natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Brugen af euroen medfører allerede nu nogle væsentlige fordele for erhvervslivet.
The use of the euro will now provide enterprises with considerable advantages.
Den største gevinst er afskaffelsen af vek­selgebyrer inden for eurozonen, hvorved virksomhedernes må forventes at få lettere adgang til nye markeder og drage større fordele af det indre marked.
One of the most important is an end to exchange rate costs inside the euro zone, thereby facilitating enterprises'access to new markets and enabling them to take greater advan­tage of the internal market.
Derved bliver erhvervsdrivende i stand til at »planlægge europæisk« og således udvide deres aktiviteter i fremtiden.
Enterprises will be able to establish European strategies and plan to extend their activities. Enterprises should regard the changeover to the euro as something more than just a technical change.
Virksomhederne bør ikke udelukkende opfatte overgangen til euro som en rent teknisk ændring, men i stedet tilpasse hele deres organisations­ og driftsstruktur i forhold til den egentlige strategiske udfordring, der er tale om.
It therefore represents a real strategic challenge for enterprises.
Som hjælp hertil har Generaldirektorat XXIII opbygget et sammenhængende sæt støtteforanstaltninger.
DG XXIII has a range of instruments to help firms meet this challenge.
Ansvarlig udgiver: Nicolas Moussis - Raadgiver DG XXIII, / samarbejde med fru Paola Piccarolo
Responsible for editing: Nicolas Moussis - Counsellor DG XXIII, with the contribution of Paola Piccarolo
Skriv efter et gratis abonnement: EURO-info ­ Europa­Kommissionen, Generaldirektorat XXIII
Ask for your free subscription in writing:
»Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger«
EURO-info - European Commission - Directorate General XXIII "Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Co-operatives"
Overgan g en til euro -1999
Changeover to the euro - 1999 iL
GD 23 har betroet Euro Info Centres (EIC-nettet) at tilrettelægge en vejledningskampagne for at hjælpe virksomheder med overgangen til euroen.
Euro Info Centres provide assistance for SMEs
Der er allerede gjort mange tiltag for at informere det publikum, der endnu ikke er bevidstgjort om euroen.
Most of the events are to be staged over the whole of the European Economic Area in the period up to 30 June 1999.
I Bruxelles afholdt Kommissionens GD 23 den 16.
Many activities have already been undertaken to increase pub lic awareness.
oktober en konference med titlen »Euroen og turis men - muligheder og strategier for erhvervet«.
A conference entitled "The euro and tourism: opportu nities and strategies for enterprises" was organised in Brussels on 16 October 1998 by the European Commission's Directorate General XXIII.
Konklusionerne fra denne vigtige konference handlede om strategier for turismeerhvervets virksomheder i relation til overgangen til euro.
The conclusions of this important conference dealt with the strategies of tourism enterprises in the con text of the changeover to the euro.
De fleste rejseselskaber og sektorens øvrige større virksomheder opfatter ind førelsen af den fælles mønt som en markedsføringsmæssig fordel.
The advent of the euro is on the whole perceived as being positive for commercial strategy by most of the operators in tourism, groups of travel agencies and tour operators.
Til gengæld synes man i en del af de
On the other hand, some operators and many small and medium enterprises (SMEs) in the tourism sector still seemed to have reservations about the euro, adopt
Der vil således blive afholdt over 50 arrangementer i samarbejde med virksomheder tilhørende den samme »eurokæde« (producenter, grossister, assurandører, speditører osv.) eller med bestemte selskaber og deres leverandører eller distributører.
Thus 50 events will be organised in partnership with firms belonging to the same "euro chain" (producers, wholesalers, insurers, transporters operators...) or with companies and their suppliers or distributors.
EIC-initiativerne giver disse erhvervsdrivende mulighed for at hjælpe hinanden med at forberede overgangen til euro.
They will enable these operators to help one another in the process of changing over to the euro.
60 Euro Info Centre vil oprette og animere »euroklubber« med det for mål at lette vidensudvekslingen SMV'er imellem.
Moreover, 60 Euro Info Centres will set up and run euro clubs facilitating the transfer of expertise between SMEs.
Der vil også afholdt kurser for personale, der både selv skal fungere som »euro-vejledere« og oplære kolleger fra deres eget firma.
Training will also be organised for employees - future euro presenters - who will then be able to train other employees from their firm themselves.
Desuden tilbyder Euro Info Centrene en mere individuel rådgivningsservice via de mere end 40 web-adresser på Internettet samt praktisk bistand i form af »virksomhedsdiagnoser«.
