natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtil da var det nødvendigt med en vækstrate på 4,3 c/c, førend økonomien kunne begynde at skabe beskæftigelse i Europa, mens der i USA krævedes 2c/c. I dag skabes der ny beskæftigelse, så snart væksten når op på 2 % i Europa og 0,6% i USA.
Until then, annual growth of 4.3 % was required for the economy to start creating employment in Europe, and 2 % was required in the United States. New jobs are now being created as soon as growth reaches 2 %, in Europe, and 0.6 % in the USA.
D virkningerne på arbejdsmarkederne for så vidt angår udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer og færdigheder.
The rate of growth of productivity and GDP fell, even though more and more ICTs were introduced, while the growth in employment continued at much the same speed as before. Whatever the
Til gengæld har beskæftigelsen inden for software- og computertjenester været jævnt stigende og er næsten tredoblet siden 1980, idet den er nået op på ca. 750 000 ansatte i Unionen.
computer services has seen steady growth, almost tripling its size since 1980 and employ ing nowadays around 750 000 workers in the Union.
Denne sektor er fortsat et område, hvor der er særlig gode udsigter til beskæftigelsesfremgang, navnlig på områder, der kræver et højt kvalifikationsniveau og betydelig knowhow, som f.eks. multimediesoftware og uddannelse af endelige brugere.
This sector remains an area in which there are particularly high hopes for employ ment growth, especially in new high-skill, knowledge-intensive services, such as multimedia software and end-user training.
Produktiviteten og BNP voksede langsommere, selv om der blev indført stadig mere IKT.
The more successful employ ment performance in the USA.
At resultaterne på beskæftigelsesområdet er bedre i USA, Canada og Japan, kan ikke forklares ved mindre brug af arbejdskraftbesparende IKT.
Canada and Japan, cannot be explained by less use of labour saving ICTs.
Tværtimod har udviklingen og indførelsen af IKT i almindelighed været længere fremme i disse lande - - navnlig USA — end i de europæiske lande.
On the contrary, the development and introduction of ICTs have, in general, been more extensive in these countries — and particularly the US — than in the European countries.
Endvidere er der en tendens til, at de EU-lande, der er længst fremme i IKT-området, også er dem, der har den højeste beskæftigelsesgrad.
Moreover, within the EU the Member States which are more advanced in terms of ICTs also tend to have the highest employment rates.
Som tilfældet er med alle teknologiske forandringer, er udbredelsen af IKT en vækstfaktor, og der er en positiv forbindelse mellem teknologiske fremskridt, produktivitet og økonomisk vækst, som skaber mulighed for indførelse af nye beskæftigelsesformer.
As with all technological change, the spread of ICTs is a growth factor, and there is a positive link between technological progress, productivity and economic growth which offers the potential for the growth of new forms of employment.
Teknologiske fremskridt ansporer til innovation, og der opstår nye muligheder for iværksættere, særlig SMV.
Technological progress spurs innovation, thus creating the potential for new entrepreneurial opportunities, especially for SMEs.
Dette højere vækst potentiale skal udnyttes, hvis man vil nedbringe arbejdsløsheden og forhindre, at de europæiske økonomier sakker bagud i den globale konkurrence. rence.
This higher growth potential must be exploited if unemployment is to be reduced and the European economies are not to fall behind in the global stakes.
Generelt forventes disse tendenser at fortsætte på kort sigt, bortset fra inden for teletjenestesektoren, hvor de stillinger, der forventes nedlagt som følge af digitalisering og liberalisering, ikke vil blive erstattet af de nytilkomne virksomheders jobskabelse på kort sigt.
Overall, these trends are expected to be maintained in the short run, with the exception of telecommunication services, where expected job losses due to digitalization and liberalization will not be compensated by the new entrants' job creation in the short term.
Men disse tendenser tager ikke hensyn til jobskabelsen på andre områder, der har tilknytning til informationssamfundet.
How ever, these trends do not take account of job creation in other areas related to the informa tion society.
Der har været en markant stigning inden for audiovisuelle tjenester, hvor antallet af stillinger er vokset med 37 % i perioden 1983-1992, og der er gode udsigter til yderligere fremgang.
Audiovisual services have shown a noticeable employment growth, with a 37 % increase over the period 1983-92, and the prospects are also good for further job growth.
IKT har også givet anledning til jobskabelse inden for teletjenester, telebanking og detailhandel, men det er vanskeligt at spore de nøjagtige tal statistisk.
