ICTs varies.
I visse tilfælde er der en direkte forbindelse mellem nyoprettede mikrofirmaer og IKT.
In some cases, the emergence of microbusinesses is directly linked to ICTs.
I andre tilfælde er mikrofirmaerne blot en udbygning af de eksisterende traditionelle rådgivningsmæssige og faglige ydelser.
In other cases, microbusinesses are just an extension of existing traditional consultancy and profession services.
Men de krav, SMV står over for. og deres særlige problemer med at få adgang til prognose- og uddannelsesmekanismernc berettiger til en høj prioritering.
However, the constraints which SMEs face and their specific problems in accessing anticipation and training mechanisms justify priority attention.
I denne forbindelse bør man især søge at gøre det muligt for SMV at handle på eget ansvar med hensyn til tilpas-
In this context, the prime concern should be to enable SMEs to act under their own responsibility as regards adaptation to the information society, and the tools and technologies of the information society will help them do this.
Opkaldscentre i Europa ning til informationssamfundet, og informationssamfundsinstrumenteme og -teknologierne vil hjælpe dem hermed.
Call centres in Europe the Commission proposes to launch a pilot action to ascertain the priorities of SMEs and the obstacles hampering the use by SMEs of information technologies.
Den tredje udfordring: at modernisere arbejdslivets institutioner
The third challenge: to modernize the institutions of working life
Ud over at øge forståelsen for de muligheder, der ligger i at tilrettelægge arbejdet på en ny måde, er det nødvendigt at tage spørgsmålet om modernisering af arbejdslivets institutioner og institutionelle rammer op.
Alongside the question of raising awareness of the potential of new forms of organization of work, we have to address the question of the modernization of the institutions and the institutional framework of working life.
Arbejdet skal tilrettelægges på en måde, der støtter og frem mer en positiv udvikling, i stedet for at lægge det hindringer i vejen.
The world of work needs to be organized in ways that support and facilitate positive developments, rather than making them more difficult.
Dette betyder ligeledes, at kvalifikationerne, og derved uddannelsen, skal forbedres (se kapitel 4).
This also means improving the quality of skills and therefore of education and training (see Chapter 4).
Dette indebærer tillige, at der skal skabes de rette retlige og aftalemæssige rammer (arbejdsmarkedslovgivning, kollektive overenskomster, forholdet mellem arbejdsmarkedets parter osv.), der giver virksomhederne og bor gerne muligheder for at være mere fleksible og samtidig sikrer arbejdstagernes sikkerhed.
It also means providing the right legal and contractual framework (labour law. collective agreements, industrial relations, etc.) to allow firms and individuals more flexibility, while providing adequate security to workers.
Med lemsstaternes arbejdsmarkedslovgivning, der bygger på en standardmodel: fuldtids- og arbejdspladsbaseret beskæftigelse af ubegrænset varighed, kan ikke længere helt opfylde behovet for en mere videnbaseret produktion af varer og tjenesteydelser.
Member States' labour laws based upon the standard model of full-time, workplace-based employ ment of indefinite duration, can no longer respond entirely to the needs of a more know ledge-based production of goods and services.
Det er vigtigt at få en oplyst debat om disse grundbetingelser for udviklingen af arbejdslivet.
It is important to have a well-informed debate on these basic conditions for the devel opment of working life.
Men den offentlige debat om arbejdslivets institutioner begrænser sig ofte til firkantede argumenter om regulering og deregulering.
However, the public debate on the institutions of working life is often confined to simplistic arguments on regulation or deregulation.
Informationssamfundet kræver en mere forfinet og fundamental debat om de institutionelle rammer, der kan forme denne nye arbejdsverden.
The emerging informa tion society requires a more sophisticated and fundamental debate on the institutional framework which can shape this new world of work.
IKT integreret med uddannelse og organisatoriske reformer giver store muligheder for at øge produktiviteten og skabe gode, højtlønnede stillinger.
ICT integrated with education and training and with organizational transformation offers great potential to improve productivity and create good jobs with good wages and salaries.
Den offentlige politik må være baseret på denne forståelse.
Public policies must be based on this under standing.
Men det er nødvendigt at lede debatten bort fra spørgsmålet om regulering-deregulering og give den en mere frugt- i) KOM(96) 329.
However, it is necessary to shift the focus of the debate away from regulationderegulation and towards the more fruitful perspective of a new balance between flexibility and security and the mutual benefits for enterprises and workers of a balance between the two elements. This is the new perspective
Dette er det nye perspektiv, som Kommissionen lagde frem under høringen af arbejdsmarkedets parter vedrørende arbejdstid.
that the Commission introduced in the consultation of the social partners on working time.
Meddelelsen vil have til formål at opmuntre medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udvikle nye fremgangsmåder og gennemføre foranstaltninger til forbedring af fjernarbejdernes arbejdsvilkår.
ners to develop good practices and implement measures to improve the working conditions of teleworkers.
IKT giver også nye muligheder på arbejdsmiljøområdet.
ICTs also offer new opportunities in the field of health and safety at work.
Navnlig vil anvendelsen af nye teknologier kunne betyde en væsentlig bedre udnyttelse af systemerne for risikovurdering, indsamling, behandling og formidling af data og arbejdsmiljøuddannelse til stor fordel for de endelige brugere, navnlig SMV.
In particular, the application of new technologies can bring considerable added value to risk assessment activities, the collection, screening and dissemination of information, education and training in occupational safety and health, and to end users, particularly SMEs.
Det fjerde handlingsprogram for arbejdsmiljø (19962000) ') beskæftiger sig meget med spørgsmål om IS' indflydelse på arbejds- og levevilkår, og der vil den 13.-15. november 1996 blive afholdt en konference om disse emner i Bruxelles. les.
The fourth health and safety action programme (1996-2000)! actively addresses questions regarding the impact of the IS on working and living conditions, and a conference on these issues will be held in Brussels on 13 to 15 November 1996.
Den nye balance mellem fleksibilitet og sikkerhed omfatter på den ene side anvendelse af deltidsarbejde, midlertidigt arbejde, aftaler med fast løbetid, fjernarbejde og et nyt forhold mellem arbejdsmarkedets parter, hvor dette er hensigtsmæssigt.
This new balance between flexibility and security includes, on the one hand, the use of part-time work, temporary work, fixed-term contracts, teleworking and new forms of employment relationship, where these are appropriate.
På den anden side indebærer den nye balance ikke alene sikkerhed mod vilkårlig afskedigelse og forskelsbehandling, men også den sikkerhed, der opstår, når engagementet i virksomheden bliver større, og der gives mulighed for at udvikle færdigheder og kvaliteter til fordel for både virksomhed og ansat.
On the other hand, it includes not only security against arbitrary dismissals and discrimination, but also the security which comes from increased involvement within the company and the possibility to develop skills and employability to the benefit of both com pany and employee.
I denne forbindelse opstår spørgsmålet om, hvorledes man kan skabe de mest effektive ordninger til fremme af arbejdstagernes engagement i disse spørgsmål.
In this context, the question arises of how to provide the most efficient arrangements for workers' involvement in these matters.
En ny kultur — evnen til at foregribe
A new culture of anticipation
Mere grundlæggende er der behov for en gennemgribende revision af alle relevante systemer — beskyttelse af beskæftigelsen, arbejdstid, social beskyttelse og arbejdsmiljø — således at de tilpasses en arbejdsverden, som vil blive organiseret på en anden måde, en arbejdsverden, hvor grænserne mellem arbejde og fritid, arbejde og uddannelse og selvstændige og lønmodtagere er eller kan blive mindre skarpe.
More fundamentally there is a need for a radical rethink of all the relevant systems — employment protection, working time, social protection and health and safety — to adapt them to a world of work which will be organized differently, in particular one where the boundaries between work and leisure, work and learning, employee and self-employed are, or may become, less well-defined.
Arbejdstagersikkerhed er et begreb, der skal udvikles og udvides, således at der fokuseres mere på den sikkerhed, der bygger på arbejdsevne og arbejdsmarked end på sikkerheden i forbindelse med de enkelte arbejdspladser.
The concept of security for workers has to be developed and broadened, focusing more on security based on employability and the labour market rather than on the security of the individual workplace.
Der bør fokuseres på sikkerheden i udviklingen og ikke sikkerheden mod udviklingen.
It should be focused on security in change, not security against change.
I denne forbindelse er det vigtigt at tage særligt hensyn til lighedsspørgsmålene og til, hvorledes det kan sikres, at udviklingen fremmer nedbrydningen af grænser på arbejdsmarkedet og foreneligheden mellem arbejds- og familieliv for såvel kvinder som mænd.
Within this it is important to have particular regard to issues of equality, and to ensure that change enhances efforts toward both desegregation of the labour market and improved reconciliation of working and family life, for both women and men.
Den Europæiske Socialfonds mål nr. 4foranstaltninger har sammen med det beslægtede fællesskabsinitiativ ADAPT navnlig til formål at forbedre forvaltningen af de menneskelige ressourcer ved at foregribe de forandringer, informationssamfundet vil føre med sig, navnlig ved at øge investeringerne i den menneskelige kapital. Strukturforandringer medfører varige forandringer i beskæftigelsen med hensyn til mængde, struktur og kvalifikationer.
The European Social Fund interventions under Objective 4, together with the related Community initiative ADAPT, are aimed mainly at improving the management of human resources by anticipating the changes which the information society will bring, in particular by strengthening investment in human capital.
Det er navnlig af afgørende betydning, at der i virksomhederne udvikles en evne til at foregribe udviklingen, således at de negative følger af disse forandringer identificeres og minimeres.
In particular, it is vital to develop a capacity for anticipation in enterprises which identifies and minimizes the negative impact of these changes.
Denne evne vil også hjælpe med at skabe nye jobmuligheder gennem en uddannelse, der er tilpasset de nye kvalifikationsbehov. hov.
This will also help tap new job opportunities through training which addresses new skill needs.
De heraf følgende tilpasningsbehov gør sig gældende på makroøkonomisk og virksomhedsniveau.
The resulting adaptation needs are felt at both macroeconomic and company level.
Derfor bør et af hovedformålene med foregribelsen være at gøre det muligt for virksomhederne hurtigere at blive klar over deres kvantitative og kvalitative behov med hensyn til menneskelige ressourcer på baggrund af en
For this reason, one of the main objectives of the anticipation approach should be to enable com panies to identify more readily their quantitative and qualitative needs, as regards human resources in the context of a better understand ing of overall change, thus enhancing the internal and external capacity for adaptation.
På baggrund af denne udvikling er Kommissionen ved at udarbejde en grønbog om arbejdets tilrettelæggelse og arbejdstiden, hvor de politiske følger for Den Europæiske Union og medlemsstaterne af ændringerne i arbejdets tilrettelæggelse og arbejdstiden behandles fra et økonomisk synspunkt med henblik på at lancere en debat, navnlig med og mellem arbejdsmarkedets parter.
The Commission will also present in the second half of 1996 a communication on the impact of telework from the point of view of labour law, health and safety and social protection. The aim of the communication will be to encourage Member States and the social part
Spørgsmål, der kræver yderligere overvejelser
Questions for further reflection be reviewed?
Udviklingen i forholdet mellem de nye måder at tilrettelægge arbejdet på og den retlige baggrund for arbejdet rejser visse grundlæg­gende spørgsmål, som skal diskuteres inden for rammerne af den sociale dialog og den i Essen fastlagte beskæftigelsesproces.
Developments in the relationship between the new forms of organization of work and the legal framework for work raise some funda­mental questions to be discussed in the frame­work of the social dialogue and in the Essen employment process.
■ Hvorledes kan man med de hyppigere ændringer i arbejdstagernes retlige status (lønmodtager/selvstændig, i arbejde/under uddannelse, tilknytning til fag/tilknytning til arbejdspladsen) sikre en koordinering af arbejdsmarkedslovgivning, social sikker­hed og social beskyttelse, således at der tages hensyn til disse ændringer, uden at det går ud over den sociale retfærdighed og den økonomiske effektivitet?
■ As the legal status of workers changes more frequently (between wage employ­ment and self­employment, between employment and learning, between profes­sions and workplaces), how can a coordi­nated approach to labour law, social secur­ity and social protection be ensured in order to take account of these changes within a context of social justice and eco­nomic efficiency?
I denne forbindelse er det også vigtigt at overveje følgende:
In this context, it is also important to reflect upon:
■ Hvorledes opnås en hensigtsmæssig praksis med hensyn til IKT og jobska­belse?
■ how to promote best practice in terms of use of ICTs and job creation;
■ Hvilke foranstaltninger kan hjælpe SMV med at udnytte informationssamfundets muligheder bedst muligt?
Is the current distri­bution of regulatory powers between legis­lation and collective agreements the right one, or does a new balance have to be found?
Er den nuværende fordeling af reguleringsbeføjelserne mellem lovgivning og kollektive overenskomster den rette?
■ measures which help SMEs maximize the opportunities of the information soci­ety; and,
■ Hvorledes maksimeres strukturfondenes bidrag til opnåelse af en hensigtsmæssig praksis med hensyn til anvendelse af ny teknologi og udvikling af en ny »foregri­belseskultur«.
■ In the past, many important issues con­cerning working life have been left to the State, such as employment, health and safety, family life implications, and the fight against exclusion.
■ Tidligere blev mange væsentlige spørgsmål om arbejdslivet, som f.eks. beskæftigelse, arbejdsmiljø, familiemæs­
■ how to maximize the contribution of the Structural Funds to promoting best practice in using new technology and developing a new culture of anticipation.
Beskæftigelsen i informationssamfundet
Employment in the information society than the USA and Japan over the past two decades — some 60 c/c compared with 70 % or
Problemer: vækst uden beskæftigelse og ikke mere arbejde?
The concerns: jobless growth and the end of work?
Det væsentligste økonomiske, sociale og politiske problem i Europa er den store og vedvarende arbejdsløshed.
The main economic, social and political problem in Europe is high and persistent unem­ployment.
18 millioner personer er arbejdsløse, og heraf har halvdelen været uden arbejde i et år eller derover.
Some 18 million people are unem­ployed, half of them have been out of work for a year or more.
