natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Beskatningsstrukturen ligger meget tæt op ad den tilsvarende struktur i Fællesskabet, men momsen tegner sig for en større andel, medens beskatningen af virksomhedernes overskud tegner sig for en mindre andel.
The tax structure is very similar to that of the Community, but is characterized by the greater weight given to VAT and the lighter burden of tax on company profits.
• Det fremgår klart af de seneste eksempler på støtte til automobilindustrien, at det — selv om der ikke foreligger en sektorstøtteordning for denne industri — som følge af indførelsen af instrumenter såsom Financial Guarantee Act (General Motors) eller ydelsen af ad hoc-støtte (Chrysler) er absolut
(vi) recent examples of aid for the car industry show that, even though there is no sectoral aid scheme for that industry, the use of facilities such as the Financial Guarantee Act (General Motors) or the granting of aid on an ad hoc basis (Chrysler) makes it essen­tial to keep a close watch on the sectoral impact of Austrian aid ;
Hvad angår merværdiafgiften, anvender Østrig i øjeblikket tre forskellige momssatser; den normale sats (20%), den reducerede sats (10%) og den forhøjede sats (32%). Som led i den skattereform, hvorom der
In the case of VAT, Austria currently applies three different rates: standard (20%), reduced (10%) and maximum (32%). Under the tax reform at present being discussed in Austria, the 32% rate would be abolished, and the standard rate would fall to 18 % and the reduced rate to 8%.
Et første skøn over udgifterne til Østrig beløber sig til ca. 990 mio. ECU. Dette beløb fordeler sig som vist i tabel 2.
An initial estimate of expenditure in respect of Austria amounts to some ECU 990 million.
På punktafgiftsområdet skal Østrig gennem føre den på tiltrædelsestidspunktet gældende fællesskabsret.
As regards direct taxation, the legislation currently in place in Austria already mirrors to a large extent the acquis communautaire in this area.
Landbrugs- og sukkerafgifter Told Moms (ensartet sats: 1,2509) BNI (indkaldelsessats: 0,2509) Indtægtstab
Agricultural levies and sugar levies Customs duties VAT (uniform rate: 1.2509) GNP (call-in rate : 0.2509) Loss of revenue
Den finansielle virkning af Østrigs tiltrædelse er anslået for et helt år og ud fra en forud sætning om, at EF-lovgivningen øjeblikkelig tages fuldt ud i anvendelse. Der er ikke taget hensyn til eventuelle overgangsforanstaltninger.
Austria's GNP would account for some 2.6% of an enlarged Community's GNP (ECU 108 million) and its per capita GDP borders on the Community average (ECU 15 810 as compared with ECU 15 828 in 1988).
Landbrugspolitik — EUGFL, Garantisektionen — EUGFL, Udviklingssektionen Socialpolitik Regionalpolitik Industripolitik Forskning og udvikling Drifts- og personaleudgifter
Agricultural policy EAGGF Guarantee Section EAGGF Guidance Section Social policy Regional policy Industrial policy Research and development Staff and administrative expenditure
Tilbagebetaling af 10% af egne indtægter
Reimbursement of 10% of own resources
Landets tiltrædelse vil for et helt år give en nettoforøgelse af EF-budgettets indtægter (ekskl. den britiske kompensation) på ca. 1 100 mio. ECU svarende til 1,75% opgjort på grundlag af 1992-tallene.
Austria's accession would result in a loss of resources of ECU 700 million for the Community budget caused by the elimination of customs duties and agricultural levies on imports into the Community from Austria, thereby giving the figure of ECU 1 100 million above.
De samlede bruttoindtægter vil blive forøget med 1 816 mio. ECU, heraf 50 mio. ECU i form af landbrugs- og sukkerafgifter, 430 mio. ECU i form af told, 900 mio. ECU i form af moms og 430 mio. ECU i form af BNI-indtægter.
At the present stage of the examination, no special problems seem likely to affect the adoption by Austria of other Community policies.
Den østrigske tiltrædelse vil dog også give sig udslag i et indtægtstab på 700 mio. ECU for EF-budgettet som følge af bortfalden told og bortfaldne landbrugsafgifter i forbin
In the case of the policies connected with the completion of the internal market, as well as flanking policies such as research and development, this is confirmed by the outcome of the negotiations on the establish ment of the European Economic Area.