Additional ICT-related job creation has taken place in areas such as teleservices, telebanking. and retail distribution, but precise figures are difficult to trace statistically.
En statistisk registrering af denne nye udvikling inden for økonomien, navnlig i de beslægtede serviceindustrier, er en udfordring for det statistiske system.
The statistical observation of these new developments in the economy, and especially in the related service industries, is a challenge for the statistical system.
IKT's vigtigste beskæftigelsesmæssige effekt er en radikal omstrukturering af stillingerne og arbejdsverdenen.
The main impact of ICTs in relation to employment is a radical restructuring of jobs and the world of work.
Fremstillingsindustrien er i tilbagegang, men ikke lige meget i de forskellige sektorer.
Manufacturing industry has declined, but this decline has not been uniform.
De lavteknologiske, lavt lønnede stillinger for ufaglærte er forsvundet, mens de højteknologiske, højt lønnede og højt kvalificerede stillinger vinder frem.
Within manufacturing, low-technology, low-skill and low-wage jobs have been shed. High-technology, high-skill and high-wage employment has expanded.
Væksten i beskæftigelsen finder især sted i servicesektoren.
The main source for employment growth is the service sector.
Der er skabt jobs både i den dynamiske og i den mere traditionelle del af denne sektor.
Job gains are coming both from the dynamic part and from the more traditional part.
Den stigende beskæftigelse i forbindelse med nye teknologier har mere end opvejet de nedlagte stillinger.
Employment gains associated with new technologies have more than compensated for any labour displacement.
Faktisk er beskæftigelsen i servicesektoren vokset hurtigere i de lande, der har investeret mest i indforeisen af nye teknologier.
In fact, employment growth in services has been faster in those countries which have invested most in the application of new technologies.
Endvidere forventes informationssamfundets positive beskæftigelsesmæssige effekt ikke at berøre alene IKT- og andre IS-sektorer.
In addition, the positive employment effects of the information society are not expected to be concentrated only in the ICT and other IS sectors.
Kommissionens undersøgelser viser, at liberaliseringen af telekommunikationen kombineret med en hurtig indførelse af IKT vil føre til jobskabelse og større velfærd på de øvrige områder. De stigende investeringer i nyt telekommunikations- og edb-udstyr samtidig med det generelle prisfald og reallønsfremgangen som følge af de faldende telekommunikationstakster vil påvirke beskæftigelsen og økonomien i øvrigt positivt på mellemlangt og langt sigt. Disse nyoprettede stillinger vil i vid udstrækning opveje de eventuelle jobtab i telekommunikationssektoren.
Research undertaken by the Commission is showing that liberalization of telecommunications combined with a rapid adoption of ICTs will lead to job creation and improved welfare in the rest of the economy.
Denne mekanisme gælder ikke alene telekommunikation, men også spredningen af alle former for IKT.
This mechanism applies not only to telecommunications but also to the diffusion of all ICTs.
Problemet er imidlertid, hvorledes man skal styre tidsforskydningerne mellem disse processer og
The problem, however, is in managing the time lag between these processes, and in helping individuals adapt to the new challenges and opportunities of the labour market.
Hidtil har beskæftigclseskurven for kerne-IKT-industrierne i Europa været forholdsvis flad på grund af lavkonjunkturerne. Men kur
So far, employment growth in the European core ICT industries has been quite flat, due to the downturn in the business cycle.
Arbejdsløsheden i Europa begyndte at vokse i midten af 1970'erne.
middle of the 1970s.
Indtil 1985 gik el stort antal stillinger tabt, og samtidig voksede arbejdsstyrken hurtigere end nogensinde før.
Until 1985, a significant number of jobs were lost, at the same time as the labour force grew faster than ever.
Der blev skabt ti millioner nye arbejdspladser i den lange vækst periode i anden halvdel af 80'erne.
Ten million new jobs were created during the long growth period of the second half of the 1980s.
Men halvdelen af de nye arbejdspladser forsvandt igen i 1992-1993.
However, half of the new jobs were lost during 1992-93.
Der er en lang række eksempler på, at indførelsen og anvendelsen af IKT i virksomhederne i høj grad har påvirket beskæftigelsen positivt.
There is a plethora of examples where the introduction and use of ICTs in enterprises has had substantial positive impact on employment.
En række forhold, herunder den makroøkonomiske udvikling, var med til at skabe arbejdsløsheden og få den til at eskalere.
A number of factors — including macroeconomic developments — played a role in the emergence and scale of unemployment.
