natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionens meddelelse fremhæver tre af SMV's væsentligste problemer, som har indvirkning på skatteområdet. Det drejer sig især om SMV's evne til at tiltrække de fornødne finansielle ressourcer og til at klare indviklede administrative problemer samt om problemer i forbindelse med videreførsel af virksomheder efter ejerskift.
In the communication, the Commission identifies three priority problems involving fiscal repercussions presently confronting SMEs: their ability to attract sufficient financial resources, their capacity to cope with administrative complexity, and the problem of the continuity of the enterprise when its ownership changes.
• forbedring af den skattemæssige behandling af selvfinansiering for virksomheder, der ikke et konstitueret som selskaber;
• improvement in the tax treatment of self-financing for unincorporated enterprises;
• Fjernelse af de skattemæssige hindringer ved anvendelse af risikovillige kapitalfonde ;
In questions of direct taxes, the enterprise would only be subject to one body of fiscal legislation;
Det faste etableringssted skal være påbudt i virksomhedens hjemland. Firmaet vil således kun blive beskattet efter ét lands skattelovgivning;
• alleviation of problems arising from a change in ownership in the enterprise by limiting the fiscal burden on transfers.
• lettelse af problemerne i forbindelse med virksomhedsoverdragelse gennem en begrænsning af skattetrykket og, hvad angår internationale transaktioner, en effektiv forebyggelse af dobbeltbeskatning.
In international cases, double taxation would be effectively eliminated.
I Kommissionens henstilling opfordres medlemslandene til at råde bod på den ulige skattemæssige behandling af enkeltmandsvirksomheder og personselskaber i forhold til kapitalselskaber.
In its Recommendation the Commission invites the Member States to find a solution to the differences in fiscal treatment between unincorporated and incorporated enterprises.
Enkeltmandsfirmaerne og personselskaberne, der i EU generelt er småvirksomheder, bliver som oftest indkomstbeskattet på grundlag af deres samlede indtægter.
Sole proprietorships and partnerships, which in the Community are generally small enterprises, are more often than not subject to income tax on their entire income.
Den progressive ligningsmetode gør, at marginalskatteprocenten for indkomstskat som regel er højere end for selskabsskat.
As income taxes are normally progressive, marginal rates are generally higher than corporate taxes.
Herved kan der opstå en konkurrenceforvridning mellem virksomheder med forskellig juridisk status.
Because of this heavier fiscal burden, such situations breed distortion in competition between enterprises solely on the basis of their legal status.
Det gælder især, hvis selvfinansieringskapaciteten for enkeltmandsvirksomheder og personselskaber risikerer at være lavere end for kapitalselskaber af tilsvarende størrelse eller endda større på grund af det højere skattetryk.
The imbalance becomes even greater when the self-financing capacity of sole proprietorships and partnerships is also limited in relation to that of incorporated enter prises of identical or even larger size.
Denne situation kan endda i visse tilfælde have en negativ indflydelse på selve virksomhedens udvikling.
In certain instances, it may even affect the enterprise's chances of development.
Kommissionen ansporer i samme henstilling medlemsstaterne til at gå ind for ethvert initiativ med sigte på at rette op på de ugunstige skattemæssige effekter i forbindelse med selvfinansiering af enkeltmandsvirksomheder og personselskaber.
The Commission's Recommendation encourages Member States to adopt every possible initiative aimed at correcting the dissuasive effects of their current taxation in matters of the self-financing of unincorporated businesses.
En større lighed i beskatningen af overskud, som tilbageholdes og geninvesteres af disse firmatyper skulle, hvis selvfinansieringsevnen forbedres, gøre det muligt for SMV at medvirke til et fornyet opsving.
A greater fairness in the fiscal treatment of re-investment of profits by these enterprises would strengthen their self-financing capacities and would reinforce their investment capacity, thus allowing SMEs to participate in the economic upswing.
Sådanne initiativer ville desuden indebære den fordel, at iværksætterne mere frit ville kunne vælge mellem de eksisterende juridiske oprettelsesformer, der findes, uden i så høj grad at skulle skele til de skattemæssige konsekvenser på etableringstidspunktet.