Der synes ikke på nuværende stade af undersøgelsen at rejse sig særlige problemer i forbindelse med Østrigs gennemførelse af de øvrige EF-politikker.
Austria should, furthermore, make a contribution to the ECSC reserve fund.
Statistiske oplysninger
Statistical annex
Tabel 1 — BNP pr. indbygger t EF = 1001
Table 1 — Per capita GDP
Østrig EF 12
Austria EUR 12
Nederlandene Portugal Det Forenede Kong.
Netherlands Portugal United Kingdom
Nederlandene Portugal Det Forenede Kone
Netherlands Portugal United Kingdom
Tabel 2 — BNP pr. indbygger
Table 2 - - Per capita GDP
1990 a) i købekraftspariteter
1990 i) In purchasing power parities
Østrig EF
Austria EC
Tabel 3 — Opstilling af Fællesskabets vigtigste handelspartnere
Table 3 — Classification of the Community's main trading partners
') Mellem- og Østeuropa: eksklusive USSR. 2) 4 nye industrilande i Asien : Sydkorea, Hongkong, Singapore, Taiwan.
Not including USSR.
Tabel 4 — Fordeling pr. medlemsstat af Fællesskabets samhandel med Østrig a %)
Table 4 — Breakdown by Member State of Community trade with Austria
Danmark Spanien Frankrig Grækenland Irland Italien Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige
Spain France Greece Ireland Italy Netherlands Portugal United Kingdom
Tabel 5 — Udviklingen i Fællesskabets samhandel
Table 5 — Pattern of Community trade
Tabel 6 — Struktur, efter varegruppe af fællesskabets handel med Østrig a %)
Table 6 — Structure by product group of Community trade with A ustria tria
Alle varer
AU products
Primære varer Landbrugsprodukter
Primary products Agricultural products
Forarbejdede varer Kemiske produkter Maskiner Transportmidler Personvogne Papir og lignende Jern og stål Tekstilvarer Beklædning Andre forarbejdede varer
Textiles Clothing Other manufactures
Tabel 7 — Struktur, efter varegruppe af fællesskabets handel med samtlige tredjelande a %)
Table 7 — Structure by product group of Community nonCommunity countries
Alle varer
All products Primary products
Forarbejdede varer Kemiske produkter Maskiner Transportmidler Personvogne Papir og lignende Jern og stål Tekstilvarer Beklædning Andre forarbejdede varer
Private cars Paper and similar Iron and steel Textiles Clothing
Ikke-klassificerede varer
Other manufactures Products not classified
Tabel 8 — Udviklingen i samhandelen med Østrig
Table 8 — Pattern of Austria's trade
Gennemsnitlig årlig vækst (%)
Average annual growth rate (%)
USSR Kina Middelhavslande Central- og Østeuropa ') Ungarn Tjekkoslovakiet Polen Latinamerika
Poland Latin America
Tabel 9 — Opstilling af Østrigs vigtigste handelspartnere
Table 9 — Classification of Austria's main trading partners
Fællesskabet (EUR 12)
World EUR 12 Germany
68,6 Fællesskabet (EUR 12)
100.0 100.0 100.0 100.0 World 68.0 68.1 67.9 68.6 EUR 12 44.2 44.5 43.6 44.0 Germany
Tabel 10 - - Fællesskabets andel af Østrigs samhandel, efter varegruppe a%)
Table 10 — Breakdown by product group of the Community's share of Austria's foreign trade
Primære varer Landbrugsprodukter
Fuel Nonferrous metals Other primary products
Forarbejdede varer Kemiske produkter
Transport equipment Private cars
Maskiner Transportmidler Personvogne Papir og lignende Jern og stål Tekstilvarer Beklædning Andre forarbejdede varer
Paper and similar Iron and steel Textiles Clothing Other manufactures
Ikke-klassificerede varer
Products not classified
Kilde: De Forenede Nationer.
Source: United Nations.
Tabel 11 — Geografisk fordeling af Østrigs handelsbalance ti mio. ECU ι
Table 11 — Geographical breakdown of Austria's trade balance
Primære varer Landbrugsprodukter
Agricultural products Fuel Nonferrous metals Other primary products
Maskiner Transportmidler Personvogne Papir og lignende Jern og stål Tekstilvarer Beklædning Andre forarbejdede varer
Iron and steel Textiles Clothing Other manufactures
Tabel 13 — Østrigs import fra landene i Central- og Østeuropa
Table 13 — Austria's imports from the countries of Central and Eastern Europe1
') USSR og Albanien omfattes ikke af Central- og Østeuropa.
Soviet Union and Albania are not included with the countries of Central and Eastern Europe.
2) Procentsats af Østrigs samlede import.
Percentage of Austria's total imports.
Tabel 14 — Østrigs eksport til landene i Central- og Østeuropa
Table 14 — Austria's exports to the countries of Central and Eastern Europe1
Tabel 15 - - Østrigs udenrigshandel med landene i Central- og Østeuropa i 7990')
Table 15 — Austria's foreign trade with the countries of Central and Eastern Europe in 19901
Østrigs îksport
Austria's exports partner
Kilde: Tabel 1, 2, 3: statistik fra forbundshandelskammeret i Wien. ')
Source: Statistics from the Federal Chamber of Commerce. Vienna.
USSR og Albanien omfattes ikke af Central- og Østeuropa.
1Soviet Union and Albania are not included with the countries of Central and Eastern Europe.
Tabel 16 — Østrigs jern- og stålindustri
Table 16 — Austria's steel industry
A — Basisoplysninger
A — Basic data
Tilsyneladende forbrug af EKSF­produkter
Apparent consumption of ECSC products
2 312 a) Smedegods og rør.
Forged products and tubes.
Β — Strukturen af samhandelen med EKSF­produkter pr. medlemsstat
Β — Breakdown by Member State of trade in ECSC products
Import fra Østrig
Imports from Austria
Eksport til Østrig
Exports to Austria
B/L NL UK IRL DK GR E Ρ
Greece Spain Portugal
Fællesskabets toldstatistik.
Community customs statistics.
(gennemsnit 19X7-1989)
(Average
Korn Hvede Sukker Kartofler Vin (1 000 hl)
Cereals Wheat Sugar Potatoes Wine (1 000 hi)
Tabel 18 — Beskyttelsesniveau for landbrugsproduktionen
Table 18 — Protection level of agricultural production
Okse­ og kalvekød Svinekød Fjerkrækød Æg
Beef and veal Pigmeat Poultrymeat Eggs
Hvede Foderkorn Sukker (raffineret sukkerækvivalenter)
Wheat Coarse grains Sugar (refined equiv.)
Kilde: OECD. ')
Source: OECD.
Netto­PSE pr. enhed for animalske produkter.
Net unit PSE for animal products.
Tabel 19 — Udenrigshandel med landbrugsprodukter og levnedsmidler
Table 19 - - External trade in agricultural and food products
Fra/til
From/To
Hornkvæg (herunder kalve)
Cattle (incl. calves)
Østrig
Average
Tyskland Frankrig Italien Nederlandene Belgien Luxembourg Det Forenede Kongerige Irland Danmark Grækenland Spanien Portugal EF 10
France Italy Netherlands Belgium Luxembourg United Kingdom Ireland Denmark Greece Spain Portugal EUR 10
VÆKST I ØSTRIG OG I EF (Procentvis årlig ændring i BNP)
GROWTH IN AUSTRIA AND THE EC (annual change in GDP, in volume terms and as %)
— Østrig
—~ Austria
— Østrig
—- Austria
2) Lande, der siden 1979 har deltaget i valutakursordningen.
2 Countries participating in the exchange mechanism since 1979.
ARBEJDSLEDIGHED (I % af den erhvervsaktive befolkning)
UNEMPLOYMENT RATES (as % of the labour force)
LØBENDE TRANSAKTIONER MED UDLANDET (Forskel i % af BNP)
CURRENT TRANSACTIONS WITH REST OF WORLD (balance as % of GDP)
-+- Østrig (harm. opl.)
—Austria
— Østrig (nat. opl.) -*- EF (harm. opl.)
• Austria (national figures) -(-Austria (harmonized figures) jt- EC (harmonized figures)
Nationale oplysninger: registrerede arbejdsløse.
National figures: registered unemployment.
Harmoniserede oplysninger: resultat af rundspørge.
Harmonized figures: survey findings.
VEKSELKURSEN FOR SCHILLING (ECU OG DM) (Årligt gennemsnit)
SHORT-TERM INTEREST RATES ι (Austria, Germany and EC)
■ Østrig EU Tyskland Γ3 EF 1) Årlige gennemsnit beregnet ved hjælp af BNP-prisindekset.
1 Annual averages calculated with the GDP deflator.
VEKSELKURSER OG REALVEKSELKURSER 1) over for landene i EMS
RELATIVE COSTS AND NOMINAL AND REAL EFFECTIVE EXCHANGE RATES 1 in relation to the EMS countries
­i­ eff. nom. vekselk. ­*­ relative omk. ­B­1) Pá grundlag af de nominelle enhedslønomkostninger i alle erhverv (Indeks 100 i 1980).
1 On the basis of nominal unit wage costs throughout the economy (index 100 in 1980).
DEN OFFENTLIGE SEKTORS UNDERSKUD
PUBLIC DEFICIT (as % of GDP)
(I % af BNP)
GROSS PUBLIC DEBT (as % of GDP)
Bi Østrig
■ Austria
—­ Østrig ­t­ EF 1) Den offentlige sektors finansieringsbehov.
­«­ Austria ­t­ EC Net borrowing by general government.
DEN OFFENTLIGE SEKTORS INDTÆGTER
GENERAL GOVERNMENT REVENUE (as % of GDP)
(I % af BNP)
TOTAL GENERAL GOVERNMENT EXPENDITURE (as % of GDP)
■i Østrig
■¡Austria
DEN OFFENTLIGE SEKTORS KAPITALOVERFØRSLER
GENERAL GOVERNMENT CURRENT EXPENDITURE (as % of GDP)
(I % af BNP)
INVESTMENT BY GENERAL GOVERNMENT (as % of GDP)
(I % af BNP)
CAPITAL TRANSFERS BY GENERAL GOVERNMENT (as % of GDP)
Østrig
■I Austria
FORDELINGEN AF DEN OFFENTLIGE SEKTORS INDTÆGTER
BREAKDOWN OF GENERAL GOVERNMENT REVENUE
Andre indtægter 7,9
Other revenue 7.9
Andre indtægter 11,7
Other revenue 11.7
REALE ENHEDSLØNOMKOSTNINGER ') (Kumuleret forskel i forhold til 1980)
REAL UNIT WAGE COSTS ι (aggregate deviation compared with 1980)
— Østrig
■*- Austria
Udfordringen i forbindelse med udvidelsen — Kommissionens udtalelse om Østrigs ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement — Commission opinion on Austria's application for membership
> ό Pris ¡ Luxembourg (moms ikke medregnet) : ECU 5
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 5
Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen
The challenge of enlargement
Kommissionens udtalelse om Sveriges ansøgning om medlemskab i/-v > -^7
Commission opinion on Sweden's application for membership s*Srr > ~" oV
1992: Et Afgørende Ar Tale holdt af Kommissionens formand, Jacques Delors, i Europa-Parlamentet Fra Fællesakten til Maastricht-Traktaten: Mål og Midler, Kommissionens Arbejdsprogram for 1992
1992: a pivotal year Address by Jacques Delors, President of the Commission, to the European Parliament From the Single Act to Maastricht and beyond: the means to match our ambitions The Commission's programme for 1992
Udfordringen i forbindelse med udvidelsen — Kommissionens om Sveriges ansøgning om medlemskab
The challenge application for of enlargement membership
Kommissionens udtalelse om Sveriges ansøgning om medlemskab
Commission opinion on Sweden's application for membership
Generelt De hidtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Sverige Den svenske økonomi og Fællesskabet
General Relations to date between the Community and Sweden The Swedish economy and the Community
Virkninger af tiltrædelsen Landbrug og skovbrug Økonomisk og social samhørighed Beskatning Konkurrence Fiskeri Transport Industri Udenrigshandel Udviklingssamarbejde Udenrigs- og sikkerhedspolitik Samarbejde om retlige og indre anliggender
Impact of accession Agriculture and forestry Economic and social cohesion Taxation Competition Fisheries Transport Industry External trade Development cooperation Foreign and security policy Cooperation in the fields of justice and home affairs
Specifikke aspekter Landbrug og skovbrug Konkurrence Toldunion Fiskeri Transport Industri Miljø Energi Forskning og udvikling Virkningerne af Sveriges tiltrædelse for Fællesskabets budget Tjenesteydelser
Specific aspects Agriculture and forestry Competition Customs union Fisheries Transport Industry Environment Energy Research and development Implications for the Community budget Services Other sectors
Undersøgelsen af den svenske ansøgning om medlemskab finder sted på et tidspunkt, hvor en række andre tiltrædelsesansøgninger også er til behandling.
The Swedish application for membership is being examined at a time when a number of other accession requests are also on the table.
Der foreligger således ansøgninger fra yderligere tre EFTA-lande, Østrig, Finland og Schweiz.
These include applications from three other EFTA countries; Austria, Finland and Switzerland.
Kommissionen har vedtaget en udtalelse om Østrigs tiltrædelsesansøgning og er i øjeblikket ved at udarbejde udtalelser om følgerne af Finlands og Schweiz' tiltrædelse.
The Commission has adopted its opinion on the accession request of Austria, and is conducting the work relative to the opinions on the consequences of the accessions of Finland and Switzerland.
med konklusionerne af Det Europæiske Råds samling i Maastricht i december 1991, gået ud fra den antagelse, at der i henhold til artikel 0 i Maastricht-Traktaten bliver tale om tiltrædelse af en Europæisk Union, der er kendetegnet ved oprettelsen af en Økonomisk og Monetær Union, som til sin tid omfatter en fælles valuta, gennemførelsen af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, her under eventuelt udformning af en fælles for svarspolitik, som måske med tiden vil føre til et fælles forsvar, indførelsen af et unionsborgerskab samt udvikling af et nært samarbejde på det retlige område og om indenrigsanliggender samt en styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed.
conclusions of the European Council in Maastricht in December 1991, that accession will, in accordance with Article O of the Maastricht Treaty, be to a European Union characterized by the establishment of economic and monetary union, ultimately including a single currency; the implementation of a common foreign and security policy, including the eventual framing of a common defence policy, which might in time lead to a common defence; the introduction of a citizenship of the Union and the development of close cooperation in justice and home affairs as well as the strengthening of economic and social cohesion.
Det Europæiske Råd konkluderede end videre på samlingen i Lissabon, at »forhandlingerne med ansøgerlandene så vidt muligt skal føres sideløbende, men således at hver ansøgning behandles ud fra sine egne betingelser«.
The European Council in Lisbon also concluded that 'negotiations with the candidate countries would, to the extent possible, be conducted in parallel, while dealing with each candidature on its own merit'.
Dette vil være af særlig stor betydning for EFTA-ansøgerlandene, ikke blot i henseende til de tilpasninger af Traktaterne, der er foreskrevet i artikel 0, men også på grund af de talrige lighedspunkter mellem de spørgsmål, der skal tages op under forhandlingerne. lingerne.
This will be particularly important in the case of the EFTA candidates, not only in respect of the adjustments to the Treaties provided for in Article O, but also because of the numerous similarities in the questions to be addressed in the negotiations.
Spørgsmålet om udvidelse drøftedes af Det Europæiske Råd på samlingen i Lissabon den 26. og 27. juni 1992 på grundlag af en rapport1), som Kommissionen forelagde.
The question of enlargement was addressed by the European Council during its Lisbon meeting of 26 and 27 June 1992, on the basis of a report' presented by the Commission.
Det Europæiske Råd fastslog ved den lejlighed, at »EØS-aftalen har beredt vejen for indledning af udvidelsesforhandlinger, der hurtigt kan afsluttes, med de EFTA-lande, der ansøger om at blive medlemmer af Den Europæiske Union.
The European Council on that occasion considered that ' the EEA Agree ment had paved the way for opening enlargement negotiations with a view to an early conclusion with EFTA countries seeking membership of the European Union.
Det henstiller til institutionerne, at de fremmer det forberedende arbejde, der er nødvendigt for at sikre hurtige fremskridt i de pågældende forhandlinger, herunder forberedelsen af Unionens generelle forhandlingsgrundlag, inden Det Europæiske Råds samling i Edinburgh.
It invited the institutions to speed up preparatory work needed to ensure rapid progress including the preparation before the European Council in Edinburgh of the Union's general negotiation framework.
De officielle forhandlinger vil blive indledt umiddelbart efter, at Traktaten om Den Europæiske Union er ratificeret, og der er opnået enighed om Delors Il-pakken.«
The official negotiations would be opened immediately after the Treaty on European Union was ratified and the agreement had been achieved on the Delors-II package'.
Ved udarbejdelsen af nærværende udtalelse er Kommissionen, i overensstemmelse
In preparing the present opinion, the Commission has assumed, in line with the
Den 1. juli 1991 indgav den svenske statsminister, Ingvar Carlsson, på vegne af den svenske regering ansøgning til Rådet for De Europæiske Fællesskaber om Kongeriget Sveriges medlemskab af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
On 1 July 1991, Mr Ingvar Carlsson, the then Swedish Prime Minister, submitted to the Council of the European Communities, on behalf of his government, the application of the Kingdom of Sweden for membership of the European Coal and Steel Community (ECSC), the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC).
Rådet besluttede på sin samling den 29. juli 1991 at iværksætte den procedure, der er fastlagt i EKSF-Traktatens artikel 98, EØF-Traktatens artikel 237 og Euratom-Traktatens artikel 205.
At its meeting of 29 July 1991, the Council decided to set in motion the procedure laid down in Articles 98 of the ECSC Treaty, 237 of the EEC Treaty and 205 of the EAEC Treaty.
Kommissionen har lagt indholdet af den fremtidige Europæiske Union til grund for sin udtalelse.
The Commission has, in this opinion, based itself on the acquis of the future European Union.
Undersøgelsen er koncentreret om de sektorer, der ikke eller kun delvis er omfattet af EØS-aftalen.
The analysis is focused on those sectors not covered, or only partially covered, by the EEA Agreement.
Det er i disse sektorer, virkningerne af tiltrædelsen vil blive mest følelige, og de analyseres i første del af denne udtalelse.
These are the sectors where the impact of accession will be largest and are analysed in the Part One of the present opinion.
I anden del analyseres de specifikke aspekter af disse sektorer, og i anden del beskrives endvidere mere summarisk virkningerne af tiltrædelsen på sektorer, der er omfattet af EØS-aftalen, eller hvor der alle rede er tale om en meget betydelig integration mellem Sverige og Fællesskabet.
An additional analysis of specific aspects of these sectors is conducted in Part Two, where also are summarily described the implications of accession on sectors covered by the EEA or where the integration between Sweden and the Community is already very advanced.
Efter afslutningen af Det Europæiske Råds samling i Maastricht den 11. december 1991 gav den svenske statsminister, Carl Bildt, udtryk for glæde over, at det var lykkedes Fællesskabets stats- og regeringschefer at nå til enighed om indholdet af Traktaten om Den Europæiske Union, og han erklærede, at Sverige var rede til som medlem af Fællesskabet aktivt at deltage i samarbejdet på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område ud fra den betragtning, at dette samarbejde vil være ensbetydende med, at Fællesskabet med større styrke og konsekvens vil kunne bidrage til sikkerhed, stabilitet og samarbejde i opbygningen af det nye
Following the European Council meet ing at Maastricht, on 11 December 1991, the Swedish Prime Minister, Mr Carl Bildt, welcomed the agreement reached by the Heads of State or Government of the Community on the content of the Treaty on European Union, and stated Sweden's willingness to participate actively, as a Member of the Community, in the cooperation in the field of foreign policy and security cooperation, considering that this cooperation will mean that the Community will be able to contribute with reinforced strength and consistency to security, stability and cooperation in the development of the new Europe. The Swe
Under udarbejdelsen af udtalelsen mod tog Kommissionen et væld af oplysninger om Sveriges situation fra de svenske myndigheder, som Kommissionen har holdt nær kontakt med, især den svenske mission ved De Europæiske Fællesskaber i Bruxelles og Kommissionens delegation i Stockholm.
During the preparation of its opinion, the Commission obtained a wealth of information on Sweden's situation from the Swedish authorities, with which it has remained in close contact, notably through the Swedish Mission to the European Communities in Brussels and the Commission's Delegation in Stockholm.