Men det er vigtigt at forstå de strukturelle aspekter.
How ever, it is important to understand the structural aspects.
Den høje arbejdsløshed skyldes forlængelsen af arbejdsløshedperioderne.
The high level of unemployment is due to the lengthening of unemployment spells.
Arbejdsløshed er blevet til langtidsledighed og social udstødelse som følge af de passive arbejdsmarkedspolitik ker, som navnlig tilbyder indkomststøtte til de fleste arbejdsløse, men ingen nye kvalifikationer, der kan ruste dem til at begynde på ny på det nye, mere kvalifikationsbaserede arbejdsmarked. marked.
Unemployment has been turned into longterm unemployment and social exclusion as a consequence of the passivity of labour market policies, offering mainly income support to the majority of the unemployed, but no new skills for a restart in the new, more skill- and qualification-based labour market.
I perioden 1985-1994 voksede beskæftigelsen i EU's servicesektor med ca. 10 mio. stillinger.
Over the period 1985-94 employment in the service sector in the EU grew by some 10 million.
Selv om 80% af denne generelle beskæftigelsesfremgang fandt sted i perioden 1985-1990, var der i anden halvdel af perioden stadig en stigning på 2 mio. inden for handel, edb og forskning, dvs. samme stigning som i den første del af perioden — med 0,6 mio. flere stillinger inden for undervisning og 0,9 mio. inden for hygiejne og sundhed — alle sammen sektorer, hvor IKT spiller en væsentlig rolle.
Although 80% of this overall growth in employment took place in the period 198590. the second half of the period still saw a growth of 2 million jobs in business, computers and research, the same increase as in the earlier period — with 0.6 million extra jobs in education, and 0.9 m jobs in health and sanitation — all sectors where ICT has an important impact.
Det eneste område af servicesektoren, hvor antallet af arbejdspladser faldt i perioden 19901994, var inden for engros- og detailhandel, hvor faldet i beskæftigelsen først og fremmest kan tilskrives svigtende efterspørgsel og ikke stigende produktivitet.
The only significant area of service sector job loss in the 1990-94 period was in wholesaling and retailing, where the decline in employment has been primarily due to lack of demand, not increased productivity.
Med enhedsmarkedet tager Europa et stort skridt frem i moderniseringen af økonomien.
With the single market, Europe is taking a great leap forward in the modernization of the economy.
Det er ikke alene en betydelig strukturel for bedring, men åbner også nye muligheder for en vækst- og beskæftigelsesorientcret makroøkonomisk politik.
It is not only a huge structural improvement. It also offers new conditions for growth and employment-oriented macroeconomic policies.
Medlemsstaterne må gøre større brug af multiplikatoreffekten, som understreget i Kommissionens »En indsats for beskæftigelsen i Europa — En tillidspagt«.
Member States must make better use of the multiplier effect, as emphasized in the Commission's 'Action for employment in Europe — A confidence pact'.
Heri fremhæves integrationsprocessens muligheder, som endnu ikke er udnyttet optimalt.
It highlights the potential of the integration process. This potential has not yet been used to optimum effect.
Dette gælder navnlig i kampen for at skabe arbejdspladser.
This is especially true in the fight for jobs.
Disse nye beskæftigelsesmønstre er også begyndt at påvirke kønsfordelingen på arbejdsmarkedet.
These new employment patterns are also affecting the gender balance of the labour market.
Væksten i servicesektoren har skabt nye muligheder for kvinder, der træder ud på arbejdsmarkedet.
The growth in the service sector has offered new opportunities for women entering the labour market.
Kvindernes beskæftigelse voksede fra midten af 1960'erne til begyndelsen af 1990'crne.
Employment for women has been increasing from the middle of the 1960s to the beginning of the 1990s.
Kvindernes andel af arbejdsstyrken er vokset, og en væsentlig del af de nye kvindejobs er deltidsstillinger.
Women have increased their share in the workforce, and a significant proportion of the new female jobs are part-time jobs.
I modsætning til tendensen for kvindernes beskæftigelsesfremgang i det lange løb er den mandlige beskæftigelse gået tilbage siden 1965. undtagen i nogle år i slutninsen af 80'erne.
In contrast to the longterm trend for female employment growth, employ ment for men has been decreasing ever since 1965, except for some years at the end of the 1980s.
Den første udfordring: at forhindre, at der føres politik på naboens bekostning
The first challenge: to prevent beggar-thy-neighbour policies
Den europæiske økonomiske integration og gensidige afhængighed er blevet yderligere for stærket.
