natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I det omfang sådanne ordninger ikke tager sigte på bestemte industrier og står til rådighed for hele økonomien og dermed i virkeligheden er et led i de almindelige beskæftigelsesordninger, betragtes de ikke som statsstøtte. Kommissionen har ganske vist behandlet en række uddannelses- og beskæftigelsesordninger som statsstøtte, men det er ikke alle medlemsstaternes foranstaltninger på disse områder, der indtil videre er blevet undersøgt i enkeltheder.
In so far as such schemes are not industry-specific and are available across the whole economy, and in fact genuinely constitute part of a general system of employment measures, they are not to be considered as State aids.
Da der er store problemer med at skille støtteordninger for beskæftigelsen, især uddannelsesordninger, fra de generelle foranstaltninger, og da man har ønsket, at tallene for de enkelte medlemsstater skulle kunne sammenlignes, er der ikke foretaget nogen analyse i denne rapport af uddannelses- og beskæftigelsesforanstaltningerne.
Because of the considerable problems in delimiting employment aids, particularly those concerning training, from general measures and in order to present figures that are comparable between Member States, no training and unemployment measures have been analyzed in the present report.
Det tekniske bilag indeholder en redegørelse for de anvendte metoder
The methodology used for the tables contained is explained in the Technical Annex.
Statsstøtte til industrien.
State aid to industry.
Årlige støtteelementer 19901994 i løbende priser og nationale valutaer.
Annual amounts of aid element 1990-1994 in current prices and national currencies.
Årlige støtteelementer 19901994 i løbende priser og ECU.
Annual amounts of aid element 1990-1994 in current prices and ECU.
Statsstøtte til industrien og Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.
State aid to industry and Community Social and Regional Funds. Annual averages 1992-1994 per employee in ECU.
Tabel A3 Tysk statsstøtte til de nye delstater - årligt gennemsnit 19921994
German State aid to the new Länder - yearly average 1992-1994
Mio ECU procent procent af samlet støtte
Million ECU in per cent in per cent of total aid
I årene 19921994 blev der årligt ydet en gennemsnitlig støtte på 13.254 mia. ECU til de nye delstater.
During the years of 1992 to 1994 aid totalling a yearly average of ECU 13 254 bn was granted to the new Länder.
Dette udgør 76% af den samlede tyske industristøtte.
This volume represents 76% of all German aid to industry.
Størstedelen af støtten til de nye delstater er tilskud (42,1%), fulgt af bløde lån (24,7%), skattefritagelser (18,9%) og garantier (14,3%).
Most of the aid to the new Länder is in the form of grants (42,1%), followed by soft loans (24,7%), tax exemptions (18,9%), and guarantees (14,3%).
Gennemsnit 1992­1994
Aid to industry and Community Funds per employee Average 1992 - 1994
D Industri sto ette pr. beskaeftiget
Aid to industry per employee
Figur A1 viser, hvor stor en del Fællesskabets social­ og regionalfondsstøtte udgør i forhold til den samlede nationale ¡ndustristøtte.
Figure A1 shows the importance of the Community's Social and Regional Fund when compared with the sum of all national aid to industry.
Som det fremgår, bidrager disse fonde med en stor del af de tilgængelige midler i samhørighedslandene.
It will be seen that these funds contribute a significant fraction of available resources in the four Cohesion countries:
Bidraget fra de to fonde udgør:
The contribution of the above funds represents:
60,7% af den samlede støtte i Portugal 48,7% i Spanien 43,1% i Irland og 36,4% i Grækenland hvorimod gennemsnittet for hele Fællesskabet kun er på 17,8%.
60,7% of total support in Portugal, 48,7% in Spain, 43,1% in Ireland and 36,4% in Greece, while the Community average is only 17,8%.
Statsstoette i alt - årligt gennemsnit 1992 -1994 i mio. ECU
Total state aid - annual averages 1990-1992 in Million ECU
I ALT (1 + 2 + 3)
TOTAL (1+2 + 3)
Statsstoette i alt - årligt gennemsnit 1992 -1994 i mio ECU
Total state aid - annual average 1992 -1994 in Million ECU
F & U Miljo Sma og mellemstore virksomheder Handel Energibesparelse Generelle investeringer Andre malsaetninger
Industry/Serv. : Horizontal Objectives Research and Development Environment SME Trade Energy savings General Investment Other Objectives
Industri/servicefag: saerlige sektorer Stal Skibsbygning Transpon*"" (herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
Industry/Services: Partic. Sectors Steel Shipbuilding Transport*" of which Regulations 1191/69 and 1192/69 Coal: production courante Coal: Other aids Other sectors
Statsstoette i alt - årligt gennemsnit 1992 -1994 i mio. ECU
Total state aid - annual average 1992 -1994 in Million ECU
Sma og mellemstore virksomheder Handel Energibesparelse Generelle investeringer Andre malsaetninger
SME Trade Energy savings General Investment Other Objectives
(herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
Regional Aids Regions under 92(3)c Regions under 92(3)a
F & U Miljo Sma og mellemstore virksomheder Handel Energibesparelse Generelle investeringer Andre malsaetninger
Environment SME Trade Energy savings General Investments Other Objectives
(herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
Coal: Other aids Other sectors
19901992 gennemsnit benyttet mhp. at fa EUR 12 i tabel 12
*** 1990-1992 averages used in order to arrive at EUR 12 estimates in Table 12
Industri/servicefag: saerlige sektorer Stal Skibsbygning Transport*** (herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
189,24 0,00 0,00 136,99 72,42 0,00 0,00 52,24 of which Regulations 1191/69 and 1192/69 Coal: Aid to current production Coal: Other aids Other sectors
Statsstoette i alt - årligt gennemsnit 1992 - 1994 i mio. ECU
Total state aid - annual average 1992 -1994 in Million ECU
Sma og mellemstore virksomheder Handel Energibesparelse Generelle investeringer Andre malsaetninger
Industry/Serv. : Horizontal Objectives Research and Development Environment SME Trade Energy savings General Investment Other Objectives
(herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
2.2.5 of which Regulations 1191/69 and 1192/69 Coal: production courante Coal: Other aids Other sectors
*** 19901992 gennemsnit benyttet mhp. at fa EUR 12 i tabel 12
1990-1992 averages used in order to arrive at EUR 12 estimates in Table 12
Sma og mellemstore virksomheder Handel Energibesparelse Generelle investeringer Andre malsaetninger
Environment SME Trade Energy savings General Investments Other Objectives
Stal Skibsbygning Transport*** (herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
of which Regulations 1191/69 and 1192/69 Coal: Aid to current production Coal: Other aids Other sectors
(herunder forordning 1191/69 og 1192/69) Kul (lobende produktion) Kul (anden stoette) Andre sektorer
of which Regulations 1191/69 and 1192/69 Coal: Aid to current production Coal: Other aids Other sectors
F & U Miljo Sma og mellemstore virksomheder
Industry/Serv. : Horizontal Objectives Research and Development
Sma og mellemstore virksomheder Handel Energibesparelse Generelle investeringer Andre malsaetninger
Industry/Serv. : Horizontal Objectives Research and Development Environment SME Trade Energy savings General Investments Other Objectives
FÆLLESSKABETS FONDE OG INSTRUMFNTFR
COMMUNITY FUNDS AND INSTRUMENTS
I. Fællesskabets fonde, instrumenter og programmer
I. Community Funds, Instruments and Programmes
Nedenfor gives der en kort beskrivelse af Fællesskabets vigtigste fonde, instrumenter og programmer.
Below a brief description of the main Community funds, instruments and programmes is given.
Det bør bemærkes, at det finansielle samhørighedsinstrument og Samhørighedsfonden blev oprettet i henholdsvis april 1993 og maj 1994.
It should be noted that the Cohesion Financial Instrument and Cohesion Fund were established in April 1993 and May 1994 respectively.
Desuden gennemførte man halvvejs henne i beretningsperioden i juli 1993 den anden strukturfondsreform (EUGFL, Udviklingsektionen, EFRU, ESF og FIUF), hvorved man bekræftede de grundlæggende principper, der var baggrunden for den første reform i 1988, og der blev foretaget en række praktiske forbedringer.
Moreover in July 1993, halfway through the reporting period, the second reform of the Structural Funds (EAGGF-Guidance, ERDF, Social Fund, FIFG) took place thereby confirming the basic principles which inspired the first reform in 1988 and bringing in a number of operational improvements.
Som en yderligere nyskabelse blev det i henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh besluttet at fordoble strukturfondsmidlerne angivet i faste priser i perioden 1992-1999 til fire af de lande (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, og samtidig blev de samlede bevillinger til strukturfondene i perioden 1994-1999 hævet til 141.471 mio. ECU (1992-priser).
A further innovation was that, in accordance with the conclusions of the Edinburgh European Council, the resources of the Structural Funds allocated to four Member States eligible for assistance from the Cohesion Fund (Greece, Spain, Ireland and Portugal) would double in real terms between 1992 and 1999 and that total funding for the Structural Funds over the period 1994-99 would amount to ECU 141 471 million (at 1992 prices).
Umiddelbart efter strukturfondsreformen blev det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling vedtaget gældende for perioden 1994-1998.
Close on the heels of the Structural Funds reform, the 4th FPRD (4th Framework Programme for Research and Technological Development) was also adopted for the period 1994-1998.
Det nye rammeprogram omfatter alle Fællesskabets forsknings- og udviklingsaktiviteter. Det har et budget på 13,1 mia. ECU.
This new Framework Programme now includes all the Community research and development activities.
Programmets overordnede struktur er blevet fastlagt efter de tre vigtige krav om: udvikling af den videnskabelige og teknologiske kunnen i Europa, så det bliver muligt at tilfredsstille industriens behov og forbedre livskvaliteten i medlemsstaterne udvidelse af samarbejdet og forbedring af koordineringen og udnyttelsen af medlemsstaternes forskning udvikling og gennmførelse af andre fællesskabspolitikker
Its overall structure has been streamlined to respond to three major challenges: developing scientific and technological excellence in Europe, to meet the needs of industry and improve the quality of life in the Member
EUGFL, Garantisektionen Den fælles landbrugspolitik består af generelle støtteordninger, der er baseret på ekstern beskyttelse og intern intervention.
EAGGF-Guarantees The Common Agricultural Policy is a general system of market support based on external protection and internal intervention.
Den kan som sådan sammenlignes med importkvoter og told, der i begge tilfælde betyder en flytning af ressourcer mellem forskellige sektorer, uden at der er tale om direkte støtte.
As such, it is comparable to import quotas and customs tariffs, systems which bring about a transfer of resources between sectors, without the recourse to direct aid.
35% af udgifterne er kompensation for tilbagekøb ydet til produktions- eller forarbejdningsvirksomheder.
Around 35% of expenditure is in the form of price compensation aid granted to producers or processors.
I de seneste år har de direkte foranstaltninger tegnet sig for ca. halvdelen af Udviklingssektionens budget.
In recent years direct measures have accounted for around half of the Guidance budget.
De indirekte foranstaltninger tages derimod på EU's initiativ og med finansiel støtte fra EU, men de gennemføres af medlemsstaterne.
Indirect measures on the other hand are carried out on the Community's initiative and with its financial help but they are executed by Member States.
Derfor vil udgifterne i de fleste tilfælde blive betragtet som national støtte.
As a result the expenditure will have been covered in most cases under the heading of national aid.
Generelt er der tale om socio-strukturelle foranstaltninger (f.eks. førtidspensionering for landbrugere), foranstaltninger til mindre begunstigede regioner eller investeringsstøtte til landbrugsbedrifterne.
In general they can be considered as socio-structural measures (e.g. farmers' early retirement scheme), remedial measures in favour of the less-favoured regions, or investment aid at the farm level.
FIUF Første gang der blev givet strukturstøtte til fiskeindustrien var tilbage i 1971, som samtidig er det år, hvor det blev besluttet også at anvende Udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) til at fremme byggeri og modernisering af fiskefartøjer til kyst- og havfiskeri og til fremme af forarbejdningen og markedsføringen af fisk.
Structural assistance for the fishing industry was first granted as far back as 1971, the year in which it was agreed to use funds from the Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) to encourage the construction and modernisation of inshore and pelagic fishing vessels together with the processing and marketing of fish.
I 1978 blev der i stedet for de oprindelige bestemmelser på årsbasis indført en række foreløbige foranstaltninger, som samtidig var mere omfattende, da de også skulle gælde for omstrukturering af kystflåden og udvikling af akvakultur.
In 1978 the original rules were replaced by a series of annual· interim measures widened in scope to encompass the restructuring of the inshore fleet and the development of aquaculture.
Ønsket om at styrke denne fremgangsmåde resulterede i 1986 i, at alle strukturforanstaltningerne for fiskeflåden og på akvakulturområdet blev samlet inden for et regelsæt.
In 1986 the need to reinforce this approach resulted in the whole range of structural measures for the fleet and aquaculture being grouped together in a single regulatory framewoik .
Ud fra et ønske om at sikre, at der blev taget større hensyn til fiskerisektorens særlige krav, blev de to områder delt i 1989. Siden da har fremstilling og markedsføring af fiskeprodukter været omfattet af en række særskilte bestemmelser, som indgår som en integrerende del af Fællesskabets strukturfondsaftaler.
However, in order to ensure that better account was taken of the specific requirements of the fisheries sector, the two were split in 1989; assistance for the processing and marketing of fishery products has since had its own rules, integrated from that date into the Community's Structural Funds arrangements.
Den fælles fiskeripolitiks fælles foranstaltninger blev integreret i Fællesskabets strukturfondsordning, da denne blev revideret i 1993.
The CFP's structural measures were integrated into the Community's system of structural funds when these were reformed in 1993.
Og endelig blev de forskellige finansieringsmuligheder for fiskesektoren samlet i en fond, nemlig Det Finansielle Instrument til
Moreover the different fishery finances available for such activity were regrouped in one fund known as the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
Udvikling af Fiskeriet (FIUF).
workers and other socially disadvantaged groups).
Fonden bidrager derfor til finansiering af foranstaltninger, der gennemføres af offentlige og private aktører på følgende områder: forebyggelse af landtidsledighed erhvervsuddannelse teknisk rådgivning vedrørende jobskabelse lette arbejdstagernes tilpasning til industrielle ændringer og ændringer i produktionssystemet
The Fund therefore contributes to the financing of operations carried out by the public or and private operators in the following areas: the prevention of long term unemployment; vocational training; technical advice concerned with job creation; facilitate the adaptation of workers to industrial changes changes in production system.
Alle ansøgninger om støtte fremsendes gennem medlemsstaterne. Midler fra Socialfonden udbetales som horisontal støtte og ikke som sektorstøtte; det er derfor ikke muligt at foretage en ekstrapolation, der svarer til støttebegrebet i EF-traktatens artikel 92.
All applications for assistance are submitted through the Member States.
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) Regionalfonden har til formål at mindske de regionale forskelle i Fællesskabet ved at yde støtte til: tilbagestående regioner (mål nr. 1 ) regioner, der oplever industriel tilbagegang (mål nr. 2) udvikling af landdistrikter (mål nr. 5b).
Regional Fund The European Regional Development Fund (ERDF) aims to disparities within the Community by providing financial support to: regions whose development is lagging behind (Objective 1); regions in industrial decline (Objective 2); rural problem areas (Objective 5b).
Støtten gives væsentligst til infrastruktur, menneskelige ressourcer og produktive investeringer.
This support is focused mainly on infrastructure, human resources and productive investment.
Da støtte fra Regionalfonden normalt ydes på en horisontal og ikke sektor mæssig basis, er det ikke altid muligt at identificere de udgifter, der falder ind under begrebet statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92.
As ERDF aid is generally paid out on a horizontal and not on a sectorial basis, identification of expenditure which corresponds to the concept of State aid within the meaning of Article 92 of the Treaty is not always possible.
Derfor har man anvendt tallene for industri og tjenesteydelser og den økonomiske udvikling; de tal, der er opnået på denne måde, giver kun en idé om størrelsen af støtten fra Regionalfonden.
As an alternative, figures relating to industry and services and, economic development have been retained; the data obtained by using this approach therefore only provide an idea of the scale of ERDF aid involved.
Det finansielle samhørighedsinstrument - Samhørighedsfonden Efter at princippet om Samhørighedsfonden var blevet indarbejdet i Maastricht-traktaten, blev det på Det Europæiske Råd i Edinburgh yderligere besluttet at vedtage et foreløbigt instrument, så det allerede fra 1993 blev muligt at yde finansiel støtte fra Fællesskabet til de pågældende medlemsstater, indtil traktaten trådte i kraft og det med tiden blev muligt at oprette Samhørighedsfonden.
The Commission adopted the proposal for a Regulation establishing the cohesion financial instrument based on Article 235 of the Treaty which was subsequently adopted by Council on 30/IV/93 and extended until the end of 1994.
Kommissionen vedtog et forslag til forordning om oprettetse af det finansielle samhørighedsinstrument på grundlag af artikel 235 i traktaten.
The Cohesion Fund was established by Article 130d of the EC Treaty, as amended by the Treaty of Maastricht and represented a further stage in the policy of solidarity initiated mainly through the Structural Funds.
Forslaget blev vedtaget af Rådet den 30.4.1993 og gjaldt indtil udgangen af 1994.