The EICs will also provide enterprises with a personalised advice service on the Internet - (more than 40 EIC Websites) -and practical help in the form of diagnoses.
Efter at have analyseret virksomhedens situation udarbejder det lokale EIC en handlingsplan og yder den berørte virksomhed praktisk bistand til at gennemføre planen.
After analysing the situation of the enterprise, an EIC will draw up an action plan and will provide the entrepreneur with practical help for its implementation.
Men denne holdning indebærer en risiko for, dels at forsinke turisme sektorens indforelse af euroen og dels at skade erhvervets konkurrenceevne.
This creates the risk of a delay in the introduction of the euro in this sector, and of harming the competitiveness of tourism.
Derefter drøftede konferencedeltagerne turisternes forvent ninger til og reaktioner på euroen. Det fremgik, at der blandt kunderne er en generel og reel efterspørgsel på muligheder for betaling af turismeprodukter i euro.
The debate that then took place on the expectations and reactions of tourists vis-à-vis the euro showed in general that a genuine demand exists amongst tourists for tourist products to be paid for in euros.
Også turister fra lande uden for EU forventer store fordele af at kunne betale i euro.
Moreover, tourists from third countries are expecting to reap a lot of benefits from the euro.
En anden idé kommer fra EIC i Hull (Storbritannien), nemlig et lydbånd, hvormed erhvervsdrivende selv kan informere sig om euroen, feks. mens de kører bil.
An example is a regional initiative launched by two French EICs which are going to organise theatrical performances for the entrepreneurs of their regions on the theme "the euro for mod ern times", preceded by round table conferences on the practical consequences of the changeover to the euro.
Tilsvarende har 4 tyske EIC-afdelinger udarbejdet materialet »Quick Check euro« - en 20 minutters »repetition« af emnet.
Another initiative is that of the Hull (UK) EIC which consists simply of an audio cassette which enables entrepreneurs to learn about the euro in the same way as they would learn a for eign language, in their cars, or the euro Quick Check developed by four German EICs, which provides 20 minutes of "revision" on the subject.
Det tredje underemne var turismevirksomhedernes interne til pasning til euroen.
The third theme dealt with in-company adjustments to the euro in the tourism sector.
Det fremstod klart, at kun virksomheder i stand til at arbejde i euro fuldt ud ville kunne udnytte de der med forbundne økonomiske udviklingsmuligheder.
It seemed clear that only enterprises in a position to use the euro would be able to benefit fully from the
Herudover arbejdes der på en lang række (ofte originale) initiativer om diverse praktiske produkter og serviceydelser i relation til euroen.
Moreover, initiatives each more original than the other will also be taken, involving products and services which are practical and easy to use.
For at imødegå denne udfordring må en virksomheds markeds­føringsstrategi, som tager højde for euroen, selvfølgelig under­bygges med en tilpasning af firmaets interne strukturer.
In order to meet this challenge an enterprise's commercial strategy that takes account of the euro must necessarily be accompanied by a modification of its internal structures.
Blandt de områder, der ubetinget skal tilpasses, er bogføring, edb­systemer, skatteafregning og øvrige betalinger, arbejdsmar­kedsbidrag og efteruddannelse af personale.
Hence the vital need to adapt the accounting, IT systems, the deci­sions about regulations and taxes, social security and staff training.
GD 23 og RIOST gennemførte i september 1998 en under­søgelse blandt et antal udvalgte europæiske indkøbsafdelinger. Formålet var at fastslå euroens konsekvenser for underleve­randører.
In order to determine what impact the arrival of the euro is hav­ing on sub-contractors, an enquiry was carried out in September 1998 by DG XXIII and RIOST amongst a European sample of sales departments.
Der indkom 85 besvarelser (mod forventet 50), heraf 10 fra Tyskland, 7 fra Belgien, 51 fra Frankrig, 5 fra Storbritannien og 10 fra Italien.
50 replies, they received 83:10 from Germany, 7 from Belgium, 51 from France, 5 from Great Britain and 10 from Italy.
På grund af det begrænsede udsnit kan resultaterne ikke anses for at være af statistisk værdi, men de afspejler alligevel nogle betydningsfulde tendenser.
Since it is only a sample, the analysis of the results of the enquiry can only be of indicative and not statistical value, but it provides an illustration of the significant trends.
Konferencens fjerde underemne var de forhindringer, som turis­meerhvervet støder på under overgangen til euro.
