natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er en voksende erkendelse af behovet for en mere overordnet og omfattende ramme, således at det vil være muligt inden for et hvilket som helst geografisk område at sætte ind over for det bestående kompleks af politikker og procedurer på det mest hensigtsmæssige niveau, samtidig med at der sigtes mod at anspore til en dialog mel lem de involverede aktører.
There is increasing recognition of the need for a more comprehensive framework addressing, in any given territorial area, the complexity of policies and procedures at the most appropriate level, with a view also to encouraging dialogue between actors.
En sådan ramme kunne sikre, at de forskellige politikker og for anstaltninger, som dækker de samme områder og sigter mod de samme grundlæggende mål, giver plads til hinanden og måske endog supplerer og styrker hinanden.
Such a framework could ensure the convergence of policies and measures which have an impact on the same territory towards the same fundamental objec tives, even complementing or reinforcing each other.
Udvikling af en an grebsvinkel via fysisk planlægning er muligvis løsningen på konflikterne mellem de sektorvise politikker.
The development of a spatial policy ap proach could provide a solution to conflicts between sectoral policies.
En sådan angrebsvinkel skal være fleksibel, og den skal støttes af effektive redskaber såsom miljøstatusrapporter, miljøindikatorer, permanent overvågning og systematiske WM-undersøgelser — ikke mindst i de tidligste faser af de enkelte projekter og programmer.
But it would need to be flexible and to be complemented by effective tools such as state of the environment re ports, environmental indicators, permanent monitoring, and systematic environment im pact assessment, in particular at the earliest stage of plans and programmes.
Det er således muligt at sikre, at miljømyndighederne kan være både snævert og aktivt in volveret i den fysiske planlægningsproces.
It would also be necessary to ensure that environmental au thorities are both closely and actively involved in the spatial planning process.
INTERREG-initiativet af 1990 havde som mål at sætte skub i integreringen af de indre grænseområder og mindske de ydre grænseområders isolation i forhold til Mål 1, 2 og 5b.
The objective of the Interreg initiative of 1990 was to accelerate the integration of internal border areas and to reduce the isolation of external border areas in relation to Objectives 1, 2 and 5b.
Under udarbejdelsen af INTERREG II C (der pt. er be grænset til samarbejde på tværs af grænserne) forudser man en udvidelse mhp. at dække det tværnationale samarbejde om fysisk planlæg ning.
In the preparation of Interreg II C — at the present time limited to cross-border cooperation — extension is foreseen in order to cover transnational cooperation in the field of spatial planning.
I betragtning af den selvforstærkende territoriale og tværnationale dimension vil mange miljøspørgsmål med stor indflydelse på udviklingen af en bæredygtig økonomi i de be rørte områder bedst kunne håndteres fra den ne angrebsvinkel.
Many environmental issues with major implications for a sustainable eco nomic development of the areas concerned
105 Mod en Bæredygtig Udvikling
103 Towards sustainability
På EU-plan er de væsentligste fremtidige handlinger følgende:
The main priorities for the future at EU level are:
— enighed om direktivet om WM-procedurer for projekter og programmer
(I) agreement on a directive on environmental impact assessment for plans and pro grammes;
— yderligere udvikling af initiativerne under Europa 2000+ og ESDP, således at der kan skabes et grundlag for konsensus mellem planlæggere om hovedprincipperne for den fremtidige fysiske udvikling i Europa på bæredygtige præmisser
(II) further development of the Europe 2000+ and ESDP initiatives as the basis for creating consensus among policymakers on the main principles to guide the future spatial development of Europe in a sustainable way;
— definition af metoder og redskaber med det formål at udvikle mulighederne for fysisk planlægning med henblik på miljømæssig integration vurdering af virkningerne på miljøet ikke slået fuldt igennem endnu.
(III) definition of methodologies and tools in order to develop the potential of spatial planning for environmental integration; report identified a number of problems which were leading to this underachievement.
Kommissionens forslag behandler nogle af disse problemer.
The Commission's proposal addresses some of these problems.
Det medtager især ændringer til en forbedret finsortering af Bilag ll-projekterne og om fanget af de oplysninger, der skal fremskaffes til en miljøvurdering.
In particular, it includes amendments to improve the screening of Annex II projects and the scoping of the information to be provided for an environmental assessment.
