natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De essentielle fedtsyrer i strukturelle lipider i nervevæv og andre væv er først og fremmest langkædede flerumættede fedtsyrer (LCP) med 20 eller 22 kulstofatomer, såsom arachidon- (20:4 n-6) og docosahexaensyre (22:6 n-3).
The essential fatty acids in structural lipids of neural and other tissues are primarily long-chain polyunsaturated fatty acids (LCP) with 20 and 22 carbon atoms, such as arachidonic (20:4 n-6) and docosahexaenoic (22:6 n-3) acids.
Spædbørn med lav fødselsvægt synes at være ude af stand til at syntetisere tilstrækkelige mængder LCP fra forstadierne linolsyre (18:2 n-6) og alfa-linolensyre (18:3 n-3) i kosten, og har derfor behov for tilførsel af LCP med kosten for at sikre optimal funktionel udvikling (26).
Infants with low birth weights appear to be unable to synthesize sufficient amounts of LCP from the dietary precursors linoleic (18:2 n-6) and alphalinolenlc (18:3 n-3) and, therefore, require a dietary supply of LCP for optimal functional development (26).
Det er endnu uvist hvorvidt sunde, fuldbårne spædbørn også kan drage fordel af et tilskud af præformeret LCP.
It is not yet known whether healthy infants born at term will also benefit from a dietary supply of preformed LCP.
Komitéen er imidlertid ikke imod muligheden af at tilsætte disse til modermælkserstatninger, forudsat at det resulterende indhold af n-3 og n-6 LCP svarer til det, der forekommer i brystmælk i Europa (32).
However, the Committee does not object to the possibility of adding them in infant formulae provided that the resulting content in n-3 and n-6 LCP is similar to that present in breast-milk in Europe (32).
Hvis derfor præformeret LCP tilsættes, bør indholdet af n-6 LCP'er ikke overstige 2% og af n-3 LCP'er ikke overstige 1% af det samlede fedtsyreindhold; endvidere bør indholdet af eicosapentaensyre (20:5 n-3) ikke overstige indholdet af docosahexaensyre.
Therefore if preformed LCP are added the content of n-6 LCPs should not exceed 2 % and that of n-3 LCPs should not exceed 1 % of total fatty acid content ; in addition the eicosapentaenoic acid (20:5 n-3) content should not exceed that of docosahexaenoic acid.
Det er veldokumneteret, at spædbørn, der lider af læsioner af tarmens slimhinde optager saccharose bedre end lactose (44, 45), selvom saccharase-aktiviteten er reduceret under disse omstændigheder (46).
It is a well-established fact that infants suffering from lesions of the intestinal mucosa absorb sucrose better than lactose (44, 45), even though saccharasa activity is reduced in these circumstances (46).
Mens lactase-aktivitet er den begrænsende faktor for lactose, er saccharase ikke en begrænsende faktor for saccharoseoptagelse; denne begrænses af overførsel af glucose og fructose, der hidrører fra dets hydrolyse (47).
Whereas lactase activity is the limiting factor for lactose, saccharase is not a limiting factor for sucrose absorption; what limits it is the transfer of glucose and fructose resulting from its hydrolysis (47).
Komitéen tog imidlertid i betragtning, at direktiv 91/321/EØF kun vedrører modermælkserstatning beregnet til sunde spædbørn i Fællesskabet, og at den følgelig ikke behøvede at tage hensyn til patologiske tilfælde. Da der ikke forelå anden dokumentation, som kunne begrunde en ændring af direktivet i denne retning, besluttede Komitéen at bevare bestemmelserne vedrørende kulhydratindholdet i modermælkserstatninger.
The Committee considered, however, that Directive 91/321/EEC relates only to formulae intended for healthy infants in the Community and that consequently it did not have to take account of pathological situations.
Hovedargumentet i USA for berigelse af modermælkserstatning med højere jernkoncentrationer er, at det er for at forebygge jernmangel hos højrisiko-befolkningsgrupper.
The important argument in the United States to enrich infant formulae with higher iron concentrations is to prevent iron deficiency in high risk populations.
