natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse kriterier gælder helt klart ikke i tilfælde af. at der i hele EU indfores en afgift som led i gennemførelsen af en EU-politik.
These cri­teria obviously do not apply in the case of a tax introduced throughout the EU as an instrument for the implementa­tion of a Community policy.
I så til fælde ville afgiftens indførelse ske med henvisning til den pågældende politik, og tildelingen af afkastet til EU-budgettet skulle kun overholde kriteriet om omkostningseffektivitet. tivitet.
In this case, the rationale for the introduction of the tax would derive from the spe­cific policy in question and the attribution of its yield to the EU budget would only have to respect the criterion of cost­effectiveness.
4) Jf. Europa-Parlamentet (1994): op. cit.. fodnote 15.
(4) See European Parliament (1994): op. cit., footnote 15.
momsindtægter skulle deles mellem medlemsstatens budget og EU-budgettet, og de nationale parlamenter skulle afgøre, hvor stor en del der skulle anvendes til indenlandske bud getbehov, hvorimod EU-budgetmyndigheden skulle afgøre, hvor stor en del, der skulle tildeles EU-budgettet.
budget and the EU, and national parliaments would determine the part for domestic budget ary purposes, while the EU budgetary authority would determine the part to be attributed to the Community budget.
dighed og proportionalitet med BNI, og som nævnt i afsnit 1.2 er der allerede blevet taget skridt til at rette op på de regressive elementer i ordningen for egne indtægter.
system'. It should be stressed at this stage that, during the 1992 discussions of the 1993-99 financial perspective, equity was understood to mean proportionality with GNP and, as noted in Section 1.2, measures have already been taken to address the regressive elements of the own resources system.
I forslaget erkendes det, at der er sket forbedringer som følge af BNI-indtægternes stigende betydning, men det understreges samtidig, at progression i bidragene stadig ikke indgår i ordningen for egne indtægter.
The proposal recognises that improvements, related to the increasing importance of the GNP resource, have been made, but it also underlines that progressivity in contributions continues to be absent from the own resources system.
Det er imidlertid et åbent spørgsmål, om en sådan ordning, som det foreslås i Europa-Parlamentets forslag, skulle ledsages af en udligningsmekanisme, så det sikres, at de nationale bidrag står i forhold til de enkelte medlemsstaters andel af EU's BNI ')· Hvis det er hensigten, at det er den enkeltes forbrug, der skal beskattes, skal begrebet nationale bidrag ikke indgå i udligningen.
It is questionable, however, if such a system should be accompanied, as in the European Parliament proposal, by an equalisation mechanism ensuring that national contributions would be proportional to each Member State's share in the GNP of the Union ('). If the idea is to tax the consumption of individuals, then the concept of national contributions should not enter into the equation.
Ifølge forslaget ville man kunne opnå større progression i bidragene, hvis grundlaget for BNI-indtægten blev tilpasset med en koefficient for den enkelte medlemsstats relative vel stand.
Other possible own resources — a form of withholding tax, a COi/energy tax, excise taxes, seigniorage, corporate and personal income taxes, new communication taxes — are discussed in Annex 2.
Bidragene til EU-budgettet ville herefter blive fastsat i over ensstemmelse med de nye grundlag.
At this stage, it is important to note that, despite proposals made for new own resources, there is little consensus about which one(s) would be most appropriate.
Det frem føres, at den nye indtægt i sidste instans ville kunne erstatte momsindtægten.
This is a reflection of differences of views regarding the future orientation of European integration.
I bilag 2 »Oversigt over eventuelle nye egne ind tægter for Den Europæiske Union« diskuteres andre muligheder for egne indtægter, herunder en form for kildeskat, en CCVenergiafgift, punktafgifter, møntningsgevinst, selskabsskat, personlig indkomstskat og nye kommunikationsafgifter.
Greater progressivity in contributions could be achieved, according to the proposal, by adjust ing the base of the GNP resource through the use of coefficients reflecting each Member State's relative prosperity.
På nuværende tidspunkt er det vigtigt at bemærke, at der kun er ringe enighed om, hvilke af de fremsatte forslag om nye egne indtægter der er bedst.
The adjustment can be complete (applying to the GNP resource) or partial (applying to only part of the GNP resource), and in the latter case progressivity would also be partial.
Det er udtryk for de holdningsforskelle, der er med hensyn til den europæiske integrations fremtidige forløb.
Member States could also be grouped into classes of relative prosperity (for example, Member States with income per capita of less than 90% of the EU average, those between 90 and 100%, etc.) with specific adjustment coefficients assigned to each class.