Moreover, such initiatives would afford greater freedom tô entrepreneurs at the hour of choosing a legal status for their enterprises, as fiscal pressures affecting the decision would be largely eliminated.
Kommissionens henstilling bygger på en undersøgelse af situationen i hver af de tolv medlemsstater, som har fået en frist på et år til at efterleve henstillingen.
A study of the situation in each Member State forms the basis of this Recommendation. Member States have been granted one year to follow up on the Commission's Recommendation. mendation.
Oplysninger: Europa-Kommissionen GD XXIII - Erhvervspolitik — Ulrich TRAUTMANN rue de la Loi, 200 (AN 80) - B-1049 BRUXELLES Tlf.: +32-2/296.29.48 - Fax.: 32-2/295.97.84
DG XXIII — General Enterprise Policy — Ulrich TRAUTMANN rue de la Loi, 200 (AN80) — B-1049 BRUSSELS Tel.: +32-2/296.29.48 - Fax: +32-2/295.97.84
DET EUROPÆISKE OBSERVATIONSCENTER FOR SMV: De små virksomheder er de virkelige jobskabere
EUROPEAN OBSERVATORY FOR SMEs: small enterprises create the most employment
Mellem 1988 og 1993 blev der af småvirksomheder og »mikro-virksomheder« (0-99 ansatte) skabt 3 millioner job. Heraf blev en tredjedel frembragt af nyetablerede firmaer inden for navnlig distributions- og serviceerhvervene.
Between 1988 and 1993 small and micro enterprises created 3 million new jobs, of which one third are attributable to enterprise births, especially in distributive trades and other services, and they now offer employment to some 53 million people.
Sektoren beskæftiger nu omkring 53 mio. mennesker. Til gengæld har de mellemstore (100-499 ansatte) og de store virksomheder som følge af recessionen mistet flere arbejdspladser, end de har skabt siden 1988.
On the other hand, medium-sized and large enterprises have lost more jobs in the recession than they have generated since 1988, according to findings revealed in the Second Annual Report of the European Observatory for SMEs.
Denne uafhængige rapport er på bestilling af Kommissionen udarbejdet af tolv uafhængige forskningsinstitutter (ét pr. medlemsstat), fordelt inden for det europæiske netværk for SMV-forsk-ning (ENSR — European Network for SME Research).
The Report, commissioned by the European Commission, was produced by the twelve partner research institutes of the European Network for SME Research (ENSR), and was coordinated by EIM Small Business Research and Consultancy in the Netherlands.
I 1990 var der ifølge rapporten omkring 15,8 millioner virksomheder i Fællesskabets ikke-primære, private sektor. Over 99,9% af disse virksomheder havde under 500 ansatte og kom således ind under SMV-katego-rien.
The Report estimates that 15.8 million enterprises belonged to the non-primary private sector of the Community in 1990 , of which 99.9% were SMEs with less than 500 employees.
Et overvældende flertal heraf var »mikro-firmaer« (under 10 ansatte) nemlig omkring 14,7 mio. virksomheder, hvoraf næsten halvdelen — ca. 7 millioner — ikke havde nogen ansatte lønmodtagere.
The immense majority of these SMEs were 'micro enterprises' having less than 10 employees.
Der blev optalt 970.000 små virksomheder (10-99 ansatte), 70.000 mellemstore virksomheder (100-499 ansatte) og kun 13.000 store selskaber med 500 ansatte og derover.
There were an estimated 14.7 million micro firms, some 7 million of which had no salaried employees, 970,000 small firms (10-99 employees), 70,000 medium-sized firms (100-499 employees), and only about 13.000 large enterprises 500 employees or more.
I slutningen af 80'erne og begyndelsen af 90'erne har den selvstændige næringsdrift vundet indpas i praktisk talt alle EU-lande.
In the late eighties and early nineties self-employment increased in almost all Member States.
Antallet af selvstændige (nu omkring 17 mio.) er for Unionen som helhed vokset med ca. 2,5% om året.