The high degree of European economic integration and interdependence has intensified.
Som følge heraf giver en vedvarende og koordineret aktion større udbytte end summen af individuelle, uensartede foranstaltninger i de enkelte medlemsstater.
Consequently, sustained coordinated action gives more value-added than the sum of individual, disparate, measures in each Member State.
Dette vil være et af emnerne for den rapport, som efter anmodning fra Det Europæiske Råd i Firenze er ved at blive udarbejdet om Den Europæiske Unions muligheder som beskæftigelsespolitisk faktor.
This approach will be addressed in the policy report being prepared at the request of the European Council in Florence, on the capacity of the European Union as an entity for employment policy.
Dette indebærer en udskiftning af nulsumspillet, der går ud på at føre en politik på andres bekostning, med et plussumspil med en koordineret vækstpolitik, der skaber tillid hos forbrugere og investorer.
This involves replacing the zero-sum game of beggar-thy-neighbour policies with a plus-sum game of coordinated growth policy, creating confidence among consumers and investors.
En sådan vækstorienteret politik vil i høj grad forbedre betingelserne for at skabe nye arbejdspladser i informationssamfundet. fundet.
Such a growth-oriented policy would substantially improve the conditions for the development of jobs in the in formation society.
Den anden udfordring: mere effektiv styring af jobomdannelsesprocessen arbejdsrutinerne, kvalifikationsstrukturerne og måden, hvorpå arbejdet tilrettelægges.
The second challenge: more effective management of the job transformation process
Jobnedlæggelse og jobskabelse er en integrerende del af den strukturomlægning, der finder sted som følge af indførelsen af IKT.
Job destruction and job creation are an integral part of the process of structural change resulting from the introduction of ICTs.
Virksomheder kan gøre meget for at absorbere disse chok ved at planlægge frem i tiden, således at de er klar over. hvilke beskæftigelsesmæssige krav der vil blive stillet.
Enterprises can do much to absorb these shocks by planning employment requirements, and there are now many examples of imaginative policies negotiated between social partners.
Arbejdsmarkedets parter har med stor opfindsomhed forhandlet sig frem til en politik vedrørende ikke alene uddannelse, jf. nedenfor, men også arbejdstid, løntilbageholdenhed for at bevare arbejdspladser, rimelige forandringsprocesser og kompenserende jobskabelse på lokalt og regionalt plan.
These involve not only education and training, as set out below, but also working time, wage moderation in order to maintain jobs, issues of equity in the process of change and compensating job creation in local and regional economies.
Den teknologiske udvikling og konkurrencen mellem virksomhederne fremskynder strukturomlægningen.
Technological developments and competition between enterprises are stimulating the speed of structural change.
Gennemsnitligt forsvinder over 10% af alle arbejdspladser hvert år.
Each year, on average, more than 10 9Í of all jobs disappear and are replaced by different jobs in new processes, in new enterprises, generally requiring new, higher or broader skills.
De erstattes af andre stillinger inden for nye områder og i nye virksomheder, stillinger, der som regel kræver nye, bedre eller bredere kvalifikationer.
There is a much slower pace on the supply side in the acquisition of new skills. Each year, one age cohort.
Hvert år forlader én aldersgruppe, dvs. 23 % af arbejdsstyrken, arbejdslivet på grund af alder eller andet, og en ny gruppe med en ny uddannelse og nye kvalifikationer kommer til.
2-3% of the labour force, leaves working life because of age and other reasons, and a new one enters, with new education and training, with new skills.
Den hurtige omdannelse af virksomhederne og det begrænsede udbud af nye kvalifikationer fører til et alvorligt paradoksproblem, »et arbejdsmarked i to tempi«, hvor der er over skud af gamle færdigheder og flaskehalse, for så vidt angår nye kvalifikationer.
The high speed of transformation of enterprises, and the limited supply of new skills, leads to a severe mismatch, 'a two-speed labour market', with the redundancy of old skills and bottlenecks for new skills.
For at sikre en effektiv styring af forandringsprocessen må alle økonomiske og institutionelle aktører — arbejdsgivere, arbejdstagere, offentlige myndigheder på alle niveauer, uddannelsesinstitutioner og udbydere af forretningsservice — involveres.
In order to manage effectively the process of change, all economic and institutional actors — employers, workers, public authorities at all levels, education and training institutions and business support services — have to be involved.
