natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der kan have været tale om større ændringer i de sidste to-tre år på grund af momsindtæg
However, some of the conditions that pre­vailed at the time the mechanism was decided do not apply any more:
Der har fundet mere gennemgribende ændringer sted, hvad angår udgifterne på EU's bud get.
More fundamental changes have taken place on the expenditure side of the EU budget.
Landbrugsudgifterne, der i 1984 udgjorde omkring 70% af de tildelte udgifter, udgør nu kun omkring 50%.
Agricultural spending, which in 1984 repre­sented about 70% of allocated expenditure, is now down to about 50 %.
Dette skulle for så vidt have bidraget til at formindske Det Forenede Kongeriges uligevægt.
Per se, this change should have contributed to reducing the imbal­ance of the United Kingdom.
Da dette udgiftsområde jo i sagens natur har en stærkt omfordelingsmæssig karakter og er koncentreret i de såkaldte »samhørighedslande«, kunne Det Forenede Kongeriges andel i EU's samlede udgifter ikke stige.
Given the explicit redistributive nature of this type of spending and of its concentra­tion on the so­called cohesion countries, the share of the United Kingdom in total EU spending could not increase.
Faktisk er det omfordelingsmæssige aspekt i EU's samlede udgifter siden 1992 taget yderligere til.
In fact, since 1992 the redistributive component in total EU spending has become stronger.
a) Ændringerne i sammensætningen af EU's udgifter har ændret grundlaget for kom pensationen, idet der i 1984 hovedsageligt var tale om en form for korrektion af skævhederne på landbrugsområdet (udgifterne under den fælles landbrugsordning udgjorde omkring 70 % af de samlede til delte udgifter), medens der nu om dage i højere grad er tale om korrektion af både problemerne på landbrugsområdet og Det Forenede Kongeriges bidrag til EU's for skellige politikker.
D The changes in the composition of EU spending have modified the rationale of the compensation. Whereas in 1984, it had essen­tially the nature of a correction for the specific agricultural problem (CAP represented about 70 % of total allocated expenditure), it has now lost to a great extent this characteristic since it corrects equally the persistent agricul­tural problem as well as the United Kingdom's contribution to the solidarity effort of the EU and to its other policies.
b) Det Forenede Kongerige er ikke længere det eneste land, der befinder sig i denne situation.
In addition, pound sterling fluctuated signifi­cantly vis­à­vis the other European currencies between 1992 and 1997.
Som figur 5 viser, var Det For enede Kongeriges uligevægt i de senere år før justering den største i Fællesskabet.
As Graph 5 shows, in recent years, the imbalance of the United Kingdom, before correction, was the largest of the Community.
I 1997 havde 4 andre lande budgetulige vægte, der var på størrelse med eller større end Det Forenede Kongeriges.
In 1997, four more countries had budgetary imbalances as large as or even larger than that of the United King­dom.
De faktorer, der har spillet den største rolle ved udviklingen i tendenserne for kompensationsudbetalingerne — navnlig udsvingene fra år til år — har været forskellen mellem den økonomiske vækstrate i Det Forenede Kongerige og vækstraten i de øvrige medlemsstater samt de ustabile valutakurser.
Underlying expenditure trends have also played a significant role, although in quantita­tive terms they have been less important and have been overshadowed by the macroeco­nomic developments mentioned above.
Siden slutningen af 1980'erne har den økonomiske udvikling i Det Forenede Kongerige været markant forskellig fra udviklingen i resten af EU. Her udover har pundet vist kraftige udsving over for andre EU-valutaer i perioden fra 1992 til 1997.
For instance, in 1994 the United Kingdom was very successful in drawing on Structural Funds spending and in 1997­98 the bovine spongi­form encephalopathy (BSE) crisis led to increased agricultural spending in the country.
c) Forskellen i den relative velstand mellem Det Forenede Kongeriges og de øvrige større bidragsydere til EU-budgettet er formindsket.
D The gap in relative prosperity between the United Kingdom and the other largest contri­butors to the EU budget has narrowed.
Afhængig af beregningsmetoden har Det Forenede Kongerige en relativ velstand eller bidragsevne, der lig ger omkring EU-gennemsnittet, og landets relative velstand vil efter udvidelsen befinde sig over EU-gennemsnittet.
Depending on the measure used, the United Kingdom has a relative prosperity or a relative capacity to pay around the EU average and will certainly be above this mark after the forthcoming enlargement of the EU.
Ordningen medfører imidlertid også visse ulemper, der selv om de er velkendte, alligevel bør nævnes i denne sammenhæng:
The mechanism has also some drawbacks, which although not new or unexpected, are worth recalling at this stage.
I de kommende år forventes Det Forenede Kongeriges uligevægt (og dermed kompensationsudbetalingerne) at stige en del.
Over the next years the imbalance of the Uni­ted Kingdom and its compensation are expected to increase somewhat.
Dette skyldes hovedsageligt, at EU udvides med et antal lande, der uomtvisteligt vil blive nettostøttemodtagere. modtagere.
This will be essentially the result of the enlargement of the Union to a number of countries that will certainly be net beneficiaries.
Bedømmelse af ordningens effektivitet
Assessment of the performance of the mechanism
Denne situation stemmer dårligt overens med det horisontale lighedsprincip.
The rebate mechanism has been effective in achieving its intended goal: a significant reduc­
D Kompensationsordningen virker som en »stødpude« for Det Forenede Kongeriges uligevægt og placerer hermed dette land i en helt speciel situation, hvad angår beslutninger vedrørende der fælles budget. Som eksempel kan det nævnes, at en budgetbeslutning, der for en medlemsstat normalt vil medføre en nettoudgift på 100 ECU, for Det Forenede Kongerige kun vil medføre en udgift på 33 ECU. Omvendt vil en foranstaltning, der
This situation contrasts with the principle of hori­zontal equity.
Figur 5 — Det Forenede Kongeriges, Tysklands og Nederlandenes budgetbalance
Graph 5 — Budgetary balances of the UK, Germany, and the Netherlands
D I denne sammenhæng vil det endvidere være nødvendigt at tilpasse definitionen af til delte udgifter med henblik på at forhindre Det Forenede Kongerige i at drage fordel af rent statistiske faktorer.
States, some items of present expenditure in these countries (e.g. PHARE) will be replaced by full participation in EU policies.
Når de nye medlemslande optages i EU vil visse udgiftsområder i disse lande (f.eks. under Phare-programmet) blive erstattet af fuld deltagelse i forskellige EU-politikker, hvilket vil medføre, at disse udgifter omgrupperes fra kategorien eksterne udgifter, der ikke medregnes i beregningen af nedslaget, til interne udgifter, der medtages i beregningerne, hvilket automatisk vil medføre en øgning af Det Forenede Kongeriges nedslag.
This will lead to their reclassification from external expenditure (excluded from the calculation of the rebate) to internal expenditure (included in the calculation) leading to a mechanical increase in the size of the UK rebate.
D Kommissionen gjorde opmærksom på, at den i forbindelse med gennemgangen af udlig ningssystemet ville tage hensyn til Belgiens og Luxembourgs indvendinger mod det nuværende beregningssystem og ordningen for de administrative udgifter.
D The Commission indicated that it would take into consideration, on the re-examination of the correction system, the opposition of Belgium and Luxembourg to current procedures governing entry in the accounts and the allocation of administrative expenditure.
Kommissionen mener ikke, at administrative udgifter skal behandles anderledes end andre udgifter, og at de derfor bør medregnes i fastsættelsen af de tildelte udgifter til et givet land.
The position of the Commission was that administrative expenditure could not be treated differently from other expenditure and that it is, therefore, appropriate to include it in the determination of allocated expenditure to any given country.
Dette standpunkt tager udgangspunkt i, at selv om administrative udgifter økonomisk set er væsensforskellige fra ikke-tilbagevendende overførsler (typisk for strukturfondsudgifter), er der mange andre udgiftsformer, der rent økonomisk set definitionsmæssigt befinder sig mellem disse to yderpunkter.
This position was based on the consideration that if it is true that administrative expenditure is, in economic terms, very different from the unrequited transfers typical of the Structural Funds, there exist various other items of expenditure whose economic nature lies between these two extremes.
Det ville ikke være rimeligt at søge at udskille de administrative udgifter, når visse former for f.eks. forskningsudgifter ligger meget tæt op ad denne kategori.
It would be arbitrary to make a distinction for administrative expenditure only when, for instance, some items of research spending have a very similar nature.
Effekten af Det Forenede Kongeriges kompensationsordning på fastsættelsen af momsgrundlaget
The impact of the UK rebate mechanism on the rate of call of VAT
Bestemmelserne for beregningen af Det For enede Kongeriges kompensationsordning og dennes finansiering indeholder regler, der påvirker fastsættelsen af momsgrundlaget.
The rules determining the calculation of the UK rebate and of its financing contain provisions that affect the rate of call of the VAT resource.
Da ordningen blev indført i 1984 var momsindtægten en supplerende indtægt, der kunne anvendes til finansiering af Fællesskabets bud get.
In 1984, when the mechanism was established, the VAT resource played the role of the complementary resource to be called up on the occasion needed to finance the bud get of the Community.
Det var derfor naturligt, at rabatten blev finansieret i forhold til det enkelte lands andel i denne indtægt (med undtagelse af Tyskland, hvis andel blev nedsat).
It was therefore logical that the rebate be financed according to the share of each country in this resource (with the exception of Germany which was granted a reduction).
Afgørelsen om de egne indtægter i 1988 indeholdt en bestemmelse om, at der skulle ske en mindskelse af momsindtægternes rolle, og at der skulle indføres en ny indtægtsberegning, baseret på BNP.
The 1988 own resources decision provided for a reduction in the role of the VAT resource and for the introduction of a new one based on GNP.
BNP fik derfor karakter af supplerende indtægt, og det blev besluttet, at Det Forenede Kongeriges kompensationsordning skulle finansieres i forhold til det enkelte lands andel i denne nye mere retfærdigt for delte indtægt.
As a result, the role of complementary resource was assigned to GNP and it was decided that the UK rebate would be financed according to the share of each country in this new, more equitable resource.
Denne situation giver anledning til yderligere komplikationer, hver gang Det Forenede Kongeriges nedslag er genstand for omberegninger3).
This situation generates additional complications every time the amount of the UK rebate is revised (3).
En øgning eller sænkning af Det Forenede Kongeriges kompensation fremkalder en modsatrettet ændring i momsindkaldelsessatsen og i det beløb, der skal indkaldes (eller skulle have været indkaldt).
An upward or a downward revision of the UK rebate provokes a change in the opposite direction of the rate of call of VAT and in the amount to be called (or that should have been called).
Eftersom budgettets størrelse ikke ændres, må ændringer i momsbeløbene kompenseres gennem en til svarende ændring i det fastsatte BNP-beløb.
Given that the size of the budget to be financed remains the same, a change in the amount of VAT called must be compensated by a corresponding change of opposite sign in the amount of GNP called.
Eftersom medlemsstaterne har forskellige andele i disse to ressourcers grundlag er sådanne ændringer ikke neutrale (denne ind virkning på nedslaget på medlemsstaternes moms- og BNP-grundlag kaldes sædvanligvis den indirekte virkning).
Since Member States have different shares in the bases of the two resources, these changes are not neutral (this effect of the rebate on the VAT and GNP contributions of the Member States is usually called the 'indirect effect').
Hvis Det Forenede Kongeriges nedslag skal ændres må medlemsstaterne kompenseres for det fejlagtige momsog BNP-beløb, der er blevet fastsat, hvilket medfører indviklede beregninger i forbindelse med hver enkelt ændring i Det Forenede Kongeriges rabat og budgetfastsættelsen i to for skellige kapitler (kapitel 15 og kapitel 35), hvilket giver det noget overraskende resultat, at Det Forenede Kongerige tilsyneladende er med til finansiere sit eget nedslag (skønt det drejer sig om meget små beløb).
If the amount of the UK rebate must be revised, it becomes necessary to compensate Member States for the incorrect amount of the VAT and GNP contributions that have been called. This requires complicated calculations for each revision of the UK rebate and its budgeting in two different chapters (Chapter 15 and Chapter 35) which produces the some what surprising result that the United Kingdom appears to participate in the financing (albeit very small amounts) of its own rebate.
Medlemsstaternes andel i moms- og BNP-grundlaget er imidlertid ikke helt ligeligt for delt, og indførelsen af BNP-indtægtsordningen gjorde, at visse lande blev forfordelt i forhold til andre.
However, the shares of the Member States in the VAT and GNP bases are not equal and the introduction of the GNP resource favoured some countries relative to others.
De lande, der ønskede en yderligere reduktion af momsindtægtens rolle, opnåede, skønt de ikke fik gennemført en reduktion i den maksimale momsgrundlagsfastsættelse, en vis »uofficiel« nedsættelse gennem den rabatordning, der var gældende for Det For enede Kongerige.
The countries which desired to reduce further the role of the VAT resource, failing to obtain a reduction in its maximum call rate, obtained some reduction indirectly through the UK rebate mechanism.
Ordningen var imidlertid beregnet på at fastsætte det momsbeløb, der teoretisk ville være nødvendigt for at finansiere nedslaget til Det Forenede Kongerige, og ikke til at fastsætte et momsbeløb ')·
It was, in effect, decided to calculate the amount of VAT theoretically necessary to finance the UK rebate and not to call a corresponding amount of VAT(').
I 1992 argumenterede Kommissionen overbevisende for, at der kunne opnås den samme reduktion af momsindtægternes rolle gennem en direkte nedsættelse i maksimumssatsen i samme størrelsesorden som den gennemsnit lige fastfrosne sats fra de foregående år.
In 1992, the Commission argued forcefully that the same reduction in the role of the VAT resource could be obtained through a straightforward reduction in the maximum call rate equal to the average frozen rate of the last years.
Den maksimale momssats blev således nedsat fra 1,4% i 1994 til 1,00% i 1999, men den nomi nelle finansiering af nedslaget gennem momsen (indeholdende »bruttoækvivalenten«, fastfrosset sats, indirekte finansiering og to budgetkapitler) er forblevet stabil.
The maximum rate of call was indeed reduced from 1.4% in 1994 to 1.0% in 1999, but the notional financing of the rebate through VAT (with its gross equivalent, frozen rate, indirect financing and two budgetary chapters) has remained.
') Se artikel 5 i Rådets afgørelse nr. 88/376/EØF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter af 24. juni 1988; EFT L 185 af 15. juli 1988.
The percentage of the total EU VAT base necessary to generate this amount (called the 'frozen rate') is deducted from the maximum rate foreseen in the own resources decision to obtain the yearly
2) Se »Beregning, finansiering, udbetaling og opførelse af korrektioner for budgetuligevægtene jf. artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse om ordningen for Fællesskabernes egne udgifter«.
The Commission hopes that on the occasion of a revision of the own resources decision it will be possible to suppress these unnecessary complications.
Rådets afgørelse nr. 5455/94 af 9. marts 1994.
Over recent years the amount frozen for the notional financing of the rebate has averaged 0.12% of the total EU VAT base.
3) Dette sker mindst to gange i løbet af budgetproceduren, første gang i forbindelse med det første tillægsbudget, hvor nedslaget kommer til udbetaling, og derefter tre år senere, når den endelige beregning foretages.
(') See Article 5 of Council Decision 88/376/EEC, Euratom on the system of the Communities' own resources of 24 June 1988 (OL L 185, 15.7.1988).
Kommissionen håber, at der i forbindelse med revisionen af afgørelsen om de egne ind- tægter vil være mulighed for at fjerne disse unødvendige komplikationer.
) See 'Method of calculation, financing, payment and entry in the budget of the correction of budgetary imbalances in accordance with Articles 4 and 5 of the Council decision on the system of the Communities* own resources'.
I de senere år har det beløb, der er fastfrosset til den nominelle finansiering af rabatten i gennemsnit ligget på 0,12% af det samlede momsgrundlag i EU.
of the year in which the rebate is paid and three years later when the final calculations are made.
Virkningerne af en delvis tilbagebetaling af den direkte landbrugsstøtte
The effects of a partial reimbursement of CAP direct aids
Som fremhævet flere steder i rapporten er bruttobidragene til budgettet stort set retfærdigt fordelt, og denne tendens forventes at fortsætte i de kommende år, efterhånden som vægten af BNI-indtægterne øges, og momsindtægterne mindskes.
Introduction and are expected to become more so in coming years as the weight of the GNP resource increases and that of the VAT resource diminishes.
Den største kilde til skævhed ligger på udgiftssiden af EU-budgettet.
The principal source of imbalances is the expenditure side of the EU budget.
Figur 1 viser, at medens moms- og BNI-bidragene overholder et vist forhold til medlemsstaternes BNI, så gælder dette ikke for EU-udgifterne i forhold til BNI.
Graph 1 shows that while VAT and GNP con­tributions respect a proportional relationship with the Member States' GNP, EU expendi­ture bears no relation to GNP.
EU-udgifternes ulige fordeling på medlemssta terne skyldes de politiske beslutninger, der træffes. Ca.
The budgetary imbalances which have emerged in recent years are fundamentally due to the structure of the expenditure rather than to the revenue side of the EU budget (see Graph 1 and Table 1).
85 % af EU's udgifter koncentreres omkring to hovedkategorier, nemlig den fælles landbrugspolitik og strukturfondene.