For the European Union as a whole, the number of self-employed (around 17 million) grew by 2.5% annually.
Én ud af hver 8 nyetablerede var arbejdsløs året før sin etablering.
One out of eight newly self-employed were unemployed the year prior to setting up on their own.
I Spanien og Irland ligger tallet endda på én ud af fem.
This proportion reached as high as one in five in Spain and Ireland.
Ifølge Observationscenterets Årsberetning regnes åbningen af det indre marked for at være en fordel for SMV med hensyn til efterspørgsel, adgang til ressourcer og, hvad angår udviklingsperspektiver.
The Report confirms that the Internal Market is seen as having a positive effect on the business environment of SMEs in terms of demand factors, availability of resources and business development.
De konstaterede forskelle mellem staternes lovgivninger og tekniske standarder kan imidlertid stadig udgøre væsentlige forhindringer for internationaliseringen af SMV's aktiviteter. Endnu melder sektoren faktisk oftere om en for øget konkurrence end om en stigende eksport.
Nevertheless, differences in legislation and technical standards as well as difficulties in gaining access to information can still act as major residual barriers to international activities by SMEs, which continue to report an increase in competition more often than an increase in exports.
Dette uddannelsesmæssige efterslæb kan få drøje konsekvenser for SMV, idet en ringere uddannet arbejdsstyrke er mindre produktiv.
Training' geared to the needs and practices of SMEs, and which would facilitate the exchange of 'best prac­tice' policies applied in Member States in order to stimulate job creation by SMEs.
FINANSIERING AF SMV: En rapport fra bankfolkenes rundbordskonference: på vej mod et nyt partnerskab mellem banker og SMV
FINANCING SMEs: a report from the Round Table of Bankers: building a new partnership between banks and SMEs
De højtstående bankfolks rundbordskonference, som blev oprettet i juli 1993 på initiativ af Europa-Kommissær M. VANNI d'ARCHIRAFI, havde fået til opgave at udarbejde konkrete forslag for at forbedre SMV's adgang til finansiering samt at udvikle et bedre samarbejde mellem finansverdenen og SMV.
Set up in July 1993 on the initiative of Mr Vanni d'Archirafi, Member of the European Commission, the Round Table's task was to draw up practical proposals for giving SMEs better access to funding and to improve cooperation between SMEs and financial circles.
Rundbordskonferencens deltagere, som dels er højtstående bankfolk, dels repræsentanter fra SMV- og håndværkssektoren, mødes regelmæssigt og fremsatte den 19. maj 1994 en række henstillinger til medlemsstaterne, EU-institutio-nerne, bankverdenen og SMV-organisationerne.
The Round Table is composed of heads of financial institutions and representatives of SMEs and craft industries. Its members meet regularly and on 19 May 1994 they presented their recommendations to the Member States, the European Union, financial institutions, banks and SME organisations.
Angående bankkredit anbefaler rundbordskonferencen at forbedre kommunikationen mellem banker og SMV, at sikre en bedre uddannelse af bankpersonalet samt at afpasse udvalget af finansieringsmuligheder efter SMV's behov.
With regard to bank loans, the Round Table recommends that communication between banks and SMEs should be improved, bank staff should receive better training and the range of financial products should be better geared to SME needs.
For at lette adgangen til kreditoptagelse, slås der desuden til lyd for en større udnyttelse af de muligheder, der ligger i garantifondene og i selskaber med gensidig kautionering.
It also advocates a wider use of the facilities offered by the guarantee funds and mutual guarantee schemes in order to increase access to loans.
Hvad angår den nye europæiske investeringsfond (EIF), henstilles det fra rundbordskonferencen, at en betydelig del af fondens midler afsættes til hjælp til finansiering inden for SMV.
As to the European Investment Fund (EIF), the Round Table recommends earmarking a sizeable proportion of EIF operations for SME funding.
Angående SMVs egenkapital går rundbordskonferencen ind for en styrkelse af SMV's selvfinansieringskapacitet.
