natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Klassisk jernbaneinfrastruktur for at inte grere passagerlinjerne (regionale, byområder) og godslinjerne i det intermodale netværk og også at forlænge forbindelserne mod Central- og Østeuropa.
It is essential, in the interests of econ omic security, to speed up construction of transEuropean gas pipelines capable of guaranteeing supplies and creating avenues for longterm cooperation with the producer countries.
• at øge interoperatibiliteten og effektiviteten mellem nettene via gennem førelse af systemer til kontrol af trafikken (luft, hav, jord) og at mindske skaderne på miljøet væsentligt på denne måde.
With regard to the 26 transport projects already examined in the framework of the master plans (23) or in other Council bodies (3), the Community has already financed feasibility studies and work to the tune of ECU 332 million.
• Lufthavnsinfrastruktur for bedre at for binde Fællesskabets netværk med netværket på og ligeledes at bringe visse af Fællesskabets regioner ud af deres enklavetilstand.
Eight major programmes will shortly be proposed to the Council with this in mind, the success of all these projects is closely linked with the deepening of the internal market.
• Havneinfrastruktur for at lette samhandelen inden for Fællesskabet og med tredjelande og for at aflaste visse forbindelseslinjer over land ved at forbedre miljøet.
It could provide almost ECU 15 billion over the period 1994-99 from its various instrument,1 which would be added to loans of an equivalent amount (growth initiative facilities).
Disse forholdsregler vil på sigt gøre det muligt at udnvtte den disponible energi på hele det europæiske kontinent mere rationelt. nelt.
The financial requirements for the next 15 year can be put at more than ECU 400 billion; by the end of the century alone, they will probably amount to ECU 250 billion (ECU 220 billion for transport and ECU 30 billion for energy).
Der vil i begyndelsen af 1994 blive forelagt en styringsplan og projekter af fælles interesse vedrørende elektricitet og gas.
The eight major energy programmes will require ECU 13 billion, of which 10 must be provided by the market.
Deres gennemførelse afhænger i høj grad af, om der etableres et egentligt indre energi marked.
Under these conditions, the Member States' contribution will be marginal.
Finansieringen bygger på tre principper: cipper:
Annex create, manage, access and transfer infor mation.
• Finansiel ligevægt: Denne kan for en stor dels vedkommende sikres via private investorer.
• the creation of infrastructures (cable and land or satellite-based radio communication), including integrated digital net works;
Inden for gasområdet vil Europa komme til at stå over for en stigning i forbruget, som i endnu højere grad end tidligere skal imøde kommes gennem import fra Nordsøen, Algeriet eller Rusland.
The transEuropean networks are an essential element for the competitiveness of the European economy and the smooth functioning of the single market.
• Kompatibilitet med de offentlige finanser: Medlemsstaternes eventuelle intervention vil blive i overens stemmelse med retningslinjerne vedrørende det offentliges under skud og gældssætning.
• the development of services (electronic images, databases, electronic mail);
• Nærhedsprincippet: Fællesskabet bidrager til at støtte forundersøgelser, garantere lån eller lette afhjælpningen af manglende led i forbindelse med projekter af fælles interesse. esse.
• promoting applications (teleworking, teletraining, telemedecine and linked administrations).
En heldig gennemførelse af alle disse projekter er nært knyttet sammen med en udbygning af det indre marked.
The amount of investments that could be put into effect by the end of the century has been estimated at ECU 150 billion.
I forbindelse med de 26 transportprojekter, som allerede er behandlet inden for rammerne af styringsplanerne (23) eller i andre af Rådets instanser (3), har Fællesskabet allerede finansieret forundersøgelser og arbejder til et beløb på 332 mio. ECU.
They will also form a link to eastern Europe and to north Africa. In total some ECU 400 billion of investments in the transport and energy transEuropean net works will be required in the next 15 years, of which some ECU 220 billion by 1999.
Hvorledes skal projekterne finansieres? sieres?
Article 129b of the Treaty makes clear how to proceed.
Det vil i perioden 1994-1999 fra de forskel lige instrumenter') kunne stille henved 15 mia. ECU til rådighed fra budgettet.
The Community could help finance some ECU 25 billion in this area of environmental concern over the period 1994-99.
Finansieringsbehovet for de kommende 15 år kan evalueres til mere end 400 mia. ECU; indtil udgangen af århundredet vil det udgøre 250 mia. ECU (220 mia. ECU til transport, 30 mia. ECU til energi).
The Commission has identified a series of priority projects for the next five years (25 transport projects amounting to ECU 83 billion and 10 energy projects costing ECU 13 billion) covering the Com munity, but also extending to central Europe and north Africa (energy).
') Der er tale om budgetposten »net« til et belob af 3 mia. ECU, fra strukturfondene og Samhørighedsfonden. fonden.
The Council decides by qualified majority in co-decision with the European Parliament (Article 189b); guidelines and projects of common interest which relate to the territory of a Member State require the approval of the Member State concerned.
Ovennævnte evaluering skal sikre, at der i et partnerskab mellem offentlige myndigheder og private virksomheder skabes de bedste vilkår for en finansiering via markedet. kedet.
The major portion of finance for these investments will be raised at the level of the Member State, either through private investors (especially in the télécoms sector) or via public enterprises.
(Finansiering af europæisk økonomis infrastruktur) struktur)
(average financing per year 1994-99)
Det indebærer
Amount in billion ecus 5.3 of which: TENs
• oprettelse af infrastruktur (kommunikation via kabler og land- eller satellitbaseret radiokommunikation), herunder integrerede digitalnet
EIB (loans): Union Bonds ' (esp. transport and energy): Convertibles ' guaranteed by EIF (esp. télécoms):
Fællesskabet kan imidlertid, som fastsat i traktaten, støtte medlemsstaternes økonomiske indsats og mobilisere privat kapital '). Dette kræver et sæt finansieringsinstrumenter, som er anført i opstillingen nedenfor.
'Union Bonds' for growth would be issued on tap by the Union for long maturities to promote major infrastructure projects of strategic interest covering the transEuropean networks plus cross-border projects with EFTA, Central and Eastern Europe and North Africa.
Nogle af dem findes, og nogle er nye (unionsobligationer, EIF-konvertobligatoner).
The beneficiaries would be project promoters (public sector agencies, private companies) directly involved in TENs.
Der vil ikke være nogen risiko for destabilisering af kapitalmarkederne, da de pågældende belob svarer til under én procent af eurobond- og bankkreditmarkederne.
The EIB would be invited to appraise and advise the Commission on the overall structure of the financial arrangement and act as agent for individual loan contracts.
Fællesskabsfinansiering af de transeuropæiske net (TEN) (Gennemsnitlig finansiering pr. år i perioden 1994-1999)
Bonds issued for long maturities by the private or public company promoting the pro ject, guaranteed by the European Investment Fund.
Kilde: Fællesskabets budget:
These would be either:
Den Europæiske Investeringsbank (lån) Unionsobligationer (især transport og energi)
• performance-related through a share in the profits of the company or venture con cerned.
Konvertobligationer garanteret af Den Europæiske Investeringsfond
The conditions of growth, competitiveness and more jobs
Der kan være tale om
(Preparatory work)
Det forhold, at det er lykkedes Fællesskabet at skabe verdens største indre marked, er et stort aktiv, som det vil være muligt at bygge på, når først opsvinget sætter ind.
The Community's achieve ment in creating the world's biggest single market is a major asset on which it will be possible to build once the recovery sets in.
Recessionen har, hvor pinefuld den end er, fremskyndet virksom hedernes tilpasning til det nye miljø.
The recession, painful as it is, has speeded up the process of adaptation of firms to the new environment.
Arbejdsløsheden i Fællesskabet har været jævnt voksende siden begyndelsen af 1970'erne med undtagelse af anden halvdel af 1980'erne, hvor der blev skabt ni millioner jobs gennem en kombination af hen sigtsmæssige nationale politikker, et gunstigt eksternt miljø og den dynamik, som udsigterne til det indre marked medførte.
Community unemployment has increased steadily since the beginning of the 1970s with the exception of the second half of the 1980s, when nine million jobs were created through a combination of appropriate national policies, a favourable external environment and the dynamism resulting from the prospect of the single market.
Siden begyndelsen af 1970'erne har de demografiske faktorer imidlertid generelt ført til en stigning i antallet af jobsøgende personer, mens antallet af ledige job stagnerede eller kun voksede beskedent.
Overall, however, since the early 1970s demographic factors have led to an increase in the number of people seeking jobs, while the number of jobs available stagnated or increased only modestly.
Andre udviklede økonomier har helt klart haft større succes med at skabe nye arbejdspladser. pladser.
Other developed economies have been patently more successful in responding to the challenge of increasing job creation.
Verdensøkonomien er fortsat med at vokse i de seneste år, og en række udviklingslande har oplevet meget høje vækstrater.
The world economy has continued to grow over recent years and a number of developing countries have experienced very high rates of growth.
Disse lande vil købe lige så meget på verdensmarkederne, som de indtjener på deres eksport.
These countries will be buying on world markets as much as they will earn with their exports.
De vigtigste er en suboptimal makroøkonomisk styring af økonomien og en utilstrækkelig indsats for at tilpasse sig de ændringer, der har fundet sted i strukturen i Fællesskabets økonomi og i det internationale miljø.
The most important ones can be summed up under the headings of a suboptimal macroeconomic management of the economy and of an insufficient effort of adaptation to the changes which have taken place in the structure of the Community's economy and in its international environment.
I 1980'erne skete der en kursændring i den økonomiske politik.
The 1980s saw a change of policy orientation.
I 1992/1993 skete der imidlertid en klar forringelse af tilliden, hvilket delvis skyldtes begivenheder uden for den økonomiske sfære. Dette og andre fejl bevirkede, at økonomien havnede i en alvorlig recession. sion.
In 1992-93, however, there was a loss of confidence brought on in part by actions outside the economic sphere.
Dette vil kun være muligt, såfremt der — inden for hvert land, mellem ledelse og arbejdstagere i erhvervslivet og mellem medlemmerne af Det Europæiske Fællesskab — kan skabes en bred konsensus om den nødvendige politik, der skal føres.
This will only be possible if a large consensus on the necessary course of action to be followed can be developed: within each country, between management and the labour force in industry and among the members of the European Community.
I dette kapitel skitseres den makroøkonomiske ramme, der skal tilvejebringes, og inden for hvilken de strukturinterventioner, der skitseres i de følgende kapitler, bedst vil kunne gennemføres.
This chapter outlines the macroeconomic framework which policies must create and within which the structural interventions outlined in the following chapters will be most successful.
Medlemsstaternes synspunkter sanere økonomien og den økonomiske konvergensproces inden for rammerne af Den Økonomiske og Monetære Union, der generelt opfattes som et hensigtsmæssigt instrument til afhjælpning af strukturproblemerne. Flere medlemsstater fremhæver, at de overordnede okonomisk-politiske ret ningslinjer, der omhandles i unionstraktaten, kan betragtes som et særligt middel til at løse disse spørgsmål.
Views of the Member States within the framework of economic and monetary union, which is generally viewed as the right instrument for addressing structural problems.
De anmoder om, at der fore tages en klar analyse af den alvorlige økonomiske situation med henblik på at ind drage alle økonomiske agenter i at finde midler til genopretning af situationen, og de ofre, der i den forbindelse skal ydes, bør fordeles retfærdigt.
They shall call for a clear analysis of the serious economic situation with a view to enlisting the help of all those involved in the economic process in finding remedies requiring sacrifices that have to be shared fairly.
Arbejdslosheden i Fællesskabet er nået op på et alvorligt højt niveau.
The level of unemployment in the Com munity has reached very serious pro portions.
Efter fem år med en jævn nedgang begyndte arbejdsloshedstallenei Fællesskabet igen at stige væsentligt i begyndelsen af 1990'erne.
After five years of steady decline, the jobless totals in the Community started to rise substantially again at the beginning of the 1990s.
Desuden karakteriseres arbejdsløsheden i Fællesskabet ved, at andelen af langtidsledige er stor og næsten udgør halvdelen af de arbejdsløse, og at den er særlig hoj blandt personer med ringe erhvervskvalifikationer.
In addition, Community unemployment is characterized both by a high rate of longterm unemployment, which is nearing almost half of the unemployment total, and by its impact in particular among lowskilled people.
De beskæftigelses- og konkurrenceevneproblemer, som både regeringerne, Det Europæiske Råd og arbejdsmarkedets parter har udtrykt stor bekymring for, er resultatet af en udvikling, der har strakt sig over en årrække, men som ikke synes at have affødt en tilstrækkelig politisk reaktion.
The problems of employment and competitiveness — about which governments, the European Council, employers and trade unions have all expressed serious concern — are the result of developments which have been witnessed for a number of years but do not appear to have provoked an adequate political response.
Det pres, der udgår fra udviklingen i verdensøkonomien, forværrer kun situationen. Samtidig har produktionsprocesserne, og dermed beskæftigelsens beskaffenhed, undergået dybtgående forandringer, der i visse hen seender kan sammenlignes med de ændringer, som de industrielle revolutioner har medført.
The pressures stemming from changes in the world economy are only aggravating the situation.
Der er selvfolglig klare økonomiske grunde til dette, særlig virkningen af de meget høje rentesatser på investeringerne, de alt for store budgetunderskud i nogle medlemsstater, uholdbare valutakurser og problemerne i forbindelse med monetær ustabilitet.
There are, of course, identifiable economic reasons for this, in particular the effect of very high interest rates on investment, excessively high budget deficits in some Member States, unsustainable exchange rates and the problems of monetary instability.
Men hurtigheden i tilbagegangen peger også på betydningen af »tillidsfaktoren«, nedgangen i forbrugerog erhvervstilliden, der både har sammen hæng med økonomiske pres og usikkerhed, der har andre årsager, i særdeleshed den vanskelige ratifikation af Maastricht-traktaten.
But the rapidity of the downturn indicates also the importance of the 'confidence factor', the decline in consumer and business con fidence linked both to economic pressures and to the uncertainties arising from other causes, in particular the difficult ratification of the Maastricht Treaty.
Med den nuværende trend kan der ikke forventes en stabilisering af arbejdslosheden før udgangen af 1994.
On present trends, a stabilization of the rate of unemployment cannot be expected before the end of 1994.
De aktuelle offentlige udgifter, særlig på det sociale område, kan ikke opretholdes, og de har beslaglagt ressourcer, der kunne have været anvendt til produktive investeringer, og har presset skatten på arbejde i vejret og medført rentestigninger.
The current levels of public expenditure, particularly in the social field, have become unsustainable and have used up resources which could have been channelled into productive investment. They have pushed up the taxation of labour and increased the cost of money.
Den konstante stigning i lønomkostningen — både i lønkomponenten og ikke-lønkomponenten — der til dels skyldes alt for stive reguleringer, har samtidig virket bremsende for beskæftigelsesskabelsen.
At the same time, the constant rise in the labour cost — affecting both its wage and non-wage components and caused, at least in part, by excessively rigid regulation
Som følge heraf er investeringsniveauet på lang sigt blevet formindsket, og mangelen på tillid hos de økonomiske agenter har resulteret i en efterspørgselskontraktion.
— has hindered job creation. As a result, the level of longterm investment has fallen and the lack of confidence among those involved in the economic process has caused demand to contract.
Forskellen mellem den aktuelle arbejdsløshed i de vigtigste globale økonomiske områder — 11% i Fællesskabet mod henholdsvis 7% og 2,5% i USA og Japan — har rejst spørgsmålet, om der findes et specifikt europæisk arbejdsløshedsproblem.
The difference between the unemployment rates currently experienced in the major global economic areas — 11% of the civilian labour force in the Community against rates of about 7 and 2.5% in the USA and Japan respectively — has given rise to questions about the existence of a specific European unemployment problem.
Undersøges udviklingen i Fællesskabet og sammenlignes den med situationen i de to andre områder, viser det sig imidlertid, at der ikke bor drages hastige negative konklusioner. klusioner.
An examination of the Community's past performance and a comparison with the other major areas, however, suggests that no hasty negative conclusions ought to be drawn.
De ser alle en sam menhæng mellem bestræbelserne for at
They all point to the link between the efforts to redress the economic situation and the process of economic convergence
Før det første oliechok var arbejdsløsheden lav, og Fællesskabet klarede sig godt sam­menlignet med dets vigtigste konkurrenter.
Before the first oil-price shock unemployment was low and the Community com pared well with its principal competitors.
Arbejdsløsheden i Fællesskabet var lavere end i USA i alle år i perioden 1960­1980.
The rate of unemployment in the Com munity was lower than that in the USA in each year of the period 1960-80.
Selv sammenlignet med Japan, der har haft en lav arbejdsløshed over en lang periode, viste Fællesskabets udvikling først en radikal ændring i perioden efter første olie­chok.
Even com pared with Japan, which has successfully held down unemployment over a long period, the Community's performance only started to diverge radically in the period fol lowing the first oil-price shock.
For at forstå, hvordan arbejdsløshedsudvik­lingen i Fællesskabet forværredes over tiden, er det nødvendigt at se den i et langs­igtet perspektiv.
To understand how the Community's unemployment performance deteriorated over time it is necessary to take a longterm perspective.
Til dette formål er det nyt­tigt at skelne mellem fire hovedperioder: a) perioden op til det første oliechok, b) perioden fra det første oliechok til midten af 80'erne, c) anden halvdel af 1980'erne og d) den aktuelle periodemed langsom vækst eller direkte recession.
To this end it is useful to distinguish between four main periods: (a) the period up until the first oil-price shock, (b) the period from the first oil-price shock to the mid-1980s, (c) the second half of the 1980s, and (d) the present period of slow growth or outright recession.
c) I årene 1986­1990 høstede man frugten af den strukturtilpasning og kursændring, der havde fundet sted siden begyndelsen af 1980'erne, og Fællesskabet oplevede en højere vækstrate, nemlig på 3,2% pr. år.
(c) During the years 1986-90, the fruits of the structural adjustment and policy reorientation which had taken place since the beginning of the 1980s were reaped and the Community experienced stronger rates of growth: 3.2% a year.
Beskæftigelsen steg med 1,3% pr. år i denne periode, og arbejdsløsheden blev reduceret fra 10,8% i 1985 til 8,3% i 1990.
Employment increased by 1.3% a year during this period, and unemployment was reduced from 10.8% in 1985 to 8.3% in 1990.
d) Siden 1991 er BNP­væksten aftaget væsentligt, og i 1993 blev den negativ for første gang siden 1975.
(d) Since 1991 the rate of increase of GDP slowed down substantially and in 1993 it became negative for the first time since 1975.
Arbejdsløsheden begyndte i den nuværende foruroligende opadgående tendens, som accelererede stærkt, da beskæftigelsen faldt i 1992 og 1993.
Unemployment started its present worrying upward path which accelerated sharply when employment declined in 1992 and 1993.
a) Perioden 1960­1973 var karakteriseret ved meget høje BNP­vækstrater (4,8% pr. år).
(a) The 1960-73 period was highlighted by very high rates of GDP growth (4.8% a year).
Mens væksten var høj, var beskæftigel­sesindholdet i denne vækst ret lav. Den beskedne jobskabelse (0,3% pr. år) var imid­lertid ikke et problem i denne periode, da arbejdsudbuddet fortsatte med at vokse til­svarende moderat (også 0,3% pr. år).
While growth was high, the employ ment content of that growth was quite low.
Arbejdsløshed
Unemployment in the Community
(procent af den civile arbejdsstyrke)
(percentage of the civilian labour force)
Denne hurtige oversigt over Fællesskabets hidtidige beskæftigelsesudvikling viser klart, at Fællesskabets økonomi, med und­tagelse af perioden 1986­1990, altid har været karakteriseret af en lav beskæftigel­sesskabelse (jf. figur 2), og at begyndelsen på Fællesskabets arbejdsløshedsproblemer går tilbage til starten af 1970'erne, da Fæl­lesskabet ikke var i stand til at øge jobska­belsen i takt med stigningen i antallet af arbejdssøgende personer.
This rapid overview of the Community's past employment performance shows clearly that the Community's economy, with the exception of the period 1986-90, has always been characterized by low employment creation (see Chart 2 and point (b) above) and that the origin of its unemployment problems go back to the
Jobskabelse i Fællesskabet, USA og Japan
Active population in the EC, USA and Japan
(Indeks : 1960-73 - 100) b) I den efterfølgende periode 1974­1985 faldt vækstraten væsentligt til 2,0% pr. år.
that no compensatory tightening of budgetary policy took place, the Community's economy experienced in 1988 a very strong rate of growth: 4.1% (against the 1.3% fore cast by the Commission's services — and many other forecasters — in January 1988).
Beskæftigelsesintensiteten steg, men ikke nok til at opretholde positive vækstrater i beskæftigelsen.
This rate of growth, although not very high in historical terms, was higher than the potential one.
Som følge heraf stagnerede beskæftigelsesskabelsen (beskæftigelsen i den private sektor faldt faktisk, men dette fald blev udlignet af en stigning i den
At the same time, as the wealth of a country increases, so can the relative importance of certain sectors, with usually a high labour content, which help distribute the wealth so cre ated and at the same time improve the conditions for additional increases in this wealth.
En lavere kapitalakkumulation medforte til gengæld en mistet forbedring af Fælles skabets konkurrenceevne og produktions kapacitet, som nu ekspanderer langt lang sommere end tidligere.
requires a performance better than that of these years, but the difference is not so large as to suggest that it may be out of reach.
Den potentielle vækstrate, dvs. den vækstrate, hvormed økonomien kan vokse i mange år uden at komme ind i overophedningsproblemer, skønnes nu at være langt mindre, end den var i 1960'erne: lidt over 2 procent mod mere end 4,5 procent (jf. figur 4).
Other economies have done even better. The USA, for instance, has recorded an annual average rate of increase in employ ment of 1.9% over the 17-year period 1974-90!
Faktisk og potentiel BNP-vækstrate i Fællesskabet
Section 1.6 deals with this objective.