Fremadskuende virksomheder må ofte have støtte udefra, og denne proces kan eventuelt fremmes ved hjælp af samarbejdsaftaler og partnerskaber mellem virksomhederne samt partnerskaber mellem private virksomheder og det offentlige.
Forward-looking enterprise behaviour needs in many cases to be externally supported and help for this process may come from the development of inter-firm cooperative agreements and partnerships as well as privatepublic partnerships to enhance local business support structures.
Dette vil forbedre det lokale erhvervslivs .støttestrukturer. Dette er af særlig betydning for SMV, som skal støttes af og involveres i netværk, der kan forbedre deres evne til at forny, fastlægge forretningsstrategier og forudse fremtidige kvalifikationskrav.
This is particularly relevant for SMEs, which need to be supported and involved in networks to enhance their capacities to innovate, define business strategies and anticipate their skill needs.
Strukturfondene, navnlig mål nr. 4, og fællesskabsinitiativerne ADAPT og SMV kan også udnyttes til at lette forandringsprocessen (afsnit 3.7 ovenfor).
The Structural Funds, and in particular Objective 4 and the ADAPT and SME Community initiatives, can also be used to facilitate these changes (section 3.7 above).
Det korte af det lange er, at der må findes nye måder at tackle jobomdannelsesprocessen på for at få arbejdstagerne til at samarbejde i den uafbrudte forandringsproces, som informationssamfundet kræver.
The bottom line is that if workers are to cooperate in the process of continuing change that the information society requires, new ways of handling the job transformation process have to be found.
Dette er en opgave for såvel regeringerne som arbejdsmarkedets parter. ter.
This is a responsibility both for governments and social partners.
De fleste af dem modtager kun indkomststøtte, indtil der dukker et nyt job op. eller mens de venter på førtidspensionering.
Most of them are offered only income support until a new job turns up, or while awaiting early retirement.
Men der dukker ikke nye stillinger op, som kræver gamle kvalifikationer.
But new jobs, demanding old skills, are not turning up.
De nye stillinger kræver nye kvalifikationer.
The new jobs require new skills.
Kløften vil fortsat vokse, medmindre regeringerne og arbejdsgiverne sætter alt ind på at bibringe folk de nye kvalifikationer og færdigheder, som kræves i forbindelse med omlægningen af arbejdet og indførelsen af ny teknologi.
The gap will continue to grow, unless governments and employers embark upon a new, much more radical policy to provide people with new skills and competencies, linked to the development of new forms of work organization and the introduction of new technologies.
IKT-revolutionen spiller en vigtig rolle i arbejdsmarkedets funktion ved at ændre
The ICT revolution plays an important role in the functioning of the labour market, through the reshaping of work, skill structures and the organization of work.
Om ti år vil 80 % af den teknologi, vi anvender i dag, være forældet og erstattet med nye og mere avancerede teknologier.
with new, more advanced technologies.
På det tidspunkt vil 80 % af arbejdsstyrken have en uddannelse, som er over ti år gammel.
By that time, 80% of the workforce will be working on the basis of formal education and training more than 10 years old.
De store demografiske ændringer er blot med til at understrege situationens alvor.
Significant changes in the demographic profile serve only to highlight the scale of the challenge.
Arbejdsstyrken bliver ældre, og teknologien bliver yngre.
The workforce is ageing, and the technology is «zetting younger.
D Grundlaget skal være i orden: Grundlaget for vor viden og vore kvalifikationer lægges i de første skoleår, og de pågældende processer vil udvikle sig samtidig med udviklingen af IS.
Overhauling education and training to match the ICT revolution during the first years of education, and the processes involved will evolve as the IS devel­ops.
Kvaliteten og organiseringen af førskoleundervisningen og den almindelige skolegang vil blive dybt berørt.
The quality and the organization of pre­school and school education will be profoundly affected.
Indsatsen skal især være rettet mod lærerne, og de skal sikres en grund uddannelse og efteruddannelse, der sætter dem i stand til at udnytte IKT.
Teachers and trainers in particular must be targeted, and the quality of their initial training and continuing professional develop­ment secured to exploit new ICTs.
De programmer og den infrastruktur, der er nødvendige for at forbinde skolerne med IS' netværksmuligheder, navnlig i de fjernere liggende områder, hvor infrastrukturen er dårlig, har særlig betydning.
The pro­grammes and infrastructure to link schools into the full networking potential of the IS, espe­cially in the more remote regions where infra­structure is at risk, are of special importance.