natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa­Kommissionen har udarbejdet en vejledning specielt vedrørende målsætningen om og fastlæggelsen af diagnostiske referenceværdier.
The European Commission has prepared specific guidance on the aim and development of diagnostic reference levels.
­ Variansen (som regel den relative standardafvigelse) i observerede værdier for et sæt målinger udført nogenlunde samtidigt.
Reproducibility: see Precision, the measurements are often made over a period of time.
­ Spændingsforskellen (i kilovolt, kV) over anoden og katoden i røntgenrøret under en eksponering eller gennemlysning.
- Sensitivity; the property of the film emulsion directly related to the dose.
Statustest: - En test, som udføres for at vurdere udstyrs driftsstatus på et givet tidspunkt.
The speed is calculated as the x-axis cut-off at optical density 1.00 + Dmin, also called "speedpoint".
Strålekvalitet:
Speedpoint: see Speed
- Et mål for en røntgenstråles gennemtrængningsevne, som regel ved angivelse af rørspændingen og halwærdilaget.
Status tests: - Tests carried out to establish the functional status of equipment at a given time.
Sværtningsgrad:
Treshold contrast:
- Logaritmen af forholdet mellem intensiteten af lodret indfaldende lys på en film og den lysintensitet, som filmen transmitterer.
- The contrast that produces a just visible difference between two optical densities.
­ Den absolutte forskel mellem to enkeltmålinger (a og b) divideret med gennemsnittet af de to værdier efter følgende formel: ((a­b)/(l/2a+l/2b)) χ 100%.
- The potential difference (kilovolt, kV) applied across the anode and cathode of the X-ray tube during a radiographic exposure.
Ydelse:
Variation:
- Kermahastigheden i luft (målt uden tilbagespredning) pr belastningsenhed på en given afstand fra røntgenrørets fokus og ved angivne eksponeringsfaktorer.
- The absolute difference of two individual measurements (a and b) divided by the mean of those figures according: ((a-b)/(l/2a+l/2b)) χ 100%.
Driftskriterier for røntgen- (herunder stråleterapi) og nuklearmedicinske anlæg
Criteria for acceptability of radiological (including radiotherapy) and nuclear medicine instal­lations
Ò σ > eb ■vi Ul Ol Ò > Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): 7 EUR
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 7
Gennemførelsen af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
The implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources
Generaldirektorat Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse
Directorate-General Environment, Nuclear Safety and Civil Protection
Baggrund for direktivet
Background to the directive
Årsagerne til nitratproblemet
The causes of the nitrate problem
Direktivets forhistorie
History of the directive
Direktivets opbygning
Outline of the directive
Gennemførelse af direktivet
Implementation of the directive
Gennemførelsen i national ret
Transposition into national law
Udpegning af sårbare zoner
Designation of vulnerable zones
Ændring af direktivet?
Conclusion
1- Indledning
Introduction
Seks år efter vedtagelsen af nitratdirektivet ') har de fleste medlemsstater endnu ikke gennemført det.
Six years after the adoption of the nitrates directive (') most Member States have failed to implement it.
Forurening af vand med nitrater er derfor stadig et problem i alle Fællesskabets medlemsstater.
As a result, the pollution of waters by nitrates continues to be a problem in all the countries of the Community.
Mange kilder til drikkevand overskrider det niveau på 50 mg/l, der er fastsat af hensyn til sundheden både i direktivet om »overfladevand, som anvendes til fremstilling af drikkevand«2) og i »drikke vandsdirektivet«3).
Many sources of drinking water exceed the 50 mg/l level set on public health grounds in both the surface
Miljømæssigt set er tilførslen af nitrat fra medlemsstaterne til Nordsøen, Østersøen, Middelhavet og Sortehavet i særlig grad med til at forårsage eutrofiering.
Environmentally, the inputs of nitrate from Member States to the North Sea, Baltic Sea, Mediterranean and Black Sea are particularly significant in causing eutrophication.
Nitratforureningen er et yderst følsomt område inden for Fællesskabets miljøpolitik både pga. forureningens diffuse karakter, og fordi den største forurener, landbruget, er særlig sårbar over for ændringer i arealanvendelsen, som har indflydelse på landbrugsvirksomhedernes økonomiske levedygtighed. tighed.
The diffuse nature of nitrate pollution makes its reduction a challenge for Community environmental policies, a fact that is compounded by the principal polluters, the agricultural industry, being particularly vulnerable to land-use changes which impact upon their economic viability.
For seks år siden, i 1991, vedtog Rådet nitratdirektivet, der sigter på at nedbringe vandforurening forårsaget eller fremkaldt af nitrater, der stammer fra land bruget, og at forebygge yderligere forurening af denne art. Dette var et vigtigt skridt for udviklingen af en vandpolitik, da direktivet følger både princippet med at forureneren betaler og princippet med forebyggelse ved kilden og endvidere forsøger at begrænse diffus forurening.
Six years ago, in 1991, the Council adopted the nitrates directive, which sought to reduce water pollution caused or induced by nitrates from agricultural sources and to prevent further such pollution. This represented an important step in the development of water policy with the directive adhering to both the 'polluter pays' and the 'prevention at source' principles, and seeking to tackle diffuse pollution.
Selv om direktivets vigtigste foranstaltninger endnu ikke er truffet i mange af medlemsstaterne, er det allerede klart, at der hersker stor modstand mod direktivets krav i bestemte kredse, hvilket sandsynligvis bidrager til, at det ikke gennemføres tilfredsstillende rundt omkring i Fællesskabet.
Although the most significant of the directive's measures remain to be taken in many of the Member States, it is already apparent that there is strong resistance to the requirements of the directive in certain quarters, which is likely to be contributing to the poor state of implementation across the Community.
Kommissionen anser den nuværende situation for at være særdeles alvorlig.
The Commission considers the present situation to be extremely grave.
For øjeblikket løber der retssager mod 13 ud af de 15 medlemsstater for ikke have gennemført direktivet og/eller ikke at anvende det korrekt.
At the present time, 13 out of the 15 Member States are the subject of legal proceedings with respect to both the non-transposition and/or the incorrect application of the directive.
Nær værende rapport om direktivets gennemførelse, der skal udarbejdes i henhold til direktivets artikel 11, er derfor en passende lejlighed til at fremhæve medlemsstaternes betydelige forsinkelse med hensyn til direktivets gennemførelse og anvendelse.
This implementation report, required under Article 11 of the directive, represents therefore a timely opportunity to highlight the significant lack of progress made by Member States in their application of the directive.
Rapporten indledes med en kort redegørelse for direktivets baggrund, inden der foretages en analyse af den nuværende gennemførelsesstatus.
The report will commence with a brief examination of the background to the directive before analysis of the current status of implementation is presented.
Det sidste afsnit viser klart, hvorfor Kommissionen, i betragtning af den langsommelige gennem førelse, ikke anser det for at være hensigtsmæssigt at fremsætte noget forslag til ændring af direktivet på nuværende tidspunkt.
The final section clearly demonstrates why, given the tardy state of implementation, the Commission considers it inappropriate to come forward with proposals for a revision of the directive at this time.
I EU har koncentrationen af nitrat i drikkevand siden 1980 været reguleret af drikkevandsdirektivet.
In the European Union, the concentration of nitrate in drinking waters has been regulated since 1980 by the drinking water directive.
Dette fastlægger en vejledende værdi for nitrat på 25 mg/l og en tilladt maksimal koncentration på 50 mg/l. Disse værdier er i dag almindeligt accepteret af hensyn til menneskers sundhed, og det er for øvrigt meget sigende, at de ikke er blevet draget i tvivl af medlemsstaterne under forhandlingerne om Kommissionens forslag til en ændring af direktivet.
This establishes a guide level of nitrate of 25 mg/1 and a maximum admissible concentration of 50 mg/1. These levels are now widely accepted on human health grounds, and, significantly, have not been challenged by Member States during the negotiations on the Commission's proposal for a revision of the directive.
Nitrat i drikkevandet anses for at være et problem for folkesundheden, fordi nitrat hurtigt reduceres til nitrit i kroppen.
Nitrate in drinking waters is considered to be a public health problem because nitrate rapidly reduces to nitrite in the body.
Nitrits vigtigste virkning er oxidation af blodets hæmoglobin til methæmoglobin, som ikke er i stand til at transportere ilt ud til vævene.
The major effect of nitrite is the oxidation of blood haemoglobin to methaemoglobin which is unable to transport oxygen to the tissues.
Den reducerede ilttransport manifesterer sig navnlig i op til et halvt år gamle spædbørn, og forårsager her methæmoglobinæmi eller det blå baby-syndrom.
The reduced oxygen transport manifests itself particularly in young infants up to six months old, and causes the condition methaemoglobinaemia or blue-baby syndrome.
Dette fænomen er kun konstateret ved nitratniveauer væsentligt højere end 50 mg/l, og derfor yder denne værdi tilstrækkelig beskyttelse herimod.
This phenomenon has only been observed at nitrate levels significantly above the 50 mg/1 level; therefore, this level delivers sufficient protection against this occurring.
Endvidere reagerer nitrit med forbindelser i maven, så der dannes produkter, der har vist sig at være kræftfremkaldende hos mange dyrearter, idet det dog for øjeblikket kun formodes at være forbundet med kræft hos mennesker.
In addition, nitrite reacts with compounds in the stomach to form products which have been found to be carcinogenic in many animal species, although the link to cancer in humans is at the moment suggestive.
Tilsammen er disse to faktorer imidlertid fuldt tilstrækkelige til at begrunde forsigtighed ved fastlæggelsen af denne parameter 4).
Nevertheless, these two factors together totally justify a precautionary approach being taken in the establishment of this parameter (4).
The Dobris Assessment5) citerer modelberegnede koncentrationer af nitrat, der udvaskes fra landbrugsjorder, som tyder på, at 87 % af landbrugsarealet i Euro pa har nitratkoncentrationer i grundvandet, som ligger højere end den vejledende værdi på 25 mg/l, og at 22 % ligger højere end 50 mg/l. I mange områder stiger disse niveauer, således at eksisterende drikkevandskilder må lukkes eller der må gennemføres dyre rensningsprocesser på forbrugernes regning.
The Dobfis assessment (5) quotes model concentrations of nitrate leaching from agricultural soils that indicate that 87 % of the agricultural area in Europe has nitrate concentrations in the groundwater that are above the guide-level value of 25 mg/1, and 22 % that are above the 50 mg/1 level. In many areas, these levels are increasing with existing sources of drinking water having to be closed or being subject to expensive treatment processes at the expense of the consumer.
Høje nitratkoncentrationer yder også et væsentligt bidrag til eutrofiering, navnlig i hav- og kystområder. I disse områder stimulerer de til omfattende algevækst, som fører til markante ændringer af økosystemets karakter, og ofte til dets ødelæggelse.
Elevated levels of nitrates are also significant contributors to eutrophication, particularly in marine and coastal areas.
Det er konstateret, at store områder langs Nordsøens kyster lider af eutrofiering, og det samme gælder en række Middelhavsområder.
Large areas of the North Sea coastlines have been identified as suffering from eutrophication, as well as areas of the Mediterranean.
Den mest effektive metode til at begrænse denne eutrofiering er at begrænse tilførslen af nitrat og andre nitrogenkilder.
The most efficient way of reducing such eutrophication is to reduce the inputs of nitrate and other nitrogen sources.
Det er også relevant at bemærke sig, at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i april 1997 revurderede deres vejledende værdier for nitrat og nitrit i drikkevand og på grundlag af den nyeste videnskabelige dokumentation konkluderede, at værdien på 50 mg/l bør fastholdes. D. Stanners, R Bourdeau, Eds., Europe's Environment — the Dobris Assessment, the European Environmental Agency, 1995.
(") It is also relevant to note that, in April 1997, the World Health Organisation reviewed their guideline value for nitrate and nitrite in drinking water, and concluded that, on the basis of the latest scientific evidence, the value of 50 mg/1 should be maintained.
I efterkrigstiden har landbrugspolitikken navnlig været koncentreret om størst mulig produktion.
Overall, the policy, which has been very successful in achieving increased production, has had what can now be seen to be a detrimental effect on the environment.
Prisstøtte og garanterede markeder har haft tendens til at med føre intensive produktionsmetoder. Dette har været tilfældet i EU med den fælles landbrugspolitik som i andre lande.
In the context of nitrate pollution, intensive production has resulted in increased use of chemical fertilisers, and, more significantly, large numbers of livestock being concentrated on small areas of land.
Generelt har denne politik, som har været meget succesrig med hensyn til at opnå øget produktion, haft hvad der nu kan ses at være en ødelæggende virkning for miljøet.
In some regions of the EU, intensive livestock production has led to structural exceedances of the quantities of manure produced.
Der er med andre ord mere gødning, end der kan udspredes på markerne uden at forårsage nitratforurening.
In other words, there is more manure than can be disposed of on land without causing nitrate pollution.
Der kan gå mange år, inden de nitrater, der er trængt ned i jordbunden,og den efterfølgende forurening når frem til et vandområde.
It can take many years for nitrate pollution to reach a water body once it has left the soil rooting zone.
Faktisk er de høje nitrat koncentrationer i vandet i dag forårsaget af landbrugets produktionsmetoder igennem de sidste årtier.
Indeed much of the high concentrations of nitrate in waters today has been caused by agricultural practices of past decades.
På samme måde er nutidens landbrugsmetoder bestemmende for omfanget af den fremtidige nitratforurening ").
It also follows that today's agricultural practices will determine future nitrate pollution levels (6).
Der er ingen tvivl om, at landbrugets produktionsmetoder set ud fra et miljømæssigt synspunkt er blevet bedre i løbet af de seneste ti år, men det forholder sig dog stadig således, at landbrugsmetoder og strukturel overproduktion bidrager til nitratforureningen.
There is no doubt that agricultural practices have improved from an environmental point of view during the last decade, but it is still the case that agricultural practices and structural exceedances contribute to nitrate pollution.
Det er derfor stadig nødvendigt, at de nuværende landbrugsmetoder ændres.
It remains necessary, therefore, for there to be changes to current agricultural practices.
Det Europæiske Fællesskab er forpligtet til at anvende forureneren betaler-princippet.
The European Community is committed to the application of the 'polluter pays' principle.
I forbindelse med nitratdirektivet betyder dette, at omkostningerne ved de foranstaltninger, der er nødvendige for at ændre de nuværende metoder og for at begrænse forureningen, bør bæres af landbrugerne selv.
In the context of the nitrates directive, this means that the cost of the measures necessary to change current practices to reduce pollution should be borne by the agricultural operators themselves.
Ændringer i den fælles landbrugspolitik, som MacSharry-reformerne i 1992, der førte til reduceret prisstøtte og til forordningen om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget7), vil bidrage til denne politik, og det samme kan blive tilfældet med eventuelle yder ligere reformer, der flytter vægten væk fra produktionsstøtte.
Changes in the common agricultural policy, such as the Mac Sharry reforms of 1992 that led to reductions in support prices and the agri-environment regulation (7), will assist this policy, as could any further reforms that shift the emphasis away from support for production.
På ministerseminaret om vand i Frankfurt i 1988 blev den gældende lovgivning taget op til fornyet overvejelse, og der blev fundet en række muligheder for for bedringer og huller, som kunne stoppes.
In 1988 the Frankfurt ministerial seminar on water reviewed the existing legislation and identified a number of improvements that could be made and gaps that could be filled.
Hidtil har dette ført til Rådets vedtagelse af direktivet om rensning af byspiIdevand 8) og nitratdirektivet.
So far, this has resulted in the adoption by the Council of the urban waste water treatment directive (8) and the nitrates directive.
Dette er særlig relevant for de associerede lande i Central- og Østeuropa, da det er sandsynligt, at enhver intensivering af landbruget svarende til den, der har foregået i Vesteuropa i efter krigsårene, vil føre til stigende forurening af vandet med nitrat fra landbrugskilder.
(*) This is of particular pertinence to the associated countries of central and eastern Europe, as it is likely that any intensification of agriculture similar to that which occurred in western Europe during the post-war period will lead to an increase in the pollution of waters by nitrates from agricultural sources.
EFT L 215 af 30.7.1992, s. 85, Rådets forordning nr. 2078/92 af 30.6.1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje.
O Council Regulation (EEC) No 2078/92 of 30 June 1992 on agricultural production methods compatible with the requirements of the protection of the environment and the maintenance of the countryside (OJ L 215, 30.7.1992, p. 85).
EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40, Rådets direktiv 91/27 l/EØF af 21.5.1991 om rensning af byspildevand.
(8) Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 40).
Direktivet har et dobbelt formål: at nedbringe vandforurening forårsaget eller fremkaldt af nitrater, der stammer fra landbruget, og at forebygge yderligere for urening af denne art. Direktivet søger at nå disse mål ved at kræve, at medlemsstaterne kortlægger vandområder, der er berørt af forurening, eller som kan blive berørt af forurening, og udpege disse vandområder som sårbare zoner '2) på grundlag af resultaterne fra direktivets overvågningskrav.
