natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det lader dog til, at de svenske love er meget begrænset på nogle områder (jf: forbrugerkreditloven 1977:991), eller at fællesskabsbestemmelserne ikke finder anvendelse i den svenske lovgivning, bl.a. hvad angår reklamer, charterrejser og kontrakter, der indgås uden for handelsvirksomheder.
In other fields, however, Swedish legislation appears very limited in scope (see the Consumer Credit Act 1977:981), and in other cases—for example advertising, package tours and contracts concluded away from business premises—Community legislation has no equivalent in Swedish law.
Ved etableringen af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, der dækker alle former for forbrugerbeskyttelse, er tilpasninger altså nødvendige, for at de svenske forbrugere kan nyde optimal beskyttelse.
In the run-up to the implementation of the EEA, which covers the entire field of consumer protection, changes will have to be made to ensure that Swedish consumers are afforded maximum protection.
Sektoren for finansielle institutioner ind går i EØS-aftalen.
The sector of financial institutions is covered by the EEA Agreement.
Nogle af de direktiver, der er omfattet af EØS-aftalen, var genstand for undtagelse i forbindelse med EØS-aftalen, men skal vedtages fuldt ud af Sverige i forbindelse med medlemskab.
Some of the directives covered by the EEA Agreement are subject to derogation in the context of the EEA Agreement, but will have to be fully adoped by Sweden in the context of membership.
Dette gælder bl.a. for artikel 8 og 9 om ordningen for tredjelande i direktiv 89/636/EØF, artikel 3 i direktiv 89/117/EØF, artikel 29 og 29 b i direktiv 90/618/EØF og artikel 32 og 32 b i direktiv 90/619/EØF.
This applies inter alia to Articles 8 and 9 on the third country regime of Directive 89/646/EEC, Article 3 of Directive 89/117/EEC, Articles 29 and 29b of Directive 90/618/EEC and Articles 32 and 32b of Directive 90/619/EEC.
Det forventes, at ovenstående ikke vil volde større vanskeligheder. der.
It is anticipated that the above should not pose major difficul ties.
Inden for standardisering og certificering er den etableret et godt og nært samarbejde mellem Kommissionen og de svenske myndigheder. De nationale svenske forskrifter er ofte identiske med de tilsvarende forskrifter i EF.
In the area of normalization and certification there is a good and close cooperation between the Commission and the Swedish authorities.
Direktiv 83/189/EØF om notifikation af tekniske standarder og forskrifter vil sandsynligvis ikke volde problemer.
Concerning Directive 83/189/EEC on notifications in the field of norms and technical regulations, no problems are likely to occur.
Intellektuel ejendomsret
Consumer protection
Hvis Sverige tiltræder, vil det få en førende rolle i det europæiske statistiske system, specielt inden for områder, hvor
This is largely due to the vital role played in the application of Swedish law by the ombudsman, who acts as an intermediary between the parties. Consumer protec-
Da de svenske love om intellektuel ejendomsret i høj grad ligner lovene i EF, vil der
As a result, some of the existing Swedish rules will have to be amended.
Selektive støtteforanstaltninger for små og mellem store virksomheder afskaffes.
Small and medium-sized enterprises
Inden for rammerne af de bilaterale aftaler har Sverige deltaget i COMETT-pro-grammet fra 1990 og i ERASMUS-program-met fra 1992.
In the framework of the bilateral agree ments, Sweden has participated in the Comett programme as from 1990 and in the Erasmus programme as from 1992.
Sverige er også medlem af G-24 og deltager i TEMPUS-programmet.
Sweden is also a member of the G24 group and takes part in the Tempus programme.
Inden for rammerne af EØS-aftalen vil Sverige (som de andre EFTA-lande) deltage i alle uddannelses- og ungdomsprogrammer fra den 1. januar 1995.
In the framework of the EEA Agreement, Sweden (like the other EFTA countries) will participate in all education, training and youth programmes and activities as from 1 January 1995.