Det er rapporteret, at i USA er forekomsten af jernmangel i sådanne højrisiki '-efolkningsgrupper faldet betydeligt på grund af deltagelse i det særlige supplerende levnedsmiddelprogram for kvinder, spædbørn og børn ("Special Supplemental Food Program for Women, Infants and Children - WIC") (48).
It has been reported that because of the participation in the "Special Supplemental Food Program for Women, Infants and Children (WIC)" in the United States the incidence of iron deficiency in such high risk populations has considerably decreased (48).
Der forekommer sjældent jernmangelanæmi i det første leveår hos spædbørn, som indtager modermælkserstatning med en jernkoncentration på ca. 12 mg/100 kcal (49).
Infants fed formulae in which the concentration of iron is approximately 12 mg/100 kcal rarely present iron deficiency anaemia in the first year of life (49).
Selvom jernmangelanæmi i det første leveår kan konstateres i europæiske lande, er forekomsten heraf ikke et større folkesundhedsproblem.
Although iron deficiency anaemia during the first year of life is observed in European countries, its prevalence is not a major public health problem.
Supplerende levnedsmidler af god kvalitet (kød, kornprodukter, grøntsager og frugt) indføres i de fleste europæiske lande i 3-5-måneders alderen (50) og anvendelse af tilskudsblandinger med et højere jernindhold (op til 2 mg/100kcal) i alderen 6-12 måneder er vidt udbredt.
Additional food of good quality (meat, cereals, vegetables and fruits) are introduced in most European countries at 35 months of age (50) and the use of follow-on milks with a higher iron content (up to 2 mg/100 kcal) in the age period 6-12 months has been widely accepted.
Der foreligger ingen langtidsundersøgelser, som sammenligner hvordan modermælkserstatninger beriget med forskelligt jernindhold påvirker jernstatus.
No long term studies are available comparing the effects on iron status of infant formulae enriched with different iron contents.
Spædbørn, som indtog modermælkserstatning beriget med 6 mg jern pr. liter (0,9 mg/100kcal) op til 9 måneder med supplerende frugt og grøntsager fra 3 måneder og kornprodukter (med 40 mg jern/kg) og kød fra 56 måneder havde tilfredsstillende hæmatologiske parametre ved 9-måneders alderen (51).
Infants receiving milk formulae with 6 mg iron per litre (0.9 mg/100 kcal) up to 9 months with additional fruits and vegetables from 3 months and cereals (with 40 mg iron/kg) and meat from 5 to 6 months had satisfactory haematological parameters at the age of 9 months (51).
Der kan være to ulemper ved for stort jernindhold i modermælkserstatning: jerns mulige vekselvirkning med optagelsen af sporstoffer samt en mulig forøgelse af foruddisponeringen for infektioner.
There may be two disadvantages of iron excess in infant formulae : the possible interaction of iron with the absorption of trace elements and the possible increase of the predisposition to infections.
Der foreligger rent faktisk dokumentation for vekselvirkning mellem jern og mangan (52) og jern og kobber (53).
Indeed there is evidence for an interaction between iron and manganese (52) and iron and copper (53).
En række undersøgelser af vekselvirkningen mellem jern og zink udviser modstridende resultater (54-56).
Several studies in the interaction between iron and zinc demonstrate conflicting results (54-56).
På den anden side er det rapporteret, at spædbørn, som indtog jernberiget modermælkserstatning (5 mg/l) havde et stort antal E. coli og et lavt antal bifidobakterier i den fækale flora.
On the other hand, it has been reported that infants fed iron-fortified formulae (5 mg/1) had high counts of E. coli and low counts of bifidobacteria in the faecal flora.
Spædbørn, som indtog uberiget modermælkserstatning havde en tarmflora, der i højere grad mindede om den i forbindelse med brystmælk (57).
Infants fed unfortified formula had an intestinal flora more comparable to breast milk (57).
Det fremgik af undersøgelser over jerntilskuds effekt på valleprotein- og kaseinbaserede modermælkserstatninger, at både proteintypen og jernindhold påvirkede den fækale flora (58). Der foreligger ingen overbevisende dokumentation for, at jernberigelse påvirker forekomsten af infektioner.