Obstacles encountered by the tourism sector during the changeover to the euro constituted the fourth debate.
Risikoen for vanskeligheder skyldes først og fremmest, at 95% af sektoren består af små og mellemstore virksomheder, som på grund af deres relativt begrænsede økonomiske midler har desto sværere ved at tilpasse sig euroen.
Firstly the fact that 95% of tourism enterprises are SMEs may give rise to difficulties.
De mange og forskelligar­tede aktivitetsområder, som kendetegner turismesektoren, kan ligeledes være en hæmsko.
Indeed these enterprises, due to their small scale, have limited financial resources available to them, which makes their adaptation to the euro more difficult.
For at opveje disse strukturbetingede handicap, kræves der der­for en god samordning mellem alle sektorens erhvervsdrivende. Der vil ligeledes skulle etableres et effektivt samspil med bank­sektoren for at give turismevirksomhederne mulighed for at udføre deres betalingstransaktioner ­ ekspedition at check og kreditkort, veksling, fakturering osv. ­ i euro allerede nu, i begyndelsen af overgangsperioden.
The enquiry first of all reveals that sub-contractors still do not have enough information, as at the time the enquiry was car­ried out most of them considered that the changeover to the euro would take place in 2001.
Turismesektorens såvel interne som eksterne koordinering af over­gangen til euro kan varetages af et styrket partnerskab af handel­skamre, faglige sammenslutninger og offentlige myndigheder.
Hence the need to establish effective coordination between all the participants in the tourism sector in order to compensate for structural shortcomings.
Svarene viser ikke mindst, at underleverandørerne stadig ikke er tilstrækkeligt informerede, idet de fleste af dem på runds­pørgetidspunktet troede, at overgangen til euro fandt sted i år 2001, og at der derfor stadig var betænkningstid nok.
They therefore thought they still had the time to think about it.
Der er altså stadig meget at udrette på oplysnings­ og uddannelsessi­den.
Consequently, a great deal of information and training still needs to be provided.
En anseelig del (51) af indkøbsafdelingerne nævnte dog, at man var i færd med at forberede sig, omend det mere var i form af overvejelser end på det praktiske plan.
However, many departments said they were preparing for the introduction of the euro (51 replies), but the preparations tended to take the form of a reflection more than practical steps.
Flertallet (45) mente, at euroen især ville berøre firmaets indkøbsstrategier, mens 36 af besvarelserne gav udtryk for den opfattelse, at for­andringen kun bestod i at indføre en ny regneenhed (euro).
The majority (45) considered that purchas­ing strategies would be most affected by the introduction of the euro, whilst 36 of them thought changes would concern only the unit of account (euro).
Der bør gøres en hurtig og effektiv indsats for at ændre denne tankegang.
Decisive action should be carried out to deal with this trend.
De fleste (52) bekræftede at ville benytte euroen ved samhandel med andre EU­lande.
The majority of the replies (52) suggested the euro would be the currency used in relations with the other European countries.
Kommissionen, der på sin side vil gøre alt for at hjælpe turis­mesektoren med overgangen, tilbyder oplysningsmateriale om emnet og ansporer til oprettelse af europæiske partnerskaber for at fremme udbredelsen af viden om god praksis.
The Commission, meanwhile, is doing everything it can to help the tourism sector to make the changeover to the euro.
Et af de vigtigste værktøjer, som kan sikre et sådant EU­omspændende samarbejde, er EIC­nettet, der jo arbejder på lokalt niveau.
It is pro­viding enterprises with information and encouraging partner­ships at a European level in order to identify best practices.
De fremhævede, indirekte følgevirkninger drejede sig om beta­lingsfrister, forsikringspræmier og indkøbsstrategier.
The indirect consequences raised concerned payment periods, insurance and purchasing strategies.
44 af de adspurgte udtrykte håb om, at euroen ville medføre en harmo­nisering i henseende til betalingsfrister.
In regard to the payment periods, 44 of the people questioned hoped that the introduc­tion of the euro would lead to harmonisation in this field.
Den ønskelige maksi­mumfrist lå på mellem 30 dage (13 svar) og 60 dage (20 svar), og de fleste (40 ud af de i alt 42 svar på dette punkt) nævnte ikke nogen længere frist end sidstnævnte.
The desired periods range from between 30 days (13 replies) to 60 days (20 replies), the majority (40 replies out of 42 expressed) did not exceed this period.
Meget få mente, at euroen på nogen måde ville påvirke forsikringsområdet.
Very few considered that the euro would affect insurance.