This Fund makes its own specific and complementary contribution since it is grounded principally in the requirements stemming from the prospect of
Samhørighedsfonden yder målrettet og supplerende støtte, hovedsagelig med udgangspunkt i de krav, der stilles med henblik på oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (som allerede begynder at være en realitet).
economie and monetary union (which is already starting to become a reality).
Det første princip vedrører fondens begrænsede virkeområde, som skyldes, at det i protokollen om økonomisk og social samhørighed fastsættes, at Samhørighedsfonden "skal yde finansielle bidrag fra Fællesskabet til .... medlemsstater, der har en bruttonationalindkomst pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i Fællesskabet."
The first is its limited field of implementation: the protocol on economic and social cohesion states that the Cohesion Fund "will provide Community financial contributions to .... Member States with a per capita GNP of less than 90% of the Community average."
For det andet er støtten begrænset til delfinansiering af projekter på miljøområdet og inden for transeuropæiske net.
Secondly, assistance is restricted to the part-financing of projects in the fields of the environment and trans-European transport networks.
Herudover har Det Finansielle Samhørighedsinstrument og senere (fra maj 1994) Samhørighedsfonden bidraget til at skabe større samhørighed.
In addition the Cohesion financial instrument and later (from May.1994) Cohesion Fund, contributed towards the objective of cohesion.
EU's forskning og teknologiske udvikling (FTU)
At the Joint Research Centre (Direct actions).
GD XII (Videnskab, Forskning og Udvikling) administrerer rammeprogrammets indirekte foranstaltnigner i samarbejde GD III (Industri), GD VI (Landbrug), GD VII (Transport), GD XIII (Telekommunikation, Informationsmarkedet og Udnyttelse af Forskningsresultater), GD XIV (Fiskeri) og GD XVII (Energi).
DG XII (Science, Research and Development) administers the indirect actions of the Framework Programme together with DG III (Industry), DG VI (Agriculture), DG VII (Transport), DG XIII (Telecommunications, Information Market and Exploitation of research), DG XIV (Fishery) and DG XVII (Energy).
I medfør af det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er der på EU-budgettet afsat ca. 13,1 mia. ECU til støtte til forskning i perioden 1994-1998.
According to the 4th Community Framework on RT & D an amount of about ECU 13,1 billion from the EU budget will be spent on support for research during the period 1994-1998.
Størstedelen af denne støtte går til universiteter, forskningscentre og industrien.
Most of the budget is going to universities, research centres and industry.
Lidt over 950 mio. ECU går til støtte til Det Fælles Forskningscenter.
A little bit more than ECU 950 million is allocated to support the European Joint Research Centre.
EKSF's finansielle transaktioner EKSF yder støtte i form af lån og tilskud.
ECSC financial operations Financial assistance is provided by the ECSC in the form of loans and grants.
Lånene kan opdeles i tre hovedkategorier: kategorier: lån til industrien lån til omstilling lån til boliger til arbejdere.
The loans fall into three main categories: industrial loans; conversion loans; loans for workers' housing
Situationen for tilskud er anderledes.
The situation with regard to grants'is different.
Den Europæiske Investeringsbank Banken har til opgave at fremme Den Europæiske Unions mål ved at stille langfristet finansiering til rådighed for sunde investeringsprojekter.
European Investment Bank The mission of the Bank is to further the objectives of the European Union by making long-term finance available for sound investment.
Den er oprettet i medfør af Rom-traktaten, og dens aktionærer er medlemsstaterne. Bankens styrelsesråd er sammensat af medlemsstaternes finansministre. For at kunne få støtte skal der være tale om sunde projekter/programmer i såvel økonomisk, teknisk, miljømæssig som finansiel sammenhæng.
Created by the Treaty of Rome, shareholders are the Member States and the Board of Governors is composed of the Finance Ministers of these States.
Banken fastlægger sin politik i samarbejde med medlemsstaterne og Den Europæiske Unions øvrige institutioner.
The Bank's policies are established in close cooperation with the Member States and the other Institutions of the European Union.
Den Europæiske Investeringsfond Den Europæiske Investeringsfond er et nyt finansielt agentur, hvis formål er at stille sikkerhed for mellemfristede og langfristede investeringer på to områder med stor betydning for udviklingen af den europæiske økonomi, nemlig de transeuropæiske netværk og små og mellemstore virksomheder.
European Investment Fund The European Investment Fund is a new financial agency set up to provide guarantees to support medium and long-term investment in two crucial areas for the development of the European economy; Trans-European Networks (TEN) and Small and Medium-Sized Enterprises.