With regard to SMEs' equity, the Round Table urges the reinforcement of their self-financing capacity.
Medlemsstaterne opfordres til at forstærke strømmen af opsparingsmidler til SMV gennem stimulerende skatteforanstaltninger.
It advises Member States to use fiscal measures to help channel savings towards SMEs.
Konferencen skønner desuden, at SMV-kapitalen i højere grad skulle åbnes for offentligheden gennem støtte af udviklingen af et europæisk kapitalmarked for SMV eller ved ad skattemæssig vej at anspore til investering i SMV.
It also considers that public involvement in SME capital should be encouraged by supporting the development of a European capi­tal market for SMEs or by providing tax incentives for equity investment in SMEs.
Angående betalingsfrister mener rundbordskonferencen, at medlemsstaterne burde tilrettelægge lovmæssige foranstaltninger med henblik på at forbedre overholdelsen af de aftalte frister samt fremme anvendelsen af specifikke finansielle instrumenter (forsikringskredit m.v.) og samtidig formindske SMV's omkostninger ved brug af disse serviceydelser.
As regards payment periods, the Round Table considers that the Member States should introduce legislation to encourage compliance with agreed time limits and to promote financial instruments such as factoring and credit insurance by reducing the cost of such services to SMEs.
Angående iværksætternes lederevner anbefaler rundbordskonferencen, at der træffes foranstaltninger til en forbedret uddannelse af ledere på det finansielle område og at adgangen til ekstern rådgivning til virksomhederne lettes.
Lastly, with regard to the management skills of entrepreneurs, the Round Table recommends improvements in the personal training of entrepreneurs (particularly financial training) and better access to external business consultancy services.
Programmet INTERPRISE (initiativ til fremme af partnerskab mellem industri- og/eller servicevirksomheder i Europa) har til formål at stimulere kontakter mellem små og mellemstore virksomheder i Den Europæiske Union.
The INTERPRISE programme (initiative to encourage partnerships between industries and/or services in Europe) has been designed to stimulate contacts between small and medium-sized enterprises in the Com­munity.
Tre regioner fra tre medlemslande samarbejder om tilrettelæggelsen af et virksomhedstræf med henblik på at oprette bl.a. kommercielt, teknisk, finansielt og andet samarbejde.
Three regions from three Community countries need to join forces to set up business, technical or financial cooperation.
Et program med deltagelse af tre EU-regioner kan udvides med én eller flere regioner uden for Unionen.
Programmes involving three regions within Community may also be extended to include one or more regions from outside the European Union.
For at opnå støtte inden for rammerne af INTERPRISE-programmet, skal de pågældende programmer mindst omfatte følgende faser: identifikation og udvælgelse af virksomheder i de berørte områder, som er interesserede i at indgå en
Projects supported under INTERPRISE must include at least the following stages: identification and selection of firms in the regions concerned which are interested in establishing cooperation agreements with an enter­prise in another participating region; publication and distribution of a catalogue containing cooperation profiles; organisation of an event aimed at facilitating direct contacts between companies taking part (prearranged appointments, interpretation services).
Mødedage: 28.-30. september 1994 i DIJON (Frankrig) Deltagerlande: Frankrig, Tyskland, Italien, Spanien, Belgien Aktivitetssektorer: forædling af metal, plastic, gummi; elektricitet og elektronik; halvfabrikata; overfladebehandling, miljøvenlig teknologi, industriel vedligeholdelse Arrangører: Chambre régionale de commerce et d'industrie de Bourgogne — M. Marc SPIEGEL — M. Hervé POSTEL - rue Chevreul, 68 - B.P. 209 - F-21006 DIJON Cedex - Frankrig - Tlf.: +33-80.63.52.52 -Fax: +33-80.63.52.53 — Chambre de commerce et d'industrie de Strasbourg et du Bas-Rhin. Direction de l'Animation et de la Promotion industrielle. M.Maurice NAY — M. Charles ERTZBISCHOFF — place Gutenberg, 10 - F-67081 STRASBOURG Cedex - Frankrig — Tlf.: +33-88.75.25.25 - Fax: +3388.22.31.20
Sectors: sub-contracting in: metalworking; plastics; rubber; electricity and electronics; semi-finished products; surface treatments; clean technologies; industrial maintenance. Organisers: Chambre régionale de commerce et d'industrie de Bourgogne — M Marc SPIEGEL — M Hervé POSTEL — rue Chevreul, 68 — B.P. 209 — F-21006 DIJON Cedex — France — Tel.: + 33-80.63.52.52 — Fax: +33-80.63.52.53. — Chambre régionale de commerce et d'industrie de Strasbourg et du Bas-Rhin. Direction de l'Animation et de la Promotion Industrielle. — M Maurice NAY — M Charles ERTZBISCHOFF — place Gutenberg, 10 - F-67081 STRASBOURG Cedex - France - Tel.: +33-88-75.25.25 - Fax: +33-88.22.31.20.
