natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette er en "horisontal" prioritet, der tager sigte på bl.a. partnerskabet (mere aktiv deltagelse fra arbejdsmarkedets parter og interesseorganisationer i øvrigt), overvågningsregler (særlig med henblik på at måle resultater og afsløre mangler ved gennemførelsen), information og offentlighed omkring de af strukturfondene finansierede aktiviteter og endelig effektiviteten af betalingsprocedurerne.
This horizontal priority is aimed especially at partnership (extension of participation by the two sides of industry and other interested bodies), monitoring arrangements (in particular, how they measure performance and identify shortcomings in implementation), information and publicity relating to operations financed in the framework of the Structural Funds, and the efficiency of payment procedures.
Overvågningsudvalgene og de kompetente myndigheder skal på grundlag af disse retningslinjer og resultaterne af de foreløbige evalueringer foreslå eller vedtage tilpasninger til de igangværende programmer.
On the basis of the guidelines and the results of interim evaluations, Monitoring Committees and the competent authorities will be expected to suggest or decide adjustments to programmes in progress.
Tilpasningerne skal som hovedregel ske i 1998.
The adjustments will generally be applied in 1998.
IVÆRKSÆTTELSE AF DE REGIONALE OG LOKALE BESKÆFTIGELSESPAGTER
IMPLEMENTATION OF TERRITORIAL EMPLOYMENT PACTS
Stats­ og regeringscheferne var på deres møde i Firenze i 1996 positivt stemt over for Europa­Kommissionens retningslinjer for en styrkelse af strukturinterventionernes beskæftigelseseffekt (KOM(96)109 af 10. juni 1996).
In June 1996 in Florence, the Heads of State and Government gave a favourable reception to the European Commission guidelines intended to reinforce the impact on employment of Community structural operations (COM(96) 109 of 10 June 1996).
De anerkendte især nødvendigheden af at udvide og styrke partnerskabet ved iværksættelsen af beskæftigelsesforanstaltninger, således som Kommissionen havde anbefalet i sit oplæg af 1996 om tillidspagter.
In particular, they recognised the need for a broader and stronger partnership to implement employment measures, as recommended in the Commission paper on "Action for employment in Europe: A confidence pact", presented in 1996.
På mødet i Dublin i december 1996 bekræftede Det Europæiske Rådet på ny disse retningslinjer og krævede en hurtig iværksættelse af pilotaktioner, der kunne udvikle sig til lokale og regionale beskæftigelsespagter. De nationale myndigheder skulle udvælge de ansøgningsberettigede områder eller byer.
The Dublin European Council in December 1996 reaffirmed this approach, and urged swift implementation of the pilot projects to be developed into territorial employment pacts on the basis of applications from areas or cities selected by the national authorities.
Det Europæiske Råd tog på mødet i Amsterdam i juni 1997 listen over udvalgte områder til efterretning.
The Amsterdam Council in June 1997 took note of the list of areas chosen.
Tre udvælgelseskriterier: De af medlemsstaterne udvalgte forslag til beskæftigelsespagter skulle opfylde tre kriterier for at komme i betragtning. Der skulle være tale om:
Three selection criteria To be taken into consideration, proposals for territorial pacts selected by the Member States must meet three criteria:
• en «bottom­up»­model baseret på lokale initiativer;
• a "bottom-up" approach, i.e. based on initiatives originating at local level;
• et bredt partnerskab omfattende alle berørte lokale aktører i form af myndigheder og den offentlige sektor i det hele taget, arbejdsmarkedets parter, private aktører og sammenslutninger, som yder et væsentligt bidrag til beskæftigelsen;
• a broad partnership comprising all those involved at local level: administrations and public sector, two sides of industry, private bodies and associations with a significant role in favour of employment;
• en helhedsløsning baseret på en nøjagtig diagnosticering af den lokale situation, som fører til samordnede nyskabende aktioner (handlingsplaner for beskæftigelsen).
• an integrated approach based on an accurate diagnosis of the local situation and leading to innovative coordinated action (employment action plans).
Status ved udgangen af 1997 89 tillidspagtsprojekter fra områder (heriblandt nogle landdistrikter) eller byer i de 15 medlemsstater var erklæret for berettigede til teknisk bistand fra Fællesskabet.
What progress had been made by the end of 1997? Eighty-nine draft pacts from areas or cities in all fifteen Member States of the Union were declared eligible for Community technical assistance.