Studying the effect of iron supplementation to whey and casein based infant formulae, both the type of protein and iron content had an effect on faecal flora (58).
Det ville kræve en meget stor undersøgelsespopulation at påvise en sådan effekt i en komparativ undersøgelse.
It would require a very large study population to demonstrate such an effect in a comparative study.
Under hensyntagen til den mulige vekselvirkning mellem jernoptagelse og optagelse af en række sporstoffer, jernoverskuds mulige virkning på forekomsten af infektioner, og eftersom der ikke foreligger dokumentation for, at et jernindhold, der falder inden for de i øjeblikket tilladte grænser medfører en ringere jernstatus, har Komitéen besluttet, at der ikke er grund til at ændre de i øjeblikket accepterede grænseværdier for jern i modermælkserstatninger i Europa.
In view of the possible interaction between iron absorption and the absorption of some trace elements, the possible effects of iron excess on the prevalence of infections and since there is no evidence that an iron content falling within the limits currently authorised results in a worse iron status, the Committee has decided that there is no reason to change the present day accepted limits for iron in infant formulae in Europe.
Selen (Se) er en nødvendig bestanddel af glutathion peroxydase (GSH­Px), et enzym, som katalyserer reduktionen af hydroperoxyder, som hidrører fra den oxyderende metabolisering af flerumættede membran­phospholipider og xenobiotica (59).
Selenium (Se) is an element of the active site of glutathione peroxydase (GSH-Px), an enzyme which catalyses the reduction of hydroperoxydes resulting from the oxidative metabolism of polyunsaturated membrane phospholipids and xenobiotics (59).
Deiodinase I, det enzym, som er ansvarlig for triiodothyronin­produktion, er også et selenoenzym og deiodinase I og II reagerer på selenitilførsel (60). Hos mennesker er der, bortset fra Keshans cardiomyopati og Kaschin­Becks chondrodystrofi, som er beskrevet i områder i Kina med endemisk Se­mangel, kun observeret klare tegn på selenmangel ved protein­energiunderernæring, total parenteral ernæring over lang tid (TPN), og ved visse medfødte stofskiftefejl (61).
The deiodinase I enzyme responsible for triiodothyronine production is also a selenoenzyme and the deiodinases I and II are responsive to selenium intake (60).
Selentilførslen til brysternærede spædbørn, der modtager mælkeerstatning baseret på komælks­ eller soyaprotein med et selenindhold på mere end 10­15 μg/l, er mere end tilstrækkelig til at dække deres behov (61).
The selenium intake of breastfed babies and infants receiving formulae based on cow's milk or soya protein, with a selenium content of more than 10-15 μg/l, is certainly enough to cover their requirements (61).
Ikke desto mindre er selenindholdet i modermælkserstatninger i en række europæiske lande på under 10 μg/l, og endda så lavt som 3­5 μg/l hvilket betyder at "den minimale referencetilførsel" på 4 μg til 6 μg pr. dag (62) ikke kan overholdes (63). Følgelig tillades det at tilsætte selen til modermælkserstatning i de tilfælde, hvor selenindholdet naturligt ville ligge under 0,25 μg/100kJ (1 μg/100 kcal).
In a number of European countries the selenium content of infant formulae is nonetheless under 10 μg/l, and even as low as 35 μg/l, meaning that the "minimum reference intake" of 4 to 6 μg/day (62) could be not covered (63).
Natriumselenat og ­selenit, selenmethionin eller selenberiget gær, forudsat at gærens selenmethioninkoncentration er tilstrækkelig standardiseret, vil kunne anvendes til dette formål.
Sodium selenate and selenite, selenomethionine or selenium enriched yeasts, provided that the selenomethionine concentration of these yeasts is well standardized, should be permissible to this effect.
For at holde en tilstrækkelig sikkerhedsmargin, bør det maksimale selenindhold ved tilsætning ikke overstige 0,7 μg/l 00 kJ (3 ug/100 kcal).
In order to maintain a sufficient margin of security, the maximum content of selenium, if added, should not exceed 0.7 μg/lΓJ0 kJ (3 μ^/ΙΟΟ kcal).
Indