natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J) I disse simuleringer er der set bort fra en nedsættelse af Tysklands andel i finansieringen af UK­korrektionen, som fastsat i artikel 5 i afgorclscn om egne indtægter.
This section examines the cost and financing implications of a generalisation of the current
Dette afsnit omhandler de omkostningsmæssige og finansielle følger af en generel anven delse af den nuværende UK-kompensations-ordning for alle medlemsstater med negative budgetbalancer.
A straightforward extension of the present model could be seen as implying that the Member States benefiting from the system should not finance their own rebates.
I dette tilfælde fastsættes tærsklen til nul og kompensationskoefficienten til 0,66.
However, this solution would not only be very costly in a situation where many Member States benefit from the system, but is also fraught with risks.
Medlemsstaterne deltager i finansieringen af alle kompensationer undtagen deres egen i forhold til deres andel af EU's BNI.
In particular, a 'threshold effect' could appear
Definitionen af nettobyrden er et væsentligt element i dette tilfælde, eftersom omkostningerne til mekanismen afhænger af, hvordan budgetbalancen defineres. Til illustration anvendes her samme definition som ved UK-korrektionsmekanismen 2).
P) In these simulations, a reduction of Germany's share in the financing of the UK correction, as laid down in Article S of the own resources decision, is ignored.
De sidste to søjler i tabel 2, som ikke rekonstrueres på grundlag af tallene i tabel 1, viser forskellen i forhold til den nuværende ordning (som inkluderer UK-korrektionen).
(4) The Court of Auditors in its recent special report on the own resources system has presented some evidence, for
De resultater, der er vist i tabel 1 og 2, refererer til 1999 3), som er det sidste år i de nuvæ rende finansielle overslag.
(') The Commission has argued on several occasions that there is no single best definition of the concept of net burden and Annex 3 to the present report deals specifically with this point.
Resultaterne vises som forskellen i forhold til den nuværende ordning; dvs. at resultaterne viser forbedringen (eller forringelsen) af hver enkelt medlemsstats budgetbalance i forhold til den nuværende ordning.
Clearly, if the proposed mechanism is to be a generalisation of the current UK correction, it seems logical to apply the same procedure and to use the same concept of net burden that has been used over the past IS years for the calculation of the UK correction.
') Revisionsretten har i sin nylige specialrapport om ordningen for egne indtægter fremlagt materiale — for året 1996 — vedrørende følgerne af en ubegrænset generel anven delse af korrektionsmekanismen.
the year 1996, on the implications of an unconstrained generalised correction mechanism.
Se Revisionsretten ( 1998): Særberetning nr. 6198 om status over ordningen for moms- og BNI-indtægter. juni og EFT C 241 af 31. juli 1998.
See European Court of Auditors (1998): Rapport spécial no. 6/98 relatif au bilan du système des ressources fondées sur la TVA et le PNB, June and OJ C 241, 31.7.1998.
Rettens materiale omtales i rapportens afsnit 3.2.7.
The Court's evidence is mentioned in Section 3.27 of the report.
I nærværende bilag tilpasses Rettens resultater så de omfatter 1999.
The present annex extends and qualifies the Court's results for 1999.
Det er klart, at en ubegrænset generel anvendelse af korrektionsmekanismen ikke er den ordning, der fore slås af finansministrene fra Tyskland, Østrig, Nederlandene og Sverige.
It is clear that an unconstrained generalised correction mechanism is not the system proposed by the Ministers for Finance of Germany, Austria, the Netherlands and Sweden.
Tabel 1 — Betydningen for budgetbalancerne af anvendelsen af en ubegrænset generel korrektionsmekanisme Fremskrivninger for 1999; »UK­korrektions«­balance ') (tal i mio. euro og i % af BNI)
(projections for 1999; UK rebate balance (') data in million EUR and in per cent of GNP)
MS berettiget til kompensation
Member States eligible for a rebate
Tærskel: 0,0% af BNI
Threshold 0.0 % of GNP
For at undgå forvridninger på grund af svinginger i selve UK­kompensationens storrelse er der anvendt den fremskrevne UK­korrcktion for 1999 i stedet for 1998­korreklionen (finansieringen forsinkes principielt et år); UK­korrektionen for 1999 er anslået til 4952 mio. EUR; forskellen mellem dette belob og sojle (4) skyldes den procedure, der er fastsat i artikel 4. stk. 2. litra d). i afgørelsen om egne indtægter, som tager hensyn til den såkaldte »fordel«, som UK nyder på grund af anvendelsen af en udjævnet moms som grundlag for egne indtægter og indførelsen af de BNI­baserede egne indtægter.
(') In order to avoid distortions due to fluctuations in the size of the UK rebate, the projected amount of the UK correction for 1999, instead of the one for 1998, has been chosen for comparison purposes (in principle the financing is lagged one year). (2) The UK correction for 1999 is estimated at EUR 4952 million; the difference between this amount and column (4) is due to the procedure foreseen in Article 4, paragraph 2 d) of the own resources decision which takes into account the so­called advantage that the UK enjoys due to the changeover to a capped VAT own resource and the introduction of the GNP­based own resource.
Grækenland, Spanien, Irland, Luxembourg og Portugal) vil ikke få nogen kompensation, men kun deltage i finansieringen af mekanismen.
The results reported in Tables 1 and 2 refer to 1999 (2), the last year of the current financial
De vil alle få en tilsvarende forringelse af deres budgetbalance, når det gælder den nationale BNI.
See Annex 3 for a discussion of the definitions of the budget­ary balance used in this report.
Det Forenede Kongeriges tilfælde er noget mere komplekst. UK vil være berettiget til samme kompensation som under den nuvæ­rende mekanisme, men vil også skulle yde sin andel af finansieringen af den ubegrænsede generelle mekanisme.
perspective.
Derfor vil UK i forhold til den nuværende ordning få en forringet budgetbalance på grund af kompensationen til de andre lande; med den nye ordning vil UK, som det fremgår af søjlerne, modtage lige så meget som Tyskland (i % af BNI).
The final results are presented in terms of the difference relative to the present system; that is, the results show the improve­ment (deterioration) of the budgetary balance of each Member State relative to the current regime.
De medlemsstater, der er nettobetalere, vil derimod få en kompensation for uligevægten på deres budget.
P) Data are based on the preliminary draft budget of the Eur­opean Union for the financial year 1999 (COM(98) 300).
I nogle tilfælde vil dette ned­slag mere end opveje finansieringen af andres kompensation, i andre tilfælde ikke.
The concept of EU expenditure used in the simulations is allocated expenditure including administrative expendi­ture; if the estimates were prepared on the basis of operat­ing expenditure, excluding administrative expenditure, the order of magnitude by which the rebates and their finan­cing would be modified would be somewhat less than 5 %.
Dette afhænger selvfølgelig af den oprindelige ulige­vægts størrelse.
The budgetary balance of the Member States for 1999 (calculated à la UK correction) appears in column (1), the gross amounts of the rebates to the eligible Member States appear in column (4), the financing of the
Tabel 2 — Betydningen for budgetbalancerne af anvendelsen af en ubegrænset generel korrektionsmekanisme (tal for 1999 i mio. euro og i % af BNI)
(data for 1999; in million EUR and in per cent of GNP)
Forskel i forhold til det nuværende system
Difference to the current system
Forskel i forhold til den nuværende ordning
Redistributive effects of the mechanism
% af BNI
V. of GNP
Figur 1 — Virkninger af anvendelsen af en ubegrænset korrektionsmekanisme Fremskrivninger for 1999 i % af BNI (ændringer i budgetbalancerne defineret som i UK­korrektionen.
Graph 1 — Implications of an unconstrained generalised correction mechanism
Fremskrivninger for 1999 i % af BNI)
(changes in the budgetary balances defined as in the UK rebate; projections for 1999 in per cent of GNP)
Forskelle i forhold til den nuværende situation (dvs. anvendelse af UK­korrektionen)
Difference relative to the present situation (i.e. application of the EU rebate)
Den pågældende mekanismes virkninger
Effects of the mechanism considered
En begrænset generel korrektionsmekanisme
A constrained generalised correction mechanism
Som diskuteret i afsnit 2 er en begrænset generel anvendelse af korrektionsmekanismen blevet foreslået af Tyskland, Østrig, Sverige og Nederlandene.
As discussed in Section 2, a constrained generalised correction mechanism has been explicitly proposed by Germany, the Netherlands, Austria and Sweden.
I dette afsnit behandles virkningerne af dette forslag.
This section examines the implications of this proposal.
Begrænsningen i mekanismen fremkommer ved anvendelsen af tærsklen; uligevægte, der går ud over tærsklen, skulle således korrigeres.
The constraint in the mechanism is given by the threshold; budgetary imbalances exceeding the threshold ought to be corrected.
Der er foreslået en tærskel på 0,30 % eller 0,40 % af BNI.
In the proposal, a threshold of 0.30 or 0.40 % of GNP has been suggested.
Resultaterne viser, at den begrænsede version af korrektionsmekanismen medfører en bety­delig mindre omfordeling af budgetressour­cerne. Kun tre lande ville få fordel af ordnin­gen (Tyskland, Sverige og Det Forenede Kongerige), eftersom en udjævning af Neder­landenes og Østrigs budgetbalancer ville repræsentere et mindre beløb end deres bidrag til ordningens finansiering. Samlet ville de 12 medlemsstater, der finansierer nedslagene, betale 3,5 mia. EUR, hvilket er 0,2 mia. min­dre, end hvad de skulle have betalt til at finan­siere UK­korrektionsmekanismen.
Graph 1 helps to visualise the redistribution induced by this unconstrained generalised mechanism.
Tabel 3 viser simuleringen for år 1999 af anvendelsen af den begrænsede korrektions­mekanisme. Nettobyrden beregnes som ved UK­korrektionen, og der er anvendt en tær­skel på 0,30 % af BNI og en kompensations­koefficient på 0,66.
Table 3 shows the results of a simulation for the year 1999 of the constrained correction mechanism.
Mekanismens vigtigste virkninger, både med hensyn til omfordelings­effekten og forskelle i forhold til den nuvæ­rende ordning, er opsummeret i tabel 4.
The principal effects of the mechanism, both in terms of the redistributive impact and in terms of differences with respect to the current regime, are summarised in Table 4.
MS berettiget til rabat
Member States eligible for a rebate
Tærskel: 0,3 % af BNI
Threshold 0.3% οΓ GNP
Tabel 4 — Betydningen for budgetbalancerne af anvendelsen af en begrænset generel korrektionsmekanisme (tal for 1999 i mio. euro og i % af BNI)
(data for 1999 in million EUR and in per cent of GNP)
Forskel i forhold til det nuværende system
Redistributive effects of the mechanism
Forskel i forhold til den nuværende ordning
Difference to the current system
% af BNI
% of CINI'
Figur 2 — Virkningerne af anvendelsen af en begrænset generel Fremskrivning for 1999, i% af BNI (Tærskel: 0,3 % af BNI, »UK­korrektions«­balance)
(threshold: 0.3% of GNP, UK rebate balance; projections for 1999, in per cent of GNP)
Forskel, ifht. nuværende ordn. (ændringer i budgetbalancer)
Differences from present system (changes in budgetary balances)
af begrebet budgetmæssig uligevægt.
The UK, on the contrary, will find itself sub­stantially worse off.
Uanset disse mangler er der fremsat et konkret forslag af Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige til løsning af problemerne i forbindelse med overdreven budgetmæssig uligevægt.
Under the unconstrained version of the mechanism, the UK rebate was determined in a manner identical to the current system and, therefore, the UK saw a deterioration only because of its participation in the financing of the rebate of the others.
Ændringerne i budgetbalancerne er identiske for alle de finansierende medlemsstater, som ikke er berettiget til kompensationen.
In the present, constrained simulation the UK rebate is restricted to the excess of its negative budgetary balance above the 0.30 % of GNP threshold.
Deres budgetbalancer anslås at blive forringet med 0,002 % af BNI i 1999.
As a consequence, the bud­getary imbalance of the UK, as measured by the UK rebate budgetary balance, would wor­sen by some 0.24 % of GNP in 1999.
En begrænset mekanisme ville medføre, at færre ressourcer skulle omfordeles. deles.
inhibit further the comprehension and clarity of EU budgetary relationships.
En grafisk fremstilling af resultaterne
A graphical representation of the results
Resultaterne af de forskellige simuleringer er opsummeret i figur 3 og 4. Figur 3 viser omfordelingseffekten af indførelsen af den generelle korrektionsmekanisme (dette svarer til søjlerne i figur 1 og 2), og figur 4 sammenligner de ændringer, som hver af de to korrektionssystemer ville medføre i forhold til den nuværende situation (dette svarer til de mørke områder i figur 1 og 2).
Applying the present mechanism to all Mem­ber States that record a negative budgetary balance, or simply extending to the four coun­tries that have made the request, would increase the sum of all rebates by about 50 % compared with the present system involving only the UK rebate.
Anvendelsen af begrænsninger formindsker de ressourcer, der skal omfordeles, og antallet af medlemsstater, der nyder godt af de formindskede ressourcer.
A constrained mechanism would involve a lesser amount of resources to be redistributed.
Budgetkorrektionsmekanismer svarende til den, der er til fordel for Det Forende Kongerige, er ufuldstændige, og eftersom de vedrører budgettets indtægtsside, berører de ikke den grundlæggende kilde til uligevægte, nemlig udgiftssiden.
Budgetary correction mechanisms similar to the current one in favour of the United King­dom are imperfect and, since they operate on the revenue side of the budget, do not affect the fundamental source of imbalances, the expenditure side.
Foruden de vanskeligheder, der er forbundet med udformningen og anvendelsen i praksis af sådanne mekanismer, gør de det nødvendigt, at der vedtages en definition
Moreover, beyond the con­ceptual and practical difficulties involved, they require an agreed definition of budgetary imbalance.
Figur 3 — Omfordelingseffekler af de to undersøgte korrektionsmekanismer (Fremskrivninger for 1999, med anvendelse af »UK-korrektions«-balance; % af BNI)
(projections for 1999; budgetary balances defined as in the UK rebate; in per cent of GNP)
Begrænset (tærskel 0,3 %)
Constrained (threshold 0.3%)
Indledning bidragsevne. Ministrene anfører klart, at en retfærdig bidragsordning bør baseres på progressivitet ligesom skattesystemerne i alle med lemsstaterne.
Introduction butions ought to be based on progressivity as are the fiscal systems of all the Member States.
De mener, at den fase i integrationen, som Den Europæiske Union er nået frem til med undertegnelsen af Amsterdamtraktaten, klart berettiger til, at man går over til en finansieringsordning, der er baseret på »retfærdighed og progressivitet«.
They believe that the phase of integration reached by the European Union with the signature of the Amsterdam Treaty clearly warrants a move towards a financing system based on 'equity and progressivity'.
I dette bilag, som med indledningen består af fem afsnit, gennemgås forslaget og dets implikationer.
This annex, which together with the introduction, includes five sections, reviews the proposal and its implications.
I afsnit 2 præsenteres forslaget; i afsnit 3 gennemgås progressivitetsbegrebets historie i korte træk; i afsnit 4 behandles progressivitet set i forhold til økonomisk og social samhørighed; og i afsnit 5 fremsættes der en række afsluttende bemærkninger.
Section 2 presents the proposal; Section 3 provides a brief review of the history of the concept of progressivity; Sec tion 4 examines progressivity in relation to economic and social cohesion; and Section 5 provides some final remarks.
Den 1. juli 1998 skrev den spanske økonomi minister og anden viceministerpræsident, Rodrigo Rato, og den spanske udenrigsminister, Abel Matutes, et fælles brev til formanden for Kommissionen, Jacques Santer, hvori de foreslog, at der blev indført en ny egen indtægt baseret på progressivitet, og anmodede Kom missionen om at undersøge dette forslag inden for rammerne af rapporten om EU's egne ind tægter.
On 1 July 1998 Mr Rodrigo Rato, Spain's Economics Minister and second Deputy Prime Minister, and Mr Abel Matutes, Foreign Minister, wrote a joint letter to the Commission President proposing the introduction of a new own resource based on progressivity and requesting the Commission to examine this proposal in the framework of the own resources report.
Den spanske delegation gentog forslaget på mødet i Rådet (Økofin) den 6. juli, mens Portugal og Grækenland gav udtryk for deres støtte.
The Spanish delegation reiterated the proposal during the Ecofin meeting of 6 July, while Portugal and Greece voiced their support.
Nogle dage senere skrev de portugisiske og græske myndigheder også til Jacques Santer for at udtrykke deres støtte til det spanske forslag.
Some days later, the Portuguese and the Greek authorities also wrote to President Santer to express their support for the Spanish proposal.
Forslaget om progressivitet og nogle af dets implikationer
The proposal concerning progressivity and some implications
Ligesom det var tilfældet med forslaget fra de fire finansministre (fra Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige), som har anmodet om, at Fontainebeau-kompensationen udvides til også at omfatte deres lande, foreslår de spanske myndigheder ikke én bestemt fremgangsmåde, men anfører en række for skellige måder — som alle er baseret på BNI-indtægten — hvorpå bidragene kan gøres progressive.
As in the case of the suggestion of the four Finance Ministers (of Germany, the Netherlands, Austria and Sweden) who have asked for an extension of the Fontainebleau rebate to their countries, the Spanish authorities do not propose one specific course of action, but indicate a number of ways — all based on the GNP resource — in which the objective of progressivity in contributions could be achieved.
Spanien foreslår, at man skaber progressivitet ved at anvende »moduleringskoefficienter« (som skal afspejle »relativ rigdom« og »relativ velstand«, to udtryk, der bruges i flæng) på de faktiske BNI-grundlag, så man kan aflede nye BNI-grundlag, der kan bruges ved beregningen af BNI-indtægtsbidragene. Det anføres ikke klart, hvilke »moduleringskoefficienter« der skal bruges, men det siges, at målet for »relativ rigdom« skal være BNI per capita i ECU.
Spain proposes to achieve progressivity by applying 'modulation coefficients' (to reflect 'relative wealth' and 'relative prosperity', two terms used interchangeably) to the actual GNP bases so as to derive new GNP bases to be used in the calculation of the GNP resource contributions.
Forslaget indebærer, at der skal foretages en grundlæggende justering på en af følgende måder for at skabe progressivitet.
The proposal involves a fundamental adjust ment to be applied in one of three ways in order to achieve progressivity.
De spanske myndigheder baserer deres initiativ på teksten i protokollen om økonomisk og social samhørighed, hvori de høje kontraherende parter »erklærer, at de har til hensigt at tage større hensyn til de enkelte medlemssta ters bidragsevne i forbindelse med ordningen med egne indtægter og at undersøge, hvorledes der overfor de mindre velstillede medlemsstater kan kompenseres for de regressive elementer, som findes i den nuværende ordning med egne indtægter«.
The Spanish authorities base their initiative on the text of the protocol on economic and social cohesion where the high contracting parties 'declare their intention of taking greater account of the contributive capacity of individual Member States in the system of own resources, and of examining means of correct ing, for the less prosperous Member States, regressive elements existing in the present own resources system'.
B) Justeringskoefficienterne anvendes kun på en del af BNI-grundlagene (f.eks.
The Ministers state clearly that a fair system of contri
50 %), mens resten forbliver uændret.
(B) To apply the correction coefficients only to a part of the GNP bases (e.g. 50 %) leaving the remaining unaffected.
I så fald
In this
vil BNI­indtægten blive opdelt i en pro­portional og en progressiv del, hver med sin ensartede bidragssats.
case, the GNP resource would be disag­gregated into a proportional and into a progressive component, each with its own uniform contributions rate.
med 465 mio. ECU, Portugals med 200 mio. ECU og Det Forenede Kongeriges med 100 mio. ECU.
have seen its contributions fall by ECU 204 million, Spain by ECU 803 million, Ireland by ECU 45 million, Italy by ECU 465 million, Portugal by ECU 200 million and the UK by ECU 100 million.
Finlands bidrag ville stort set have været uændrede.
Finland's contributions would have been largely unchanged.
Mulighed Β ville tydeligvis give det samme resultat som mulighed A, men gradueret i for­hold til den del af BNI­grundlaget, som »moduleringskoefficienterne« anvendes på.
Option Β would clearly give the same results as option A but scaled in proportion to the part of the GNP base to which the modulation coefficients are to apply.
C) Landene inddeles i grupper på grundlag af BNI per capita, og de samme koefficienter anvendes på alle landene i samme gruppe; der siges ikke noget om, hvad disse koeffi­cienter skal være, og hvordan de skal beregnes.
(C) To group countries on the basis of GNP per capita and to apply the same coeffi­cients for all the countries in the same group; no indication is given of what these coefficients should be and how they should be calculated.
Endelig foreslås det, at den nuværende momsindtægt kan erstattes af denne ændrede BNI­indtægt.
Finally, it is suggested that the current VAT resource could be replaced by this modified GNP resource.
Forslaget indebærer, at de fakti­ske BNI­nøgler erstattes med nøgler, der er mere gunstige for de fattige medlemsstater, og at man enten anvender de nye nøgler på mindre end 40 % af bidragene til EU's bud­get ') (version B), eller på ca. 40 % af dem (ver­sion A og muligvis C), eller endda på mere end 80 % af de samlede bidrag, hvis momsindtæg­ten afskaffes.
The proposal amounts to sub­stituting the actual GNP keys with keys more favourable to poorer Member States, and to apply the new keys either to less than 40% of contributions to the EU budget (') (version B), or to about 40 % of them (version Β and possibly C), or even to more than 80% of the total, if the VAT resource were to be sup­pressed.
Tabel 2 viser resultaterne af at anvende den samme justering på BNI­grundlaget, efter at momsindtægten er afskaffet.
Table 2 presents results of the application of the same adjustment to the GNP base after suppressing the VAT resource.
I dette tilfælde resulterer afskaffelsen af momsindtægten og indførelsen af den progressive BNI­indtægt i større forskelle sammenlignet med både den foregående simulering og selvfølgelig den nuværende ordning.
In this case, the suppression of the VAT resource and its replacement by the progressive GNP resource results in larger differences compared with both the previous simulation and, clearly, to the present system.
Endelig er det ikke muligt at simulere den tredje mulighed, da det ville være nødvendigt at fastlægge »moduleringsko­efficienterne« for hver gruppe af medlemssta­ter.
Finally, it is not possible to simulate the third option since it would be necessary to determine the modulation coeffi­cients for each group of Member States.
Det er dog klart, at med plausible værdier vil simuleringen give kvantitative resultater, der ikke adskiller sig nævneværdigt fra dem, der er vist i tabel 1 og 2.
Nevertheless, it should be clear that with plau­sible values the simulation would give quanti­tative results not differing substantially from those shown in Tables 1 and 2.