Mødedage: 29. og 30. september 1994 i MAGDEBURG (Tyskland) Deltagerlande: Tyskland, Italien, Holland, Danmark Aktivitetssektorer: metallurgi, kemi, belysning og elektroteknologi Arrangør: TMT — Harald Emme & Partner — Kiebitzweg 12 — Postfach 2068 — D-31295 — BURGDORF - Tyskland - Tlf.: +49-5136.89960 - Fax: +49-5136.899066. Oplysningen Europa-Kommissionen GD XXIII - INTERPRISE - Geert HEIKENS Rue de la Loi, 200 (AN80) — B-1049 BRUXELLES Tlf.: +32-2/295.12.85 Fax: +32-2/295.17.40
Organisers: TMT — Harald Emme & Partner — Kiebitzweg, 12 — Postfach 2068 — D-31295 — BURGDORF — Germany — Tel.: +49-5136.899066 — Fax: +49-5136.899066. For further information: European Commission DG XXIII — INTERPRISE Geert HEIKENS rue de la Loi, 200 (AN80) B-1049 BRUSSELS Tel.: +32-2/295.12.85 Fax: +32-2/295.17.40
• »Håndværkserhvervene og de små virksomheder — nøglen til vækst, beskæftigelse og innovation« i Berlin, den 26.-27. september 1994.
• The Craft Sector and Small Enterprises, Keys to Growth, Employment and Innovation' Berlin, 26 and 27 September 1994.
Den første europæiske håndværkskonference, som fandt sted i oktober 1990 i Avignon (Frankrig) gjorde opmærksom på de mindste europæiske virksomheders væsentligste behov. Den 2. konfe­rence, som finder sted i Berlin, vil give et klart overblik over de nye perspektiver, som nu åbner sig for håndværkserhvervene og de små virksomheder.
After drawing attention to the needs of smaller enterprises in the European Community at the first European Conference on the Craft Sector (October 1990 in Avignon, France), the Berlin Conference aims at determining the new perspectives opening up to the craft sector and small enterprises.
Berlin­konferencen vil give lejlighed til at præci­sere iværksætternes forventninger og få ajourført EU­programments hovedprioriteter for de kom­mende år.
It will fur­nish an opportunity to pinpoint the expectations of entrepreneurs and to bring the major priorities of the Community programme up to date for the coming years.
Der er planlagt seks arbejdsgrupper (»workshops«): Workshop nr. 1: Håndværkssektoren og de små virkomheder i forhold til EU­politikkerne Workshop nr. 2: Samarbejdet med Østeuropa Workshop nr. 3: Erhvervsuddannelse og efteruddannelse af ledere og medhjælpende ægtefæller Workshop nr. 4: Styrkelse af de små virksomheders og håndværkserhvervenes konkurrenceevne Workshop nr. 5: Virksomhedernes finansiering og adgang til kredit Workshop nr. 6: Grænseegne — områder med muligheder eller risici for de små virksomheder
Six working groups are planned: Workshop 1: The Craft Sector and Small Enterprises in European Policies; Workshop 2: Cooperation with Eastern Europe; Workshop 3: Professional Training and Recycling for Executives and the 'Trailing Spouse'; Workshop 4: Strengthening the Competitiveness of Small Enterprises and the Craft Sector; Workshop 5: Financing Enterprises and Access to Credit; Workshop 6: Border Zones — Areas of Opportunity or Risk for Small Enterprises?