Det bør dog med det samme understreges, at forslaget som sådan ikke tager sigte på, at der indføres en ny egen indtægt, men at det indebærer en væsentlig ændring af den eksisterende BNI-indtægt.
Contributions to the EU budget would then be determined according to the new bases.
Tabel 4 viser en simulering af, hvilken betydning forslaget ville have haft for budgetbidragene i 1996 og 1997.
The new resource could ultimately, it is argued, replace the VAT resource.
Umiddelbart virker forslaget tiltrækkende, da der er progression i skattesystemerne i så godt som alle medlemsstater. Det er dog en væsentlig mangel, at forslaget ikke tager hensyn til det element af solidaritet, der er i Fællesskabet.
It should be noted at the outset that the proposal does not entail the introduction of a new own resource as such but it provides for a significant modification of an existing resource (GNP).
Der er to vægtige grunde til, at EU for indeværende har valgt at lade solidariteten komme til udtryk gennem budgettets udgiftsside2).
A simulation of the impact of the pro posal on the budget contributions in 1996 and 1997 is presented in Table 4.
Spanien har fremsat et forslag om at indføre progression i ordningen for egne indtægter.
A proposal to introduce progressivity in the system of own resources has been made by Spain.
Forslaget, som støttes af Grækenland og Portugal, er baseret på protokollen om økonomisk og social samhørighed, navnlig erklæringen fra de høje kontraherende parter om, »at de har til hensigt at tage storre hensyn til de enkelte medlemsstaters bidragsevne i forbindelse med ordningen med egne indtægter og at under søge, hvorledes der overfor de mindre velstillede medlemsstater kan kompenseres for de regressive elementer, som findes i den nuværende ordning med egne indtægter«.
The proposal, which is supported by Greece and Portugal, is founded on the protocol on economic and social cohesion, in particular, on the declaration of intent of the high contracting parties to take 'greater account of the contributive capacity of individual Member States in the system of own resources, and of examining means of correcting, for the less prosperous Member States, regressive elements existing in the present own resources
D For det andet er muligheden for at opnå en egentlig konvergens større, hvis man anvender
The proposal is prima facie appealing since progressivity is found in virtually all the Member States' national tax systems.
2) Der redegøres mere udførligt for argumenterne i bilag 7.
However, the proposal has an important drawback in that it does not acknowledge the nature of solidarity and its practice in the EU.
Tabel 4 — Ændring af de samlede nationale bidrag i henhold til den nuværende ordning Forslag om progression anvendt på BN I­indtægten
Table 4 — Modifications of total national contributions relative to the present system Progressivity proposal applied to the GNP resource
(tilpasning af BNI­grundlaget ved hjælp af ecu­indekset for BNI pr. capita; procentsatserne angiver ændringerne i forhold til de samlede bidrag på nuværende tidspunkt)
(adaptation of the GNP base using the ecu index of GNP per head; the percentages indicate changes relative to present total contributions)
') Pä grund af forslagets tekniske karakter får disse lande kun marginal fordel af progressionsmekanismen, selv i tilfælde af at deres BNI pr. capita ligger lige over 100 (jf­ bilag 7).
(') The technicalities of the proposal result in these countries marginally benefiting from the operation of the progressivity mechanism even if their index of GNP per head is slightly above 100 (see Annex 7).
Spørgsmålet om budgetuligevægte
The issue of budgetary imbalances
Budgetuligevægte målt ved den simple forskel mellem bidrag til og indtægter fra EU­budget­tet giver kun et snævert og mangelfuldt billede af de fordele, som medlemsstaterne drager af deres medlemskab af EU ').
Budgetary balances (also called net balances), measured by the simple difference between contributions to and receipts from the EU budget, represent only a narrow view of, and fail to fully account for, the benefits accruing to Member States from participating in the EU(').
De registrerede bevillingsstrømme medtager ikke EU­politikkernes positive eksterne effek­ter; eksempelvis kommer udgifterne under den fælles landbrugspolitik, strukturaktio­nerne og de eksterne aktiviteter ikke kun de umiddelbare modtagere til gode, men har også spredningseffekter, der overskrider landegræn­serne2).
For example, CAP, structural operations and external expenditure benefit not only the immediate recipients but also give rise to spil­lover effects transcending national bor­ders^).
Der er ingen tvivl om, at en medreg­ning af disse ville føre til ændringer i vurderin­gen af de regnskabsmæssige uligevægte, selv om det ikke er muligt at kvantificere disse effekter.
It is clear that their consideration would modify the assessment of the account­ing imbalances even if it is not possible to quantify the importance of these spillovers.