Bistanden har form af en støtte på højst 200 000 ECU pr. pagt. Støtten skal gøre det muligt at udarbejde en handlingsplan for beskæftigelsen og udbrede kendskabet til denne i EU. Pr. 31/12/97 var der truffet beslutning om teknisk bistand fra fondene til 84 beskæftigelsespagter (22 i henhold til artikel i ESF, otte i henhold til artikel 8 i EUGFL­Udviklingssektionen og 54 i henhold til artikel 7 i EFRU).
Such assistance takes the form of maximum aid of ECU 200 000 for each pact to pay for setting up an action plan for employment and publicising its content at European level.
De første handlingsplaner i forbindelse med de 89 regionale og lokale beskæftigelsespagter vil blive udarbejdet i første halvår 1998.
The first action plans under the 89 employment pacts will be drawn up in the course of the first half of 1998.
Når de er godkendt, kan de iværksættes og indtil udgangen af 1999 modtage støtte fra strukturfondene i henhold til eksisterende programmer.
Once they have been approved, they can be implemented, and should receive Structural Fund aid under existing programmes until the end of 1999.
Kommissionen vil til sin tid bestræbe sig på at sammenfatte beskæftigelsespagternes indhold på en hensigtsmæssig måde og udnytte oplysningerne deri med henblik på at fremme jobskabelsen.
The Commission will endeavour by appropriate means when the time comes to summarise the content of the employment pacts and so draw conclusions from them for job-creation.
"SEM 2000"-ΙΝΓΓΙΑΤΓνΈΤ: BEDRE FORVALTNING OG KONTROL AF FONDENE
THE SEM 2000 INITIATIVE: IMPROVING MANAGEMENT AND CONTROL OF THE FUNDS
Kommissionen vedtog i april 1997 en række beslutninger5om, hvilke udgiftskategorier der kan medfinansieres af strukturfondene på visse områder, der tidligere havde voldt vanskeligheder.
In April 1997, the Commission adopted a series of decisions5identifying categories of expenditure eligible for Structural Fund financing, in areas which had previously appeared problematic.
Der var tale om 22 "faktablade" med en nærmere redegørelse for følgende begreber og udgiftskategorier:
There are 22 datasheets laying down specific rules for the following categories of expenditure:
Definition af begrebet "endelig modtager"; støtteberettigelsesperioden; forpligtelsens gyldighed på nationalt plan; redegørelse for begrebet "faktisk påløbne omkostninger"; kontering af indirekte omkostninger; afskrivninger; national medfinansiering i naturalier; bogføring af bankrenter af EF-forskud; bogføring af andre indtægter; finansieringsomkostninger, bankgebyrer, bøder, sagsomkostninger og ekspertbistand; bankgarantiprovision; køb af brugt materiel; grundkøb; køb af fast ejendom; moms og andre afgifter og skatter; alternerende finansiering af medfinansierede projekter; løbende transaktioner/omlægning af virksomhedernes statusopgørelse; finansieringsteknik: garantifonde; finansieringsteknik: venturekapitalfonde; leasing; tilbagebetalingspligtige støtteordninger; offentlige administrationsomkostninger, herunder lønninger til medlemsstaternes embedsmænd.
Annual Report of the Structural Funds (1997) definition of 'final beneficiary' of assistance; period of eligibility; validity of the commitment at Member State level; details on the principle of real cost; overhead allocation; depreciation; national partfinancing in kind; book-keeping of bank interest earned on Community advances; book-keeping entries of other receipts; financial, banking and legal charges; costs of bank guarantees; purchase of second-hand equipment; purchase of land; purchase of real estate; VAT and other taxes and charges; alternative financing of partfinanced projects; current operations/restructuring of company balance sheets; financial engineering: guarantee funds; financial engineering: venture-capital funds; leasing; schemes involving refundable aid; costs incurred by public administration, including salaries of Member States' civil servants.
Disse faktablade skal give aktørerne "i marken" et overblik over, hvad fondene kan medfinansiere i medfør af igangværende programmer og derved forhindre visse uregelmæssigheder i fondsforvaltningen (se punkt 4.2).
These specific rules should help operators on the ground to know what the Funds can part-finance in accordance with current programmes, and thus avoid irregularities in the management of the Funds (see section 4.2).
2- Forordning (EF) nr. 2064/97 om detaljerede ordninger for medlemsstaternes finanskontrol af aktioner, der medfinansieres af strukturfondene^:
2 - Regulation (EC) No 2064/97, setting out the rules the Member States must observe for financial control of operations co-financed by the Structural Funds^
Denne kommissionsforordning, som blev vedtaget den 15. oktober 1997, fastlægger minimumskravene til medlemsstaternes udgiftskontrol.
This Commission Regulation, adopted on 15 October 1997, defines the basic rules to be applied by the Member States for financial control of expenditure.
Forordningen er udstedt i medfør af artikel 23 i Rådets samordningsforordning for fondene (EØF) nr. 4253/88 (ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93) og fastlægger:
It was established pursuant to Article 23 of Council Regulation (EEC) No 4253/88 (amended by Regulation (EEC) No 2082/93) on coordination of the Funds, and it determines:
• de overordnede mål for finanskontrollen (omfattende et tilfredsstillende revisionsspor),
• the general aims of financial control (including that of providing a sufficient audit trail),
• en minimumsprocentdel af udgifter, der skal kontrolleres (5% af udgifterne for hvert program),
• the minimum percentage of expenditure which controls must cover (5% of expenditure under each programme),
• den kontrol, der skal gennemføres på projektniveau,
• controls at the level of projects,
• reglerne for den kontrolerklæring, der skal afgives ved afslutningen af hvert enkelt program.
• the statement on controls to be drawn up at the closure of forms of assistance.
Forordningen trådte i kraft i november 1997 med undtagelse af artikel 8 (kontrolerklæring), som trådte i kraft den 1. januar 1998.
The Regulation came into force in November 1997, except for Article 8 (statement on controls), which came into force on 1 January 1998.
Disse retningslinjer blev vedtaget den 15. oktober 1997 på baggrund af artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88.
These guidelines were adopted on 15 October 1997 in the context of Article 24 of Council Regulation (EEC) No 4253/88.
Af retningslinjerne fremgår det, hvornår Kommissionen kan foretage en nettokorrektion (dvs. en reduktion) af sin medfinansiering af et program.
They specify the circumstances in which the Commission could be led to apply a net financial correction (i.e. a reduction) in its financial contribution to a programme.
Hovedårsagen til en sådan korrektion er, at en medlemsstat væsentligt tilsidesætter sine forpligtelser med hensyn til finanskontrol.
Following on from the analyses developed in earlier years (such as "cohesion policy and the environment" in 1995 or "cohesion policy and culture" in 1996), the Commission has launched discussions in a number of new areas where priorities could be defined for economic and social cohesion policy.
UDFORDRINGEN FRA INFORMATIONSSAMFUNDET (KOM(97)7)
THE CHALLENGE OF THE INFORMATION SOCIETY (COM(97) 7)
Kommissionen vedtog den 22. januar 1997 en meddelelse om "Samhørighed og informationssamfundet" (KOM (97)7).
On 22 January 1997, the Commission adopted a communication entitled "Cohesion and the information society" (COM(97) 7).
Regionernes evne til at udnytte informationssamfundets værktøjer får stadig større betydning for deres konkurrenceevne på de europæiske og andre internationale markeder.
The capacity of the regions to use the tools of the information society is an increasingly important factor determining their competitiveness on European and world markets.
Værktøjerne:
These tools:
• giver virksomhederne valget mellem en række forskellige etableringssteder, således at de kan udnytte forskelle i omkostninger og/eller afsætningsmuligheder på de forskellige lokale markeder;
• provide firms with a range of location possibilities so that they can take advantage of differential costs and/or opportunities on various local markets,
• gør det muligt for virksomhederne hurtigt at reagere på de stadige forandringer i rammevilkårene ved at indføre fleksible organisationsformer;
• enable firms to respond rapidly to a constantly changing economic environment, by adopting flexible forms of organisation,
• gør det muligt for virksomhederne at blive tilsluttet netværk og derved opnå besparelser.
• enable firms to take advantage of the economies available from networking.
Der er på mange områder en stor forskel såvel mellem medlemsstaterne, som inden for de enkelte medlemsstater, hvad angår adgang til informations- og kommunikationsinfrastrukturerae og disses kvalitet.
In many fields there are major disparities, not only between Member States but also within the same Member State, in access to information, in the quality and availability of information, and in communications infrastructure.
Forskellene er større endnu, når man ser på de områder, som er afgørende for den fulde udnyttelse af informationssamfundet. Her tænkes f.eks. på uddannelsesniveauet, som skal være tilstrækkelig højt for at gøre informationssamfundets tilbud alment tilgængelige, den private og offentlige sektors promovering af informationssamfundet samt bevidstgørelseskampagner.
The disparity is even more marked in terms of the broader conditions for full use of the information society, such as the educational level required for general use of information society services, the role of the public and private sectors in promoting the information society, or awareness among the public at large.
Endelig gør liberaliseringen televirksomhederne og serviceudbyderne mere lydhøre over for den konkrete efterspørgsel og mere opmærksomme på omkostningerne ved serviceydelserne.
Finally, the process of liberalisation improves the sensitivity of telecommunications operators and service providers to effective demand, and makes them more aware of the cost of supplying the service.
Fra en samhørighedssynsvinkel er der dog fare for en favorisering af områderne med den mest koncentrerede efterspørgsel, når der skal nyinvesteres i telekommunikationsinfrastrukturer.
From the point of view of cohesion, there is a risk that the areas where demand is most concentrated will benefit increasingly from new investment in telecommunications infrastructure.
Omvendt er områder med spredt efterspørgsel i fare for at blive «hægtet af» udviklingen.
On the other hand, areas where demand is dispersed could become information society "deserts".
Kommissionen har peget på en række strategier, som regionerne, staterne og Kommissionen selv opfordres til at udforske nærmere:
The Commission has identified a number of political guidelines which regions, Member States and the Commission itself could usefully explore.
Hvad angår love og forskrifter henstiller Kommissionen til medlemsstaterne at følge tidsplanen for liberaliseringen af markederne, idet enhver usikkerhed om gældende regler kan modarbejde nye investeringer netop i de områder, hvor afkastet af investeringerne er mest usikkert.
From the point of view of regulation, the Commission recommends that the Member States follow the schedule fixed for the liberalisation of markets, for uncertainty about the rules is likely to compromise new investment in the very areas where the profitability of the investment is least certain.
Kommissionen har dog gjort opmærksom på, at tidsplanen bør suppleres med andre foranstaltninger, især hvad angår autorisationsordninger og regler om "public service"-virksomhed.
The Commission adds, however, that this schedule must be supplemented by other measures, especially arrangements for authorisation and rules concerning universal service.
Med hensyn til investeringer er det klart, at kriterierne for offentlig finansiering af infrastrukturerne i denne konkurrenceprægede sektor bliver stadig strengere.
At the level of investment, it is clear that in a competitive environment the criteria for public financing of infrastructure will become increasingly rigorous.
Men da infrastrukturdækningen er meget uensartet, opfordrer Kommissionen de pågældende medlemsstater og regioner til nøje at vurdere beslutningerne om investeringer (herunder de investeringer, der støttes af strukturfondene) for at sikre en reel additionalitet og målrette investeringerne omkring projekter, som umiddelbart fremmer samhørigheden i de områder, hvor disse investeringer sandsynligvis ikke ville blive foretaget, hvis det skulle ske på markedsvilkår.
As disparities in infrastructure are nevertheless still significant, the Commission would ask the Member States and regions concerned to study carefully the investment decisions (including those assisted by the Structural Funds) to ensure genuine additionality and targeting investment on projects that contribute most directly to cohesion in the regions where the investment would not occur under market conditions.
Endelig spiller medlemsstaterne og regionerne en vigtig rolle for løsningen af de problemer, som de mere «uhåndgribelige» aspekter af informationssamfundet forårsager i form af økonomiske, forvaltningsmæssige og uddannelsesmæssige hindringer.
The information society has been recognised as a key factor in the conversion of Objective 2 areas, and now appears as a major priority for the new guidelines for Objective 1 and Objective 6 regions.
Informationssamfundet er et dynamisk koncept, hvis udformning vil afhænge af de institutionelle relationer, traditionerne, de kulturelle sædvaner og den økonomiske struktur i det pågældende land eller den pågældende region.
Its role in regional development policy is certainly set to increase in future.
Der er ingen tvivl om, at informationssamfundets betydning for regionaludviklingspolitikken vil vokse.
TOWARDS AN URBAN AGENDA IN THE EUROPEAN UNION (COM(97) 197)
Kommissionen har startet en dialog om byudviklingens fremtid på grundlag af en meddelelse af 6. maj 1997 om "En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union".
The Commission has embarked on a dialogue on the future of urban development on the basis of a communication adopted on 6 May 1997 entitled "Towards an urban agenda in the European Union".
Det centrale punkt på dagsordenen er at finde en samordnet og konsekvent løsning på det voksende antal problemer i byerne.
The central question is to draw up a coordinated and coherent response to a growing number of urban problems.
Kommissionen ønsker en debat i de europæiske institutioner og med de ikke-statslige organisationer og sammenslutninger, hvis indsats især er rettet mod byerne.