Konferencen er åben for håndværkssektorens og de små virksomheders repræsentative organisatio­ner, de faglige sammenslutninger, regeringsrepræsentanter og virksomhedsledere. Arrangementet finder sted i Berlin (International Congress Centre), den 26.­27. september 1994.
This Conference will be held at the International Congress Centre in Berlin on 26 and 27 September 1994 and is open to organisations representing small enterprises and the craft sector, trade associations, governmental representatives, and heads of enterprises.
• Ønskes yderligere oplysninger om konferencens indhold bedes henvendelse rettet til: — Europa-Kommissionen — Generaldirektorat XXIII »Virksomhedspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger« — Albrecht MULFINGER — Rue de la Loi, 200 (AN80) — B­1049 Bruxelles ­ Fax: +32­2/295.21.54 — i medlemsstaterne: de centrale, repræsentative håndværksorganisationer og ministerierne med ansvar for området små virksomheder og håndværkserhverv.
• For further information on Conference content, please contact: — European Commission — DG XXIII — 'Enterprise Policy, Commerce, Tourism and Social Economy' — Albrecht MULFINGER — rue de la Loi, 200 (AN80) — B­1049 BRUSSELS ­ Fax: +32­2/ 295.21.54. — in Member States: the central organisations representing the craft sector and ministries responsible for small enterprises and the craft sector.
Det sendes gratis til organisationer, foreninger, faggrupper, korresponderende medlem­mer af Kontoret for Virksomhedssamarbejde (BRE), til medlemmerne af BC­Net (Business Coope­ration Network), til Euro Info Centrene og til SMV­ledere, som udtrykker ønske om at modtage det.
It is distributed free of charge to busi­ness organisations, associations and groups and to correspondents of the Business Cooperation Centre (BRE) to members of the BC­NET (Business Cooperation Network) and to EURO­INFO CENTRES and to SME executives who request a copy.
De i nyhedsbrevet udtrykte synspunkter er ikke nødvendigvis i overensstemmelse med Europa­Kommissionens offi­cielle holdning.
The opinions expressed do not necessarily reflect the official views of the Commission of the European Communities.
De oplysninger, der gengives i dette Euro­Info, er rent informative og er ikke juri­disk bindende for Kommissionen.
The facts contained in this newsletter are given for information purposes only and do not legally bind the Commission.
Euro­Info er et redskab, der stilles til Deres rådighed.
* EURO­Info is at your service.
For oplysninger eller forslag, skriv venligst til Anne­Marie DE JONGHE — Europa­Kommissio­ nen­Generaldirektorat XXIII EURO­Info, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles, — fax: +32­2/295.21.54
For further information or suggestions, write to: Directorate General XXIII Enterprise Policy, Trade, Tourism and Cooperatives Anne­Marie DE JONGHE, Euro­Info ­ Rue de la Loi 200 (AN 80), Β ­ 1049 BRUSSELS ­ Fax: + 32­2/295.21.54
OVERDRAGELSE AF VIRKSOMHEDER: åbning af en bred høring
TRANSFER OF BUSINESSES: a wide-ranging consultation process is launched
I tusindvis af virksomheder, hovedsagelig SMV, forsvinder hvert år, fordi de ikke har kunnet overvinde vanskeligheder vedrørende overdragelse.
Thousands of businesses, mainly SMEs, disappear each year, because they are unable to overcome difficulties linked with passing them on to a successor.
Ifølge nylige skøn skyldes næsten 10% af firmalukningerne i EU en dårligt planlagt overdragelse. Herved sættes eksistensen af mindst 30.000 virksomheder og 300.000 arbejdspladser årligt på spil.
According to recent estimates, nearly 10% of cessations of business in the European Union are caused by a poorly­managed succession, affecting at least 30 000 businesses and 300 000 jobs per year.