Det specificerer også i højere grad den procedure, der skal følges, når et projekt tilsyneladende vil få grænseoverskridende miljømæssige konsekvenser.
It also sets out in more detail the procedure to be followed where a project is likely to have transboundary environmental effects.
Det følger de proceduremæssige krav i Espoo-konventio-nen om vurdering af virkningen på miljøet i en grænseoverskridende sammenhæng.
It follows the procedural requirements contained in the Espoo Convention on envi ronmental impact assessment in a trans-boundary context.
Forslaget skulle øge de miljømæssige fordele ved WM-systemet og dermed føre til en bedre in tegrering af miljøhensynene i udviklingen af en konsensusproces.
The proposal should increase the environmental benefits resulting from the environmental impact assessment system, leading to a better integration of environmental considerations into the development consent process.
— analyse af forbindelsen mellem miljøinstrumenterne og fysisk planlægning og definitionen af strategiske miljørammer i særlige sektorer med det formål at støtte bæredygtig fysisk planlægning.
(IV) analysis of the links between environmental instruments and spatial planning and the definition of strategic environmental frameworks in particular sectors to support sustainable spatial planning.
Dertil kommer, at Kommissionen siden 1992 har haft et handlingsprogram for vurdering af virkningerne på miljøet.
In addition, the Commission has had an environmental impact assessment action pro gramme since 1992.
Under dette program yder Kommissionen støtte til medlemsstaterne via finansiering af kurser og workshops i metode, via studier og produktion af vejledende materialer.
Under this programme the Commission provides practical support to Member States by funding training and methodological workshops, carrying out studies and producing guidance material.
Dette program bidrager til den praktiske ekspertise, der er nødvendig for at drive WM-systemet.
This programme contributes to the practical expertise that is required to operate the environmental impact assessment system.
Både på EU-plan og i de enkelte medlemsstater bør der fokuseres på at fremme bæredygtige regionale udviklingsplaner, således at de kan tjene som fundamentet for økonomisk ud vikling og bistand fra strukturfondene, inklusive den administrative indarbejdelse af miljø emner i projektdefinitionerne og i gennemførelsen. sen.
Both at EU level and within the Member States, there should be a focus on promoting sustainable regional development plans as a basis for economic development and Structural Funds assistance, including the administrative integration of environmental issues within plan definition and its implementation.
De offentlige myndigheder i medlemsstaterne bør sikre, at planerne for arealanvendelse læg ges ud til offentlig vurdering, og de bør anspore til udarbejdelse af lokale planer for arealanvendelse samt deltagelse af miljømyndighederne i den fysiske planlægningsproces og lokal overvågning.
Public authorities in the Member States should ensure landuse plans are subject to public consultation, and encourage the estab lishment of local landuse plans, as well as the participation of environmental authorities in the spatial planning and local monitoring process.
Direktivet af 1985 har imidlertid en iboende be grænsning i og med, at det kun gælder for projektniveauet i beslutningsprocessen.
The 1985 directive, however, has an inherent limitation in that it only applies to the project level of decision-making.
På det tidspunkt da en ansøgning om tilsagn til udvikling af et projekt bliver vurderet af en kompetent myndighed, vil man allerede have truffet mange vigtige strategiske beslutninger, dertil dels afgør resultatet af godkendelsesprocessen.
By the time that an application for development consent for a pro ject is considered by a competent authority, many important strategic decisions will already have been taken which will partly determine the outcome of the development consent pro cess.
Den generelle placering af en bestemt type projekt kan f.eks. blive afgjort ved at vedtage en regionplan.
For example, the general location of a particular type of project may be determined by the adoption of a regional plan.
Hvis ikke denne miljøvurdering bliver krævet på det strategiske trin i beslutningsprocessen, vil disse beslutninger blive truffet uden behørig hensyntagen til de miljømæssige konsekvenser.
Environmental assessment at the project stage comes too late in the decisionmaking process to cover such strategic decisions.
Vurderinger af virkningerne på miljøet (WM) er et nøgleinstrument i gennemførelsen af det 5. miljøhandlingsprogram både på EU- og med lemsstatsplan.
Without the requirement for environmental assessment at the strategic stage in the decisionmaking process such decisions will be taken without proper consideration of their environmental consequences.
I marts 1994 vedtog Kommissionen et udkast til et direktiv, der ændrer direktivet om vurde ring af virkningerne på miljøet.