The Commission would like to launch a debate within the European institutions and with the nongovernmental organisations and associations whose action is mainly centred in towns and cities.
Denne debat skal give bydimensionen en mere strategisk placering i Unionens fremtidige politikker.
This should enable urban considerations to be a more integral factor in the strategy of the Union's future policies.
EU's byer påvirkes allerede af Fællesskabets miljø, transport, beskæftigelses-, socialintegrations-, energi- og FTU-politik samt ikke mindst af samhørighedspolitikken.
Community policies on the environment, transport, employment, social integration, energy, research and technological development (RTD), and, of course, economic and social cohesion, are already having an impact on the towns and cities of the Union.
Byerne er drivkraften bag den økonomiske vækst, konkurrenceevnen og beskæftigelsen, og byernes stærke og svage sider afspejles direkte i de regionale forskelle på europæisk plan.
Cities are the motors of economic growth, competitiveness and employment, and their relative strengths and weaknesses are reflected directly in regional disparities across Europe.
Samtidig vokser de europæiske byers problemer uafbrudt: overfyldte gader, arbejdsløshed og miljøgener samt fattigdom og udstødelse, dårlige boligforhold, kriminalitet og narkomani.
At the same time, the problems experienced in Europe's cities are steadily worsening: traffic congestion, unemployment, environmental nuisance, poverty and exclusion, poor housing, crime and drug addiction.
Byerne kan dog også være med til at højne livskvaliteten, ikke alene økonomisk, men også kulturelt og socialt.
Nevertheless, cities may afford opportunities for a better quality of life, in cultural and social as well as economic terms.
Byerne giver ligeledes med deres koncentration af aktiviteter gode muligheder for at opnå den tilstræbte bæredygtige udvikling.
Moreover, by allowing concentration of activities, they provide considerable advantages in achieving a model of sustainable development.
Kommissionen understreger nødvendigheden af at finde en helhedsløsning på byernes problemer.
The Commission stresses the need for an integrated response to meet urban challenges.
En sådan helhedsløsning kræver en bedre koordinering af indsatsen på lokalt, regionalt, nationalt og endog europæisk plan, idet indsatsen i dag synes at være alt for spredt.
Integration requires better coordination of action at local, regional, national and also European level: at present, it seems that action is too dispersed.
En konsekvent planlægning vil give byerne bedre mulighed for at løse problemerne og således udnytte deres potentiale.
Coherent programming will enable cities to approach their problems in a more constructive way, and to take advantage of their potential.
Strukturfondene kan støtte disse helhedsløsninger, f.eks. ved at rette indsatsen mod de store arbejdsløshedslommer i bymidterne og de tæt befolkede forstæder og ved at forbedre infrastrukturerne og de offentlige transportsystemer for at gøre lette adgangen til randområderne.
The Structural Funds can be used for measures to respond to urban problems: for example by targeting major pockets of unemployment in inner cities and densely populated city outskirts, or by improving infrastructure and public transport systems to enhance the accessibility of the outskirts.
Kommissionens meddelelse er tænkt som et bidrag til en bred debat om byernes rolle i Unionen.
The communication should contribute to a wide-ranging debate on the role of towns and cities in the Union.
Meddelelsen blev allerede behandlet under det uformelle møde mellem ministrene for regionaludvikling og fysisk planlægning i Noordwijk i juni 1997.
It has already been examined at an informal meeting of the Ministers responsible for regional policy and regional development at Noordwijk in June 1997.
Emnet blev taget op af Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget i 1997.
The European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions started work on the subject in 1997 and they are expected to adopt official positions in 1998.
Disse institutioner skal officielt tage stilling til spørgsmålet i 1998.
The Commission intends to present the results of this debate in the course of an "Urban Forum" to be organised in Vienna on 26 and 27 November 1998.
Endelig vil Kommissionen fremlægge resultaterne af denne debat på et bypolitisk forum, der bliver afholdt i Wien den 26. og 27. november 1998.
On 9, 10 and 11 November 1997, a conference was held in Brussels to discuss the Leader Initiative and rural development.
Resultaterne af kollokviet var især værdifulde ved udarbejdelsen af «Agenda 2000» (se punkt 1.1.2), hvori der bl.a. foreslås et nyt EU-initiativ til fordel for udviklingen af landdistrikter.
25 especially useful in the context of preparing Agenda 2000 (see section 1.1.2), which provides, among other things, for a new Community Initiative for rural development.