Fra den 1. januar 1993 vil alle EFTA-lande deltage i »Ungdom for Europa«-pro-grammet og vil fortsætte i COMETT og ERASMUS.
From 1 January 1993, all EFTA countries will participate in the 'Youth for Europe' programme and will continue participating in Comett and Erasmus.
Fællesskabsretten på telekommunikationsområdet er omfattet af EØS-aftalen.
The acquis communautaire in the field of telecommunications is covered by the EEA Agreement.
Sverige integrerer denne ret i sin nationale lovgivning uden særlige undtagelser eller over gangsperioder.
Sweden will integrate this acquis in the national legislation without any special derogations or transitional periods.
Tabel 1 — Udvalgte statistikker Årlig procentvis ændring (medmindre andet er anført)
Table 1
Privat konsum Offentligt konsum Faste bruttoinvesteringer Vareeksport Vareimport
GDP Private consumption Public consumption Gross fixed capital formation Exports of goods Imports of goods
) I % af den civile arbejdsstyrke.
Percentage of civilian labour force.
Tabel 2 — Beskæftigelse og produktion opdelt på sektorer 1970-1990 d %)
Table 2 - - Employment and production hy sector, 1970-90
Sektorens beskæftigelse
Employment share as percentage of total
Minedrift, stenbrud og energi Fremstillingsvirksomhed
Agriculture Mining, quarrying and energy Manufacturing
Transport, oplagring og kommunikation Finansiering, forsikring, ejendomsadministration og erhvervsservice
Finance, insurance, real estate and business services
Offentlig administration, sociale og personlige tjenesteydelser
Community, social and personal services
Den private sektors BNP Den offentlige sektor Andre producenter
Private GDP Public sector Other producers
Produktion (andel af værditilvækst i faktorpriser)
Production, share of value-added at factor cost
Landbrug Minedrift, stenbrud og energi Fremstillingsvirksomhed
Agriculture Mining, quarrying and energy Manufacturing
Transport, oplagring og kommunikation Finansiering, forsikring, ejendomsadministration og erhvervsservice Offentlig administration, sociale og personlige tjenesteydelser
Community, social and personal services
Tabel 4 — Den offentlige sektors samlede udgifter (
Table 4 — General government expenditure f percentage of GDP at market prices)
3) Inkl. tilskud til landbruget og rentesubsidier i boligsektoren.
Includes subsidies to the agriculture sector and residential interest subsidies.
Tabel 5 - - Den offentlige sektors samlede indtægter i % af BNP i markedspriser )
Table 5 - - General government receipts
Tabel 6 — Den offentlige sektors samlede indtægter og udgifter
Table 6
Indirekte skatter Direkte skatter Bidrag til sociale sikringsordninger Andet
Indirect taxes Direct taxes Social security contributions Other
-73,3 i % af BNP - Skatter, gebyrer mv.
As a percentage of GDP: Taxes and charges
- Udgifter Offentlig opsparing
Expenditure Financial saving
Tabel 7 — Den offentlige opsparing
Table 7 - - Financial saving in the public sector
(i % af BNP)
(Percentage of GDP,
Kilde: Det svenske finansministerium.
Source: Swedish Ministry of Finance.
Tabel 8 — Den samlede offentlige sektors indtægter og udgifter
Table 8 - - General government revenue and expenditure t Percentage of GDP ι
Direkte skatter Indirekte skatter Bidrag til sociale sikringsordninger Andet
Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other
Offentlig opsparing
Investment Interest
(gennemsnit
'average
Korn Hvede Sukker Kartofler Svinekød Oksekød Smør Æg
Cereals Wheat Sugar Potatoes Pigmeat Beef Butter Eggs
Tabel 10 — Udenrigshandel med landbrugs- og fødevarer
Table 10 - - External trade in agricultural and food products
Fra/til
From/to
Landbrugs-
Page 44
Tabel 12 — Landbrugsproduktionens beskyttelsesniveau Brutto-enhedsproduktionsstøtteækvivalent ' )
OC ( S i OO > l ' i l * if s ' O 'i— m far u-)sor— — ON^seosf η
Diagram 10 — Reale enhedslønomkostninger1) 1970-1991
Graph 10 — Real unit labour costs'* in Sweden and the EC, 1970-91
Diagram 12 — Arbejdsløsheden i Sverige og EF, 1970-1991
Graph 12 — Unemployment in Sweden and the EC, 1970-91
(1 procent at den civile arbejdsstyrke)
(Percentage of civilian labour force)
Diagram 13 — Fordeling af den offentlige sektors samlede udgifter, 1991
Graph 13 — Breakdown of general government expenditure,
Indkomst overførsler (45,0%)
Investments (4.0%)
Investeringer (7,8%)
Investments (7.8%)
Diagram 14 — Fordeling af den offentlige sektors samlede indtægter 1991
Graph 14 — Breakdown of general government revenue, 1991
Andet (7,9%)
Other (7.9%)
Andet (15,4%)
Other (15.4%)
Bidrag til sociale sikringsordninger (27,3%)
Social security contributions (33.3%)
Bidrag til sociale sikringsordninger (33,3%) EF
Social security contributions (27.3%)
Kilde: Det svenske finansministerium.
Source: Swedish Ministry of Finance
Diagram 15 — Den offentlige sektors samlede indtægter i % af BNP 1981-1993
Graph 15 — General government revenue (as percentage of GDP),
Diagram 16 — Skatter og bidrag til sociale sikringsordninger i % af BNP 1981-1993
Graph 16 — Taxes and social security contributions (as percentage of GDP), 1981-93
Diagram 17 — Den offentlige sektors samlede udgifter i % af BNP 1981-1993
Graph 17 — General government expenditure 1981-93
Diagram 18 — De offentlige udgifter (ekskl. rentebetalinger) i % af BNP 1981-1993
Graph 18 — Public expenditure (excluding interest (as percentage of GDP), 1981-93
Diagram 19 — Den offentlige sektors underskud, 1981-1993
Graph 19 — Public deficit (as percentage of GDP), 1981-93
Diagram 20 — Den offentlige sektors samlede budgetunderskud
Graph 20 — General government budget deficit (as percentage of GDP)
Diagram 21 — Den offentlige gæld i % af BNP, 1981-1990
Graph 21 — Public debt (as percentage of GDP)
Diagram 23 — Pengemarkedsrente og afkast af statspapirer
Graph 23 — Monetary market rate and government bond yield
Diagram 24 — Renteforskel mellem Sverige og de vigtigste handelspartnere 1987-1992
Graph 24 — Interest rate differential, Sweden vis-à-vis main partners, 1987-92
Andre 27,0%
< trrí > ^ ,_
Kilde: Udenrigshandelsstatlstikker.
Source: Foreign trade statistics.