Herudover findes der mindst 9 millioner modløse arbejdstagere, som ville søge arbejde, hvis de mente, at der var arbejde at få.
There are at least 9 million more discouraged workers who would look for a job if they thought the work existed.
Det må dog også konstateres, at væksten i beskæftigelsen har været nogenlunde uændret i de sidste 35 år i de forskellige dele af den industrialiserede verden, dog på forskellige niveauer, nemlig ca. 2 % i USA, ca. 1 % i Japan og 0,3 % i Europa.
However, it can also be observed that the rate of employment growth has remained almost unchanged over the last three-and-a-half decades across different areas of the developed world, albeit at different rates — at around 2 CA in the USA, around 1c/c in Japan and 0.3 % in Europe.
Det er værd at bemærke, at væksten i beskæftigelsen ikke er blevet væsentligt langsommere siden 1973. året for den første oliekrise, som markerede begyndelsen på den økonomiske nedgangsperiode.
It is worth noting that the rate of employment growth has not significantly slowed since 1973, the year of the first oil shock and the starting point for the slowdown of economic growth.
Denne nedslående situation har medført en debat om »ikke mere arbejde« og »vækst uden beskæftigelse« og om IKT's indvirkning på arbejdslivet.
This depressing situation has led to a debate on the 'end of work' and of 'jobless growth' linked to the effects of ICTs on work­ing life.
ILO og OECD samt EU har i de senere år gennemført flere store undersøgelser for bedre at forstå det europæiske arbejdsløshedsproblems beskaffenhed. Undersøgelserne har fokuseret på særlige spørgsmål som f.eks. forholdet mellem teknologi og beskæftigelse og mere generelle spørgsmål som f.eks. forholdet mellem den makroøkonomiske politik og strukturpolitikken.
Several major studies have been under­taken by the International Labour Organization (ILO) and the Organization for Economic-Cooperation and Development (OECD) as well as by the EU during the last few years to gain a better understanding of the nature of the employment problem in Europe, focusing on specific issues such as the relationship between technology and employment, as well as the more general relationship between macro economic and structural policies.
Stigningen i den europæiske arbejdsløshed afspejler således langt fra et fald i mængden af arbejde, der udbydes, men skyldes i høj grad, at væksten i beskæftigelsen (0,3 c/c i gennemsnit pr. år) var mindre end væksten i arbejdsstyrken (0,6 % i gennemsnit pr. år).
Hence, far from reflecting a decline in the amount of work provided, the rise in European unemployment is largely related to the fact that employment growth (0.3 % on average per year) lagged behind labour force growth (0.6 CA on average per year).
Den jævne vækst i beskæftigelsen i hele perioden fra 1960 til 1995 støtter ikke det synspunkt, at arbejdspladserne ubønhørligt forsvinder, men viser alene, at beskæftigelsen ikke voksede tilstrækkeligt til at følge med arbejdsstyrkens vækst.
The steadiness of employment growth over the whole period from 1960 to 1995 does not support the view that jobs are inexorably disappearing, only that employment failed to grow sufficiently to keep up with the growth in the labour force.
Overgangen til informationssamfundet er allerede begyndt, hvilket uvægerligt vil med føre væsentlige ændringer i de europæiske borgeres måde at leve og arbejde på.
The transition towards the information soci­ety is already taking place, and this will inevit­ably provoke significant changes in the living and working patterns of European citizens.
Udfordringen ligger i at forme det spirende informationssamfund på en måde, som bevirker, at vi ikke bliver taberne i den globale konkurrence, men ej heller svækker solidariteten i Europa.
The challenge is to shape the emerging information society so that we neither miss out in the global stakes nor weaken the solidarity of Europeans.
Der er tre aspekter, der fortjener særlig opmærksomhed i denne grønbog:
There are three aspects that deserve special attention in this Green Paper:
D IKT's generelle følger for beskæftigelsen
D the overall effect of ICT on employment;
D en mere effektiv styring af jobomdannel sesprocessen
Π more effective management of the process of job transformation;
1 modsætning til visse påstande om. at tekniske fremskridt nødvendigvis må være arbejdskraftbesparende, viser de foreliggendedata, at væksten snarere er blevet mere end mindre arbejdskraftintensiv. Trods det bratte fald i den økonomiske vækstrate i 70'erne og 80'erne har jobskabelsestempoet været stabilt.
Contrary to some claims that technical progress can only be labour saving, existing data suggest growth has become slightly more rather than less job-intensive, with the pace of job creation remaining steady in the face of the sharply reduced rate of economic growth in the 1970s and 1980s.
Det ses ligeledes, at den amerikanske og den europæiske økonomis relative evne til at skabe beskæftigelse ikke har ændret sig siden 1973.
The data also suggest that the relative capacities of United States and Euro­pean economies to create employment have not changed since 1973.