In March 1994, the Commission adopted a proposal for a directive amending the environmental impact assessment directive.
Det var baseret på en rapport, der var udgivet i 1993 om gen nemførelsen af direktivet af 1985, og som kon kluderede, at selvom direktivet allerede havde medført miljømæssige fordele, var systemet til
This was based on a report published in 1993 on the im plementation of the 1985 directive, which con cluded that although the directive was already producing environmental benefits the full po tential of the environmental impact assess ment system was not yet being realized. The
Kommissionen arbejder derfor på et udkast til et direktiv, der vil kræve, at der udarbejdes en miljøvurdering, inden visse planer og program mer vedtages.
The Commission is therefore working on a pro posal for a directive which will require an envi ronmental assessment to be carried out before the adoption of certain plans and pro grammes.
En konkret fordel ved at tage planer og programmer med ind i vurderingssystemet er, at det vil gøre det muligt at foretage en grundig vurdering af de alternative muligheder.
One particular benefit of bringing plans and programmes within the assessment system is that it will allow the issue of alternatives to be properly assessed.
106 Større udvalg af Instrumenter
104 Chapter 4 - Broadening the range of instruments
Udvidelsen af WM-systemet til planlægnings- og programstadiet i beslutningsprocessen vil give et mere effektivt vurderingssystem.
The extension of the en vironmental assessment system to the plan and programme level of decision-taking will produce a more efficient assessment system.
Det over ordnede resultat vil være, at miljøhensynene bliver mere effektivt indarbejdet i beslutningsprocessen i de af direktivet omfattede sektorer.
The overall result will be that environmental considerations are more effectively integrated within the decisionmaking processes of the sectors covered by the new directive.
Dette vil være et betydningsfuldt skridt hen imod at sikre en bæredygtig udvikling i hele EU.
This will be an important step towards securing sustainable development across the EU.
WM-procedurerne er veletablerede i med lemsstaterne på projektstadiet.
EIA procedures at the project level are well established in Member States.
En væsentlig fordel er, at de har givet miljøministerierne en større rolle i beslutningsprocessen.
One particular benefit is that it has given Environment Ministries a greater role in the decisionmaking pro cess.
Erfaringen i medlemsstaterne med hensyn til udarbejdelse af WM-undersøgeiser i forbindelse med pro jekter og programmer varierer meget. De fleste medlemsstater har imidlertid en del erfaring med gennemførelse af denne form for under søgelse, og visse medlemsstater er kommet forholdsvis langt inden for dette område.
The experience in Member States with respect to carrying out environmental assessments for plans and programmes varies considerably.
der kan vise den generelle udvikling og ten dens, og som giver »den korrekte prisfastsættelse« af miljøets ressourcer.
The fifth programme acknowledges the vital need to devise indicators of general progress and trends and to 'get the prices right' for en vironmental resources.
I december 1994 fremlagde Kommissionen en meddelelse om retningslinjer for Fællesskabet vedr. miljøindikatorer og grøn nationalregnskabsførelse — integrering af informationssystemerne for miljø og økonomi.
In December 1994, the Commission presented a communication on directions for the EU on environmental indicators and green national accounting: the integration of environmental and economic information systems.
Meddelelsen understreger den rolle, som indikatorerne for de menneskeskabte miljøbelastninger spiller.
The communication stresses the important role played by indicators of the pressures placed on the environment by human activities.
Visse af disse kan vise sig at kunne prisfastsættes, hvorved det i en eller anden form bliver muligt at medtage dem i standardnationalregnskaberne.
Some of these may prove to be amenable to monetary evaluation, thereby allowing some form of inclusion in the standard national accounts.
Andre aktiviteter såsom nedbrydelse af ozonlaget el ler klimaændringer, der muligvis er de allervigtigste, er måske ikke modtagelige for en sådan behandling.
Other activities such as damage to the ozone layer or climate change, which are perhaps the most important, may not be susceptible to such treat ment.
Et europæisk system af miljøbelastningsindekser vil blive udviklet med henblik på disses indarbejdelse i nationalregnskaber ne, f.eks. ved at der vedtages den samme klassificering af de industrier, der er skyld i be lastningerne, således at man kan foretage en samtidig analyse af den økonomiske aktivitet og de miljømæssige følger.
A 'European system of environmental pressure indices' will be developed that will be integrated with national accounts, for instance by adopting the same classifications of the in dustries causing the pressures, so as to allow simultaneous analysis of economic activity and environmental implications.
Gennemgangen af 1985-direktivet og introduktionen af et direktiv om miljøvurdering af planer og programmer vil sandsynligvis medføre yderligere forbedringer af de beslutningsprocesser, der skal afgøre beskaffenheden, om fanget og placeringen af udviklingen i med lemsstaterne.
The review of the 1985 directive and proposals for a directive on the environmental assess ment of plans and programmes are likely to produce further improvements in decision making processes which determine the nature, size and location of developments in Member States.
Resultatet skulle gerne være be dre beslutninger, der er mere i trit med EU's miljømål.
The result should be better decisions which are more in keeping with the environmental objectives of the EU.
På EU- og medlemsstatsplan vil der dog være behov for at sikre, at denne lovgivning ledsages af forbedringer inden for følgende områder: der:
At EU and Member State levels, there will be a need to ensure that this legislation is accompanied by improvements with respect to:
Projektet om et miljøbelastningsindeks har til formål at skabe et meget aggregeret sæt på ti indeks, der beskriver belastninger, som er for årsaget af menneskeskabte aktiviteter.
The 'Environmental pressure indices' project aims to produce a set of 10 indices describing pressures resulting from human activities in a highly aggregated format.
Målet med at aggregere belastningsindikatorerne til disse indeks er at »bygge bro« mellem miljøvidenskaben og beslutningstagerne.
The goal of aggregating pressure indicators to indices is to 'build the bridge' between environmental scientists and decision-makers.
Belastningsindekserne er udformet til at give miljø oplysninger videre til befolkningen i almindelig hed og til beslutningstagere, der ikke deltager i miljøpolitik. Samtidig må de dog ikke miste de oprindelige indikatorers videnskabelige pålidelighed.
Pressure indices are designed to communicate environmental information to the general public and decisionmakers in non-environmental policy, without losing the scientific soundness of the original indicators.
De ti problemområder er blevet udvalgt tæt opad de syv temaer i det 5. miljøhand lingsprogram.
The 10 problem areas chosen are close to the seven themes of the fifth programme.
— metodologi, vejledende materiale og gen nemsigtighed i systemet med det formål at sikre, at fordelene ved det nye lovgivningssystem kan udnyttes fuldt ud.
(II) methodology, guidance material and transparency of the system in order that the full benefits of the new legislative system may be achieved.
Den regelmæssige udgivelse af miljøbelastningsindekser vil måske blive påvirket af manglen på ajourførte data om miljøbelastningerne med passende inddeling på sektorer og lignende enkeltheder.
The regular production of environmental pressure indices may be affected by the absence of up-to-date data on environmental pressures containing an appropriate level of sectoral and other detail.
Selvom arbejdet med at afhjælpe dette problem er i fuld gang på visse områder (se ovenfor om forbedring af miljødata og tilpasning af statistikker), gør manglen på ressourcer i medlemsstaternes statistiske tjenester det umuligt for landene at fremkomme med alle de nødvendige data, der skal lægges ind i miljøbelastningsindekserne.
Although work to remedy this problem is in progress in some areas (see above, 'Improvement of environmental data and adaptation of statistics'), lack of resources in national statistical services makes it impossible for Member States to provide all the nec-
107 Mod en Bæredygtig Udvikling
105 Towards sustainability
Satellitregnskaber for miljøet
Environmental satellite accounts
Kommissionen har været meget aktiv i bestræbelserne på at sikre, at større makroøkonomiske beslutninger om den passende samlede udnyttelsesgrad for de naturgivne ressourcer bliver truffet af regeringerne på EU-, nationalt og, om nødvendigt, regionalt plan.
The Commission has been very active in seek ing to ensure that major macroeconomic decisions are taken by governments at the EU, na tional and, where necessary, the regional level, concerning the appropriate overall rate of exploitation of natural resources.
følge af de store diskussioner om metode, der har været ført med de nationale statistiske tjenester og andre kompetente eksperter, lægges der nu mindre vægt på de enkelte foranstaltninger såsom ændret BNP, i det mindste for en tid.
As a result of the extensive methodological discussions with national statistical services and other competent experts, less emphasis is now given to single measures such as modified GNP, at least for the time being.
Forsøget med at prisfastsætte miljøskader fortsætter dog med at have høj prioritet.