Kun 13 svarede bekræftende herpå mht. den interne forsikring og 17 mht. leverandørforsikring.
Only 13 positive replies were obtained concerning internal insurance and 17 for insurance of suppliers.
Når det gjaldt indkøbsstrategier, var der delte meninger, men i en væsentlig del af svarene blev der nævnt tilpasninger som følge af den afskaffede valutaomveksling (32 ja mod 46 nej).
As for purchasing strategies, views were divided, but a signifi­cant number of replies inclined towards changes due to the dis­appearance of the exchange rate (32 yes against 46 no).
Blandt de adspurgte troede 35, at ¡ndkøbsmængden inden for eurozonen ville stige.
Among those questioned 35 considered that there would be an increase in purchases in the countries of the euro zone.
Som årsag fremførtes ­ ud over den skærpede konkurrence ­ en generel sænkning af prislejet.
Increased competitiveness is one of the most frequently men tioned factors likely to affect sub-contractors (65 yes against 8 no); this being mainly due to increased competition and a lev elling down of prices.
Nogle mente dog, at diffe­rentieringen af serviceydelser var et plus for underleverandører.
Some however considered that the dif ferentiation of services would constitute an advantage for sub contractors.
48 af de adspurgte mente, at det ville være ønskeligt med sam­menlægninger for at kunne imødegå de nye markedskrav.
In order to face up to this new market, alliances seemed to be a desirable solution for 48 of them.
Kun relativt få ordreafgivere (19 ja og 55 nej) havde planer om at hjælpe deres leverandører med overgangen til euroen.
The number of customers who envisaged helping their suppliers in as far as the change to the euro is concerned was rela tively low (19 yes and 55 no).
Leverandørernes manglende forberedelse bekymrede i øvrigt en del af ordreafgiverne, og mange af dem (52 ja mod 20 nej) mente, at de ansvarlige instanser burde gøres noget for afhjælpe problemet.
Moreover the problem of the lack of preparation of suppliers was felt to be worrying, since a con siderable number (52 yes and 20 no) felt that it would be desir able for such training to be carried out by the organisations themselves.
I det andet område ledes brugerne i retning af navnlig EIC­nettet i tilfælde af, at der ønskes yderligere oplysnin­ger/forklaringer eller en mere individuel assistance.
The second pillar provides for guidance towards the ser vices of the Euro Info Centre Network for cases where the enterprises are seeking additional information or further explanation, or more in-depth and personalised help.
EIC­nettet omfatter 233 centre, som i kraft af det 3. flerårige SMV­program (1997­2000) er blevet tildelt rollen som virksomhedernes »første kontaktsted«, når det gælder EU­information.
This network is composed of 233 Centres which have been given the task of being the "First access points for infor mation" for enterprises as set out in the Third Multiannual Programme (1997-2000).
Ny internetadresse for erhvervslivet
A site for enterprises
Disse » Business Angels« er iværksættere, som har solgt deres egen virksomhed, og som i stedet for selv at starte en ny virk­somhed stiller deres ekspertise og kapital til rådighed for unge, der ønsker at etablere sig.
The European Commission has launched a new pro gramme under the Third Multiannual Programme for SMEs, which aims to promote networks of Business Angels. These networks will enable SMEs to have access to a source of financing other than banks and risk capital.
Nogle business angels klager imid­lertid over, at de ikke kan finde tilstrækkeligt med egnede pro­jekter.
Business Angels are entrepreneurs who have sold their enterprises. Although not wanting to start up a new enter prise themselves they are ready to help young entrepreneurs to do so.
Unge virksomheder med gode ideer formår ikke altid at »sælge sig selv« ordentligt over for en Business Angel og er hel­
In order to do this they are ready to invest money and provide some time. However, Business Angels complain that they have not found enough suitable projects.
For at hjælpe de erhvervsdrivende med at finde rundt i de sta­dig flere oplysningstider ­ og den deraf følgende forvirring og mangel på tillid ­ har Kommissionen som led i sin handlingsplan for det indre marked besluttet at stille et enkelt og praktisk hjælpemiddel, nemlig internetstedet »One Stop Internet Shop«, til rådighed via Europaserveren.
In order to help enterprises deal with the proliferation of sources of information and thus the confusion and lack of con fidence which this brings about, the Commission, under the auspices of the Action Plan for the Single Market, has decided to provide a simple and practical tool for obtaining community information: the site "One Stop Internet Shop" on the Commission's Europa site. This site is built on two pillars.
1er ikke altid i stand til at forelægge en finansieringsplan, der gør det muligt at bedømme projektet.
Cooperative capable of providing a financial plan enabling the Business Angels to judge their projects.
»Kooperativ iværksætteraktivitet i Europa af år 2000«
entrepreneurship in Europe in the year 2000"
På den anden side er de unge SMV'er, som har interessante pla­ner, på udkig efter finansiering og rådgivning, ¡sær i etable­rings­ og indkøringsfasen.
On the other hand, new SMEs with interesting projects are seeking finance and advice, in particular during the start-up phase.
Der klages ofte over mangel på såvel finansiering som rådgivning.
They often complain of finding neither financing nor advice.
Bankerne ønsker nemlig ikke at finansiere projekter, når der ikke kan stilles økonomisk sikker­hed, og risikokapitalfondene investerer sjældent i nystartede virksomheder.
In fact, the banks do not want to finance projects which do not have financial guarantees.
I dagene 30/11­1/12 i fjor blev der i den italienske by Bologna afholdt en konference af stor betydning for den europæiske kooperativbevægelse (erhvervsdrivende fonde, foreninger mv.).
As for risk capital funds, they rarely invest in companies which are starting up.
Konferencen gav lejlighed til at drøfte situationen og de frem­herskende synspunkter inden for de nuværende og kommende EU­landes kooperativer, uafhængigt af størrelse og aktivitets­sektor.
Networks have therefore been established to help SMEs in pre­senting their projects and to help Business Angels find sound SMEs. The activity of Business Angels is thus complementary to the risk capital market.
Der er derfor oprettet netværk for dels at hjælpe SMV'er med at fremlægge deres projekter over for business angels dels at hjælpe sidstnævnte med at finde egnede SMV'er. Business angels­modellen er altså et supplement til risikokapitalmarke­det, og deres medvirken kan endda stilles som betingelse for udlån fra sådanne fonde, der om ønsket ofte kan tjene som »udvej« for den involverede business angel.
On 30 November and 1 December 1998 an important confer­ence for the future of the European cooperative movement.
Endnu et formål med konferencen var at få fastlagt, hvilken eller hvilke EU­politik(­ker), der bør følges, udarbejdes og fores­lås for det kommende årti.
The aim of the conference was also to determine which Community policies are to be, drawn up and proposed and pur­sued in the next decade.
Business angel­nettene er således et forum, der bringer »engle« og SMV'er i kontakt med hinanden.
The Business Angels networks therefore constitute a platform on which SMEs and Business Angels can meet.
Takket være pri­vate initiativer er der allerede med succes oprettet net af denne type i Holland og Storbritannien.
Thanks to pri­vate initiatives, networks which have already proved to be a success exist in the Netherlands and the United Kingdom.
Det nederlandske net har f.eks. formidlet 75­100 møder på årsbasis.
The Dutch network, for example, has arranged between 75 and 100 meetings per year.
Det fremgik klart, at der er liv kooperativbevægelsen, og at den indeholder nogle store økonomiske og sociale muligheder, som i mange tilfælde stadig er uudnyttede.
The European Commission is willing to finance up to 50% of the cost of feasibility studies relating to the creation of these networks, as well as up to 50% of the cost of pilot projects aimed at setting up a national or regional network.
Kooperativerne rummer et relevant svar på en lang række samfunds­ og markedsbehov og kan med deres smidige og demokratiske ledelsesform opfylde behovene på en mere hensigtsmæssig måde end tradi­tionelle virksomheder.
The feasi­bility studies are financed for a period of one year and the pilot projects for three years.
Europa­Kommissionen kan finansiere op til 50% af udgifterne til gennemførlighedsanalyser forud for oprettelsen af sådanne net og op til 50% af omkostningerne til forsøgsprojekter med sigte på oprettelsen af et nationalt eller regionalt net.
It emerged clearly that the cooperative movement is very much alive and has at its disposal a powerful economic and social potential that often in not yet explored. Cooperatives constitute an appropriate response to a good number of social and market needs.
Finansieringstilskud til gennemførlighedsanalyser ydes i 1 år og til forsøgsprojekter i 3 år.
In fact they can satisfy better than traditional enterprises, through their flexible and democratic management.
Der vil blive arrangeret en række seminarer for dels at udbrede ideen om business angel­net over hele Europa og dels at oplyse om, hvordan de oprettes.
Moreover, seminars will be organised to spread the idea of the Business Angels networks throughout Europe and to explain how to establish such networks.