(procent af BNI; gennemsnit for 1995­1997; tallene verdrørende »fordelte udgifter« omfatter administrationsudgifter)
(percentage of GNP; average 1995-97; the data for 'allocated expenditure' include administrative expenditure)
Moms­ og BNI­bidrag
VAT and GNP contributions
»Fordelte udgifter« (betalinger fra EU­budgettet)
'Allocated expenditure' (payments from the EU budget)
Der knytter sig også visse vanskeligheder til fastlæggelsen af, hvem der i sidste ende nyder godt af EU's udgiftspolitikker; eksempelvis er eksportrestitutioner i den fælles landbrugspoli­tiks regi ikke nødvendigvis til gavn for indbyg­gerne i det land, hvor de udbetales.
There are also difficulties associated with the identification of the ultimate beneficiaries of EU expenditure policies; for instance, CAP export restitutions do not necessarily benefit the residents of the country where they are paid.
Desuden er EU's budgetudgifter meget forskelligartede, og det giver ofte kun begrænset mening at sam­menligne de samlede modtagne beløb, når det skal vurderes, hvilke »fordele« disse beta­linger fører med sig: Et givet beløb, der anven­des til køb af varer og tjenesteydelser, fører
In addition, EU budget expenditure is heterogeneous and comparisons of total
Dette spørgsmål behandles mere indgående i bilag 3.
(') See Annex 3 for a discussion.
Disse spredningseffekter omfatter anvendelse af indtægter i den modtagende medlemsstat til køb af varer fremstillet i en anden medlemsstat, køb af finansielle aktiver udtrykt i forskellige medlemsstaters valutaer osv.
(2) These spillover effects include the spending of income gen­erated in the receiving Member State on goods produced in another Member State, the purchase of financial assets denominated in various Member States' currencies, etc.
Figur 4b — EU's udgifter (ekskl. Administration) moms­ og BNI­bidrag (for UK­korrektionen) og de samlede betalinger til EU­budgettet (procent af BNI; gennemsnit for 1995­1997)
Graph 4b — EU expenditure (excluding administration), VA Τ and GNP contributions (before UK correction) and total payments to the EU budget
Ikke desto mindre har størrelsen af nogle af disse uligevægte stået i centrum for drøftel­serne i mange år2).
Nevertheless, the size of some of these imbal­ances has been at the centre of discussions for many years (2).
Som en løsning blev der på Det Europæiske Råds møde i 1984 i Fontai­nebleau indgået et kompromis.
In response, a compromise was struck in 1984 at the Fontainebleau meet­ing of the European Council.
På mødet nåede man til følgende konklusioner:
According to the conclusions of that meeting:
Desuden knytter der sig betydelige begrebs­mæssige og bogholderimæssige problemer til en definition af budgetbalancer.
( > ) See Annex 3 and European Commission (1997): 'Budget contributions, EU expenditure, budgetary balances and relative prosperity of the Member States', paper presented by President Santer to the Ecofin Council, 13 October.
Ved beregnin­gen af budgetbalancer er det nødvendigt at træffe talrige valg med hensyn til, hvilke poster der skal medtages blandt indtægts­ og udgifts­strømmene, og hvilke referenceperioder der
The two definitions used in this report are the UK rebate definition (concept used in the calculation of the UK rebate) and the operational definition (difference between all moneys paid to and all moneys received from the bud­get excluding administrative expenditure and expenditure related to other EU institutions).
Der henvises til bilag 3 og til Kommissionen for De Euro­pæiske Fællesskaber (1997): »Budgetbidrag. EU's udgifter, budgetbalancer og medlemsstaternes relative velstand«, som Kommissionens formand Jacques Santer den 13. oktober forelagde Ecofin­Rådct.
'Expenditure policy is ultimately the essential means of resolving the question of budgetary imbalances.
De to definitioner, der benyttes i denne rapport, er definitionen med »del britiske nedslag« (det begreb, der benyttes ved beregningen af det britiske nedslag) og den operationelle definition (forskellen mellem alle kontante indbetalinger til og udbetalinger fra budgettet undtagen administrationsudgifter og udgifter med tilknytning til EU's øvrige institutioner).
However, it has been decided that any Mem­ber State sustaining a budgetary burden which is excessive in relation to its relative prosperity may benefit from a correction at the appro­priate time(3).
Selv om de störste uligevægte absolut set er betydelige, er de meget mindre end de regionale budgctposilioncr i med­lemsstaterne opgjort i procent af BNI.