The objectives of the directive are twofold: to reduce water pollution caused or induced by nitrates from agricultural sources; and to prevent further such pollution.
For disse zoner skal medlemsstaterne udarbejde handlingsprogrammer, som indeholder obligatoriske foranstaltninger med hensyn til produktionsmetoder, herunder fastlæggelse af den maksimale mængde husdyrgødning, der hvert år må tilføres jorden.
These the directive seeks to ensure by requiring Member States to identify waters affected by pollution and waters which could be affected by pollution and designating these areas as 'vulnerable zones' (12) on the basis of the results of monitoring requirements in the directive.
Med lemsstaterne skal også indføre mindst én kodeks for godt landmandskab, som gennemføres på frivillig basis uden for sårbare zoner, men er obligatorisk inden for disse zoner.
In these zones the Member States must draw up action programmes which contain mandatory measures concerning agricultural practices, including the stipulation of maximum amounts of manure that can be applied to land every year.
Medlemsstaterne skal overvåge nitratkoncentrationerne i vandet, så de kan vurdere virkningerne af de gennemførte foranstaltninger.
Member States are also bound to establish at least one code of good agricultural practice which is implemented on a voluntary basis outside the vulnerable zones, and is mandatory within them.
,2) Hvor en medlemsstat udpeger hele dets territorium under direktivets artikel 3, stk. 5, benæv nes det teknisk set ikke en sårbar zone. Kravene til disse områder er imidlertid nøjagtigt de samme.
The timetable for the implementation of the directive can be found in Table 1 below.
Tidsplanen for direktivets gennemførelse er angivet i nedenstående figur 1.
The timetable for the implementation of the directive
Fastsat gen nemførel
Stipulated completion date (13)
Gennemførelse i national ret Overvågning Udpegning af sårbare zoner Udarbejdelse af kodeks for godt landmandskab Udarbejdelse af første fireårige handlingsprogram Forelæggelse af sammenfattende rapport for Kommissionen Færdiggørelse af revisionen af udpegede zoner Start på det år, hvor der højst må tilføres 210 kg N pr. ha Afslutning af det første handlingsprogram Start på det år, hvor der højst må tilføres 170 kg N pr. ha Afslutning af det andet handlingsprogram
Establishment of first fouryear action programme Submission of summary report to Commission Completion of the review of designations Start of the year during which a maximum of 210 kg of nitrogen per hectare may be applied Completion of first action programme Start of the year during which a maximum of 170 kg of nitrogen per hectare may be applied Completion of second action programme
') Fristerne følger Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71, af 3.6.1971 om fastsættelse af regler om tidsfrister, datoer og tidspunkter, EFT L 124 af 8.6.1971, s. 1.
(") These follow Council Regulation (EEC, Euratom) No 1182/71 of 3 June 1971 determining the rules applicable to periods, dates and time limits (OJ L 124, 8.6.1971, p. 1).
Direktivet skal gennemføres lige hurtigt i alle medlemsstater.
The implementation of the directive should proceed at the same speed in all Member States.
Østrig, Finland og Sverige, der tiltrådte EU den 1.1.1995, har ikke fået særlige dispensationer.
Austria, Finland and Sweden, who joined the EU on 1 January 1995, receive no special dispensations.
Ifølge direktivets artikel 12 skal medlemsstaterne »sætte de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden to år fra dets meddelelse«, dvs. senest den 20.12.1993.
Article 12 of the directive states that Member States must 'bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with the Directive within two years of its notification', i.e. by 20 December 1993.
Fire år efter udløbet af denne frist er kun fire medlemsstater blevet anset for at have opfyldt deres forpligtelser.
Four years after the deadline, only four Member States have been judged to have complied with their obligations.
Figur 2 viser, hvornår medlemsstaterne har meddelt deres gennemførelsesforan­staltninger, og hvorvidt Kommissionen finder, at de har opfyldt deres forpligtel­ser.
Table 2 indicates the date on which the Member State communicated transposing measures and whether the Commission considers that these fulfil their obligations.
Figur 2: Gennemførelsen af direktivet i national ret (pr. 30.7.1997)
Table 2. The transposition of the directive into national law (as of 30 July 1997)
Meddelelsesdato [sidste frist 20.12.1993 ")]
Date of communication (Date due, 20.12.1993 (14))
Foranstalt­ninger tilfredsstillende
Conformity of measures
— Ja Ved at blive undersøgt Nej
Check ongoing No