As underlined on several occasions in the report, gross contribu­tions to the EU budget are broadly equitable,
Indbetaling af egne indtægter fra moms og BNI (før UK-korrektion) og samlede egne indtægtsindbetalinger i 1997 (% af nationale BNI)
Graph 1 — Allocated operating expenditure, VAT and GNP own resources payments (before UK correction) and total own resources payments, 1997 (as percentage of national GNPs)
Fordeling af udgifter til tiltag
Allocated operating expenditure
Egne moms- og BNI-indtægter
VAT and GNP own resources
Samlede egne indtægter
Total own resources
Tabel 1 — Medlemsstaternes andel af EU­finansieringen og af udgifterne under den fælles landbrugspolitik og til strukturforanstaltninger i 1997
Table 1 — Member States' shares in EU financing and in spending under the CAP and structural operations, 1997
( %­del af EU­total, kontante midler)
(percentage shares in EU total; cash data)
Fælles Landbrugspol.
Structural operations
') Samlede udgifter til tillag (administrative nettoudgifter).
(') Total operational expenditure (net of administrative expenditure).
En delvis tilbagebetaling af den direkte støtte til landbrugerne
A partial reimbursement of CAP direct aids to farmers tribution is better implemented at the level of Member States rather than at the level of the EU.
Hvis denne model gennemføres, vil det være i overensstemmelse med og betyde en generali­sering af de principper, der i øjeblikket gælder for strukturfondsudgifterne.
If implemented, this option would be consistent with and would represent a generalisation of the principles currently governing Structural Funds expenditure.
På dette område er der nemlig allerede en ordning, hvorefter den finansielle byrde deles mellem Fællesska­bets kasse og statskasserne, fordi medlemssta­terne skal »matche« EU­udgifteme.
In this area, there is already a system for sharing the financial burden between the Community and national exchequers since Member States are required to match EU spending.
Udgifterne under den fælles landbrugspolitik går hovedsagelig til at støtte markedspriserne og til direkte støtte til landbrugerne.
CAP spending consists essentially of expenditure to support market prices and of direct aids to farmers.
Sigtet med markedsudgifterne, der dækkes ved hjælp af formålsbestemte tildelinger, er at omfordele indkomster fra forbrugerne til landbrugsøko­nomien.
Market expenditure, which is allocative in nature, aims at redistributing income from consumers towards the farm economy.
Den direkte støtte til landbrugerne er udtryk for en ægte omfordelingspolitik og ydes med henblik på at overføre indkomster til landbrugerne fra skatteyderne generelt ').
Direct aids to farmers are intrinsically a redistributive policy that transfers income to farmers from the taxpayers at lar ge (').
Det er blevet foreslået, at denne sidste type udgifter delvis skal finansieres af de berørte medlemsstater.
It has been proposed that this latter type of expenditure be partly financed by the Member States concerned.
Medlemsstaterne skal fortsætte med at betale direkte støtte på grundlag af den nugældende EU­lovgivning, men i stedet for at modtage 100 %­refusion fra EU­budgettet, bli­ver refusionen kun delvis.
Member States would continue to pay direct aids on the basis of Community legislation as at present, but instead of receiving a 100% reimbursement from the EU budget they would receive only a partial one.
Begrundelsen for den delvise refusion er, at den direkte støtte til landbrugerne strengt taget er en omfor­deling mellem personer, hvorved der ikke allokeres midler til bestemte formål. I overens­stemmelse med subsidiaritetsprincippet gen­
The rationale for the partial reimbursement would be that direct aids to farmers constitute strict interpersonal redistribution, with no allocative aim.
Fortalere for en sådan ændring af de gæl­dende ordninger for den fælles landbrugspoli­tik understreger, at dette ikke skal ses som en afvikling af den fælles landbrugspolitik eller et skridt i retning af en renationalisering af den.
Proponents of such a modification of current CAP arrangements stress that it should not be seen as a dismantling of the CAP or a move towards its re-nationalisation.
Landbrugerne ville modtage samme støtte, da medlemsstaternes udgifter under den fælles landbrugspolitik er obligatoriske.
Farmers would receive the same support, since CAP expenditure by Member States is compulsory.
Størrelsen af denne direkte støtte, og de betingelser, der er knyttet til udbetalingen af den, skulle fortsat være en integreret del af den fælles landbrugspolitik og ville kun kunne afgøres ved EU­beslutninger.
The level and the conditions attached to the pay ments of these direct aids would continue to be an integral part of the common agricultural policy and would be determined only through EU decisions.
De sam­lede finansielle ressourcer, der er til rådighed, vil heller ikke ændres, men ville blive delt mellem EU­budgettet og medlemsstaternes statskasser.
The overall amount of financial resources available would also remain the same, but would be shared between the EU budget and the national exchequers.
') Den generelle omfordeling, som den fælles landbrugspoli­tik medfører, er større end de beregnede budgetudgifter.
(') The overall redistribution induced by the CAP is greater than the reported budget costs.