However, attempts to attach a monetary value to environmental damage con tinue to be a priority area for research.
Mens der er bred enighed om, hvilken metodeholdning, der er gennemførlig, ligger den væsentligste hindring for fremskridt i manglen på res sourcer på såvel det nationale som EU-plan og navnlig i manglen på ressourcer til de nationale statistiske kontorer og andre tjenester, der vil skulle afgive nye data efter en fast køreplan.
With a broad consensus on feasible methodological approaches, the main obstacles to progress are lack of resources at both national and EU level, and in particular the lack of resources for national statistical offices and other services which will need to provide new data on a regular basis.
Den økonomiske indfaldsvinkel: rigtig prisfastsættelse
The economic approach: getting the prices right
I løbet af 1994 fremlagde Eurostat to rapporter til belysning af den metodiske ramme og de begrebsmæssige problemer og for nøje at undersøge de fremskridt, der allerede var gjort i medlemsstaterne. Eurostat så også på det ar bejde, der var gjort i en række andre lande, der er kendt for at være langt fremme på dette område — såsom de skandinaviske lande, USA og Canada — for at se, hvad man kunne lære heraf.
During 1994, Eurostat produced two reports to clarify the methodological framework and con ceptual problems as well as to examine in de tail the progress already achieved in Member States.
Eurostat har dannet en uformel gruppe af nationalregnskabsstatistikere og an dre, der har med disse problemer at gøre i i-lande, for at analysere og løse problemerne med metode og udbrede kendskabet dertil så hurtigt som muligt.
Eurostat has founded an informal group of national ac counts statisticians amongst others who are active in these problems in developed coun tries and can analyse and solve the methodological problems involved and diffuse that knowledge quickly.
Arbejdet fokuserer nu på at definere rammerne for regnskabet, klassificeringerne og metoder ne til værdifastsættelse ang. naturressourceregnskaberne (f.eks. for skovene).
Work is now focusing on defining the accounting framework, on classifications, and on methods of valuation for natural resource accounts, illustrated by the example of forests.
Et af målene i det 5. miljøhandlingsprogram er at få en »rigtig prisfastsættelse«, eftersom er hvervslivets aktører træffer beslutninger om fordelingen af deres økonomiske ressourcer på basis af prisen for de varer og tjenesteydelser, de ønsker at erhverve.
One goal of the fifth programme is to 'get the prices right', as economic actors decide on the allocation of their financial resources on the basis of the prices of the goods and services which they wish to acquire.
Hvidbogen gjorde op mærksom på, at priserne endnu ikke er »rigtige«, da miljøomkostningerne sædvanligvis ikke er indarbejdet i priserne.
The White Paper pointed out that prices are not 'right' yet, because costs to the environment are usually not integrated in them.
Det betyder, at den logiske (økonomiske) adfærd har en ten dens til at føre til en overudnyttelse af de naturgivne ressourcer.
This means that logical (economical) behaviour tends to lead to the over-exploitation of natural resources.
I de følgende afsnit belyses nogle eksempler og erfaringer med de skatte- og afgiftsmæssige og økonomiske instrumenter.
In the following paragraphs some examples and experiences are highlighted in relation to fiscal and economic instruments.
Skatte- og afgiftsmæssige incitamenter
Fiscal incentives
Der er gjort store fremskridt i visse medlemsstater mht. satellitregnskaber, mens der læg ges lidt eller intet arbejde i andre områder.
Substantial progress is being made in some Member States on satellite accounts but little or no effort is being devoted to this work in other areas.
Landene følger uundgåeligt den linje, der fore kommer at have den største effekt for dem selv, enten fordi de tager sig af deres egne presserende miljøproblemer, eller fordi de ikke ønsker for mange ekstra udgifter til statistik.
Inevitably countries pursue lines that seem to them effective either because they address their pressing environmental con cerns or they do not require too many extra re sources in terms of statistics.
Derfor har f.eks. de skandinaviske lande kon centreret sig om skovregnskaber, mens Nederlandene har fokuseret mere på udledningen af forurenende stoffer, og Middelhavslandene be kymrer sig mere om det vand, der er til rådighed.
Hence, for example, the Nordic countries have concentrated on forest accounts, while the Netherlands has focused more on pollutant emissions, and water availability is more the concern of the Mediterranean countries.