(J) See Fontainebleau European Council, 'Conclusions of the Presidency', Bulletin of the European Communities, than the regional budgetary positions existing within Member States.
En undersøgelse, der blev foretaget for nylig for GD XIX, viser, al del ved anvendelse af en definition af regionale budgetpositioner svarende til den. der som regel anvendes på forbindelserne mellem medlemsstaterne og EU's budget, kan påvises, at den gennemsnitlige negative budgclposition for en region i Norditalien er på næsten 4 procent af dens BNI. medens den gennemsnitlige positive balance for en syditaliensk region er på ca. 7 procent; der henvises til G. Pola (1998): »The Regional Incidence of a Central Budget The Italian Case«.
A recent study conducted under contract for DG XIX indicates that, using a definition of regional budgetary positions comparable to that commonly used in the relationships between Member Slates and the EU budget, the average negative budgetary position of a region of northern Italy is equal to almost 4% of its GDP, while the average positive balance of a southern Ita­lian region is equal to around 7 %; see Pola. G. (1998): The regional incidence of a central budget — The Italian case.
»Udgiftspolitikken er i det lange løb det vigtigste middel til at løse spørgsmålet om uligevægten på budgettet.
The reference to expenditure policy as the means of correcting budgetary imbalances reflects the prominent role that expenditure decisions have in their determination (see
At korrigere budgetulige vægte via ad hoc-mekanismer er i alt væsentligt det samme som at nægte at gribe direkte ind over for årsagerne til disse uligevægte.
Correcting budgetary imbalances through ad hoc mechanisms essen­tially amounts to a refusal to act directly on the sources of the imbalances.
Figur 5 — Neg. balancer for nogle medlemsstater
Graph 5 — Negative balances of some Member States
(virkning af UK-rabat; % af BNI; UK før korrektion)
(UK rebate definition; percentages of GNP; United Kingdom before correction)
') Der henvises til Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau, formandskabets konklusioner.
The question was finally settled at the Fontainebleau European Council of 1984 and the resulting rebate mechanism constitutes an integral part of the own resources decisions taken subsequently.
Bulletin for De Europæiske Fællesskaber 6-1984.
The rebate was reviewed in 1988 and 1992 and on both occasions the European Council decided that it should be continued.
Figur 6 — Det Forenede Kongeriges andel i (moms- og BNI-) betalingerne og EU's (fordelte) udgifter
Graph 6 — Share of the United Kingdom in VA Τ and GNP payments and in EU allocated expenditure
(procent af samlede; tal baseret på transaktioner; 1995-1997: foreløbige tal; 1998: prognoser)
(percentage of totals; accruals figures; 1995-97: provisional figures; 1998: forecasts)
Ændringerne i EU-udgifternes sammen sætning har ændret grundlaget for kompen sationen.
Payments by the EU compensation — has fluctuated substantially since 1985 by around half a point of GNP for the imbalance and 0.3 % of GNP for the rebate (').
Medens den i 1984 overvejende havde karakter af korrektion fordet særlige
Graph 6 shows developments in the shares of the United Kingdom in payments to the EU budget and in EU expenditure over the period 1987-98.
') Bilag 4 indeholder mere detaljerede oplysninger om den måde, som det britiske nedslag fungerer på.
Graph 7 shows that the mechanism has been effective in substantially reducing the negative balance of the United Kingdom.
Hvis der skulle ind føres en korrektion på udgiftssiden af den type, der er omhandlet i afsnit 2.4.2. (delvis tilbagebetaling af den direkte støtte under den fælles landbrugspolitik), ville denne betragtning blive endnu mere relevant.
However, even after the rebate the United Kingdom remains a larger net contributor to the EU budget than Member States with a higher capacity to pay.
Figur 7 — Det Forenede Kongeriges budgetbalance
Graph 7 — Budgetary balance of the United Kingdom
(UK-rabatten i % af BNI; aktuelle data, se bilag 4 og bilag 8, tabel 7; 1998: prognoser)
(UK rebate definition; percentages of GNP; actual data, see Annex 4 and Annex 8, Table 7; 1998: forecast)
Før kompensationen ret.
acteristic which, although not new or unexpected, ought to be underlined.
Det Forenede Kongeriges relative vel stand (og dermed betalingsevne) ligger rundt regnet på EU's gennemsnit og vil givetvis komme op over denne tærskel efter den forestående udvidelse af EU ')· ii) Det Forenede Kongeriges budgetulige vægt er ikke længere enestående.