Andre 74,3%
Rest of world 77.6
Diagram 26 — Vekselkurser mellem svenske kroner og ECU
Graph 26 — Exchange rates of Swedisch krona vis-à-vis the ecu
Vekselkurser mellem EFTA-landenes valutaer og ECU
Exchange rates of EFTA currencies in ecus
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE ir euR ir
* * * OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS * ~§Õ * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Kommissionens udtalelse— om Finlands ansøgning om medlemskab
Commission opinion on Finland's application for membership
1992: Et Afgørende Ar Tale holdt af Kommissionens formand, Jacques Delors, i Europa-Parlamentet Fra Fællesakten til Maastricht-Traktaten: Mål og Midler, Kommissionens Arbejdsprogram for 1992
1992: a pivotal year Address by Jacques Delors, President of the Commission, to the European Parliament From the Single Act to Maastricht and beyond : the means to match our ambitions The Commission's programme for 1992
Udfordringen i forbindelse med udvidelsen Kommissionens udtalelse om Østrigs ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement — Commission opinion on Austria's application for membership
Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen Kommissionens udtalelse om Sveriges ansøgning om medlemskab
The challenge of enlargement — Commission opinion on Sweden's application for membership
Udfordringen i Forbindelse med Udvidelsen Kommissionens udtalelse om Finlands ansøgning om medlemskab
The challenge application for of enlargement membership
Kommissionens udtalelse om Finlands ansøgning om medlemskab
Commission opinion on Finland's application for membership
Generelt De hidtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Finland Den finske økonomi og Fællesskabet
General Relations to date between the Community and Finland
Virkninger af tiltrædelsen Landbrug og skovbrug Økonomisk og social samhørighed
Impact of accession Agriculture and forestry Economic and social cohesion
Konkurrence Virkningerne for Fællesskabets budget
Taxation and the overall tax burden Competition Implications for the budget of the Community Other sectors Fisheries Transport
Toldunion Udviklingssamarbejde
Environment Energy
Udenrigs- og sikkerhedspolitik Samarbejde om retlige og indre anliggender Ålandsøernes særlige situation
Cooperation in the fields of justice and home affairs The specific situation of the Aland islands
Undersøgelsen af den finske ansøgning om medlemskab finder sted på et tidspunkt, hvor en række andre tiltrædelsesansøgninger også er til behandling.
The Finnish application for membership is being examined at a time when a number of other accession requests are also on the table.
Der foreligger således ansøgninger fra yderligere tre EFTA-lande, Østrig, Sverige og Schweiz.
These include applications from three other EFTA countries: Austria, Sweden and Switzerland.
Kommissionen har vedtaget en udtalelse om Østrigs og Sveriges tiltrædelsesansøgning og er i øjeblikket ved at udarbejde en udtalelse om følgerne af Schweiz' tiltrædelse.
The Commission has adopted its opinion on the accession requests of Austria and Sweden, and is conducting the work relative to the opinion on the consequences of the accession of Switzerland.
Spørgsmålet om udvidelse drøftedes af Det Europæiske Råd på samlingen i Lissabon den 26.-27. juni 1992 på grundlag af en rapport '), som Kommissionen forelagde.
The question of enlargement was addressed by the European Council during its Lisbon meeting of 26 and 27 June 1992, on the basis of a report1 presented by the Commission.
Det Europæiske Råd fastslog ved den lejlighed, at »EØS-aftalen har beredt vejen for indledning af udvidelsesforhandlinger, der hurtigt kan afsluttes, med de EFTA-lande, der ansøger om at blive medlem mer af Den Europæiske Union«.
The European Council on that occasion considered that 'the EEA Agreement had paved the way for opening enlargement negotiations with a view to an early conclusion with EFTA countries seeking membership of the European Union'.
Det henstillede til institutionerne at fremme det forberedende arbejde, der er nødvendigt for at sikre hurtige fremskridt i de pågældende forhandlinger, herunder forberedelsen af Unionens generelle forhandlingsgrundlag, inden Det Europæiske Råds samling i Edinburgh.
It invited the institutions to speed up preparatory work needed to ensure rapid progress including the preparation before the European Council in Edinburgh of the Union's general negotiation framework.
De officielle forhandlinger vil skulle indledes umiddelbart efter, at Traktaten om Den Europæiske Union er ratificeret, og der er opnået enighed om Delors Ilpakken. Dette blev bekræftet på Rådets samling den 5. oktober 1992.
The official negotiation would be opened immediately after the Treaty on European Union was ratified and agreement had been achieved on the Delors II package.
Ved udarbejdelsen af nærværende udtalelse er Kommissionen i overens stemmelse med konklusionerne af Det Europæiske Råds samling i Maastricht i december 1991 gået ud fra den antagelse, at der i henhold til artikel O i Maastricht-Traktaten bliver tale om tiltrædelse af en Europæisk Union, der omfatter en Økonomisk og Monetær Union med til sin tid en fælles valuta, indførelsen af en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder eventuelt udformning af en fælles forsvarspolitik, som måske med tiden vil føre til et fælles forsvar, indførelsen af et unionsborgerskab samt udvikling af et nært samarbejde på det retlige område og om indenrigsanliggender samt en styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed.