D the definition of the EU expenditure to be used in the calculation of the compensation ('allocated expenditure') also includes administrative expenditure whose nature is substantially different from the rest of EU spending and whose inclusion in any calculation of the budgetary imbalances has often been questioned (2);
I 1984 var Det Forenede Kongeriges uligevægt før korrektion den største i Fællesskabet.
In 1984 the imbalance of the United Kingdom, before cor rection, was the largest in the Community.
I de seneste år har yderligere fire lande haft budgetuligevægte, der er lige så store som Det Forenede Kongeriges (der henvises til figur 8).
In recent years, four more countries have budget ary imbalances as large as the United Kingdom's (see Graph 8).
Mekanismen har også nogle tekniske ulemper og nogle mere grundlæggende iboende særkender, der bør fremhæves, også selv om de hver ken er nye eller uventede.
D allocated expenditure is defined in a way which may provoke a small, but quite unjustified, increase in the rebate at the time of enlargement.
Med hensyn til de tekniske ulemper iii) Kløften i relativ velstand mellem Det For enede Kongerige og andre af de store bidragsydere til EU-budgettet er indsnæv-
D The gap in relative prosperity between the United Kingdom and some other large contri butors to the EU budget has narrowed.
D omfatter definitionen af de EU-udgifter, der skal benyttes ved beregningen af kompen sationen (»de fordelte udgifter«), administrationsudgifter, der er af en væsentlig anden egenart end EU's øvrige udgifter, og hvis medtagning i beregningerne af budgetuligevægtene der ofte er sat spørgsmålstegn ved 2); og
The accession of a large number of new Member States with very low standards of living is expected to have a negative effect on the budgetary positions of the current Member States. But the United Kingdom will see its budgetary position deteriorate by only one third of what would have happened in the absence of the correction mechanism, which would put into question an equitable sharing-out of the burden resulting from enlargement.
De internationale indkomstsammenligninger foretages ved at sammenholde forskellige landes BNI per capita.
(') International comparisons of income are made by comparing the levels of GNP per head of different countries.
Det er af hensyn til disse sammenligninger nødvendigt med en fælles numéraire, der normalt beregnes ved hjælp af løbende vekselkurser eller særligt beregnede omregningskurser — de såkaldte »købekraftspariteter« — der tager hensyn til forskelle i prisniveauer.
These comparisons need a common 'numéraire' which is usually arrived at through the use of current exchange rates or especially computed conversion rates — the socalled 'purchasing power parities' (PPPs) — which take into account the differences in the price levels.
Dataene baseret på de løbende vekselkurser giver en målestok for den faktiske indkomst og er derfor det bedste mål for betalingsevnen.
Data based on current exchange rates provide a measure of actual income and are therefore the best proxy for the ability to pay.
Dataene baseret på de beregnede købekraftspariteter giver en målestok for realindkomsten for gennemsnitsborgeren i et givet land, hvis den pågældende bruger sin indkomst i sit eget land.
Data based on PPP estimates measure the real income of the average citizen of a country when he/she spends it in his/her country.
Fontainebleau-aftalen indeholder ingen bestemmelser om, hvilken målestok der skal benyttes.
The Fontainebleau agreement does not specify the measure to be used.
EU bruger begge målestokke.
The EU uses both measures.
Dataene for købekraftspariteter anven des til fastlæggelse af »mål nr. 1 «-regionerne og modtagerne af Samhørighedsfondens midler; de løbende valuta kurser benyttes ved beregningen af budgetbidragene og ved fastlæggelsen af de lande, der nyder godt af det laveste maksimum for deres momsgrundlag.
PPP data are used in identifying Objective 1 regions and the beneficiaries of the Cohesion Fund; current exchange rates are used in the calculations of budget ary contributions and in the identification of the countries benefiting from the lower level of capping of their VAT bases.
Bilag 3 indeholder yderligere oplysninger om denne og en række andre vanskeligheder ved definitionen af budgetuligevægte. gevægte.
(2) For this and other difficulties in defining budgetary imbal ances, see Annex 3.
Bestemmelserne om nedslagets beregning og finansiering er yderst komplicerede og for mindsker budgettets gennemsigtighed og troværdighed.
The provisions for the calculation and for the financing of the rebate are extremely complicated and inhibit budgetary transparency and accountability.
Antagelig vil det under alle omstændigheder i det mindste blive nødvendigt at forenkle bestemmelserne om finansiering og sikre, at indkaldelsesmomssatsen ikke længere er afhængig af nedslagets størrelse (der henvises til punkt 1.3.1).
In any case, it would be neces sary to at least simplify the financing provisions and ensure that the VAT rate of call will no longer depend on the size of the rebate (see Section 1.3.1).