In preparing the present opinion, the Commission has assumed, in line with the conclusions of the European Council in Maastricht in December 1991, that accession will, in accordance with Article O of the Maastricht Treaty, be to a European Union characterized by the establishment of economic and monetary union, ultimately including a single currency; the implementation of a common foreign and security policy, including the eventual framing of a common defence policy, which might in time lead to a common defence; the introduction of a citizenship of the Union and the development of close cooperation in justice and home affairs as well as the strengthening of economic and social cohesion.
Det Europæiske Råd konkluderede endvidere på samlingen i Lissabon, at »forhandlingerne med ansøgerlandene så vidt muligt skal føres sideløbende, men således at hver ansøgning behandles ud fra sine egne betingelser«.
The European Council in Lisbon also concluded that 'negotiations with the candidate countries would, to the extent possible, be conducted in parallel, while dealing with each candidature on its own merit'.
Dette vil være af særlig stor betydning for EFTA-ansøgerlandene, ikke blot i henseende til de tilpasninger af Traktaterne, der er foreskrevet i artikel O, men også på grund af de talrige lighedspunkter mellem de spørgsmål, der skal tages op under forhandlingerne.
This will be particularly important in the case of the EFTA candidates, not only in respect to the adjustments to the Treaties provided for in Article O, but also because of the numerous similarities in the questions to be addressed in the negotiations.
') »Europa og Udfordringen Forbundet med Udvidelsen«, Bruxelles, den 24.6.1992. (Suppl. 3/92, EF-Bull.).
'Europe and the challenge of enlargement'.
Den 18. marts 1992 indgav præsidenten for Republikken Finland, Dr. Mauno Koivisto, og den finske premierminister, Esko Aho, ansøgning til Rådet for De Europæiske Fællesskaber om Republikken Finlands medlem skab af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF), Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
On 18 March 1992, Dr Mauno Koivisto, President of the Republic of Finland and Mr Esko Aho, the Finnish Prime Minister, submitted to the Council of the European Communities the application of the Republic of Finland for membership of the European Coal and Steel Community (ECSC), the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC).
Rådet besluttede på sin samling den 6. april 1992 at iværksætte den procedure, der er fastlagt i EKSF-Traktatens artikel 98, EØF-Traktatens artikel 237 og Euratom-Traktatens artikel 205.
At its meeting of 6 April 1992, the Council decided to set in motion the procedure laid down in Articles 98 of the ECSC Treaty, 237 of the EEC Treaty and 205 of the EAEC Treaty.
Kommissionen har som i tilfældet med Sveriges ansøgning om medlem skab lagt indholdet af den fremtidige Europæiske Union til grund for sin udtalelse.
As in the case of its opinion on Sweden's application for membership, the Commission has based itself on the acquis of the future European Union.
Desuden har Kommissionen for at imødekomme opfordringen fra Det Europæiske Råd i Lissabon til at fremskynde forarbejdet koncentreret sin analyse om de områder, hvor virkningerne af tiltrædelsen vil blive mest følelige, og som sandsynligvis vil blive hovedemnerne for drøftelserne under tiltrædelsesforhandlingerne.
Furthermore, in an effort to respond to the Lisbon European Council's invitation to speed up preparatory work, the Commission has concentrated its analysis in those areas where the impact of accession will be largest and which are likely to form the main subjects for discussion in the context of accession negotiations.
Under udarbejdelsen af udtalelsen modtog Kommissionen et væld af oplysninger om Finlands situation fra de finske myndigheder, som Kommissionen har holdt nær kontakt med, især den finske mission ved De Europæiske Fællesskaber i Bruxelles.
During the preparation of its opinion the Commission obtained a wealth of information on Finland's situation from the Finnish authorities, with which it has remained in close contact, notably through the Finnish Mission to the European Communities.
De hidtidige forbindelser mellem Fællesskabet og Finland rer i samhandelen mellem parterne.
Relations to date between the Community and Finland equivalent effect.
Ved disse overenskomster, som også indeholder regler om statsstøtte og konkurrencevilkår samt en række gensidige indrømmelser for landbrugs- og fiskerivarer, blev der nedsat blandede komitéer til at administrere dem.
The Agreements, which also provided for rules on State aid and industrial competition and a number of mutual concessions in the agricultural and fisheries fields, created a bilateral Joint Committee to administer them.
Finlands geopolitiske situation1) og historiske erfaringer har betydet, at Finland i mange år efter Anden Verdenskrig har ført en forsigtig politik over for den vesteuropæiske integration og anlagt en neutralitetspolitik for at kunne holde sig uden for stormagtskonflikter.
Finland's geopolitical situation ' and his torical experience led it for many years after Wold War II to pursue a cautious policy towards West European integration and to develop a policy of neutrality aimed at remaining outside great power conflicts.
På denne baggrund har Finland udviklet en praksis med en forsigtig og afbalanceret holdning i sine forbindelser med både Øst og Vest.
In this context, Finland developed a practice of careful and balanced development of its relations with both East and West.
Et vigtigt element heri var venskabsforbindelserne med Sovjetunionen på grundlag af venskabstraktaten med Sovjetunionen af 1948.
An important element of this was the maintenance of friendly relations with the Soviet Union, based on the Treaty of Friendship with the USSR of 1948.
Denne blev først officielt opsagt i januar 1992 ved undertegnelse af en anden traktat (af CSCE-typen) mellem Finland og Rusland.
This was formally repealed only in January 1992, on the occasion of the signature of a (CSCE-type) Treaty between Finland and Russia.
Finland har i mange tilfælde først sent sluttet sig til initiativer i forbindelse med den vesteuropæiske integration i de første år efter efterkrigstiden.
Finland was, in a number of instances, a latecomer to new initiatives in West European integration in the early years of the post-war period.
Det var først efter, at Finland blev optaget i FN og det nordiske samarbejde i 1955, at landet gradvis begyndte at udvikle sin rolle i det internationale samarbejde, særlig i Europa.
It was only after Finland joined the UN and Nor dic cooperation in 1955 that it started gradually to develop its role in international cooperation, particularly in Europe.
Trods en vis tøvende holdning indledningsvis har Finland deltaget aktivt i den efterfølgende udvikling af forbindelserne mellem EF og EFTA.
Despite some initial hesitation, Finland has been an active participant in the subsequent development of EC/EFTA relations.
Det første vigtige skridt var EF- og EFTA-ministrenes vedtagelse i april 1984 af Luxembourg-erklæringen, som fastlægger retningslinjerne for en videreførelse, uddybning og udvidelse af samarbejdet inden for og ud over frihandelsoverenskomsterne med henblik på grad vis at oprette et dynamisk europæisk økonomisk samarbejdsområde.
The first important step was the adoption by the ministers of the EC and EFTA countries in April 1984 of the Luxembourg Declaration which laid down the guidelines for the continuation, deepening and extending of cooperation, within the framework of, and beyond, the Free Trade Agreements, with the objective of progressively establishing a dynamic European economic space.
Det andet vigtige skridt blev taget i januar 1989, da Jacques Delors i sin indsættelsestale i Europa-Parlamentet opfordrede EFTA-landene til at overveje mulighederne for et mere struktur eret samarbejde.
The second major step was in January 1989 when, in his investiture speech at the European Parliament, President Delors invited the EFTA States to reflect on the possibility of a more structured partnership.
Som svar herpå erklærede EFTA-landenes regeringschefer i marts 1989 i Oslo, at de var rede til sammen med Fællesskabet at undersøge, hvorledes et sådant partnerskab kunne etableres.
Responding to this declaration, in March 1989 in Oslo, the EFTA Heads of Government declared their readiness to explore, together with the Community, ways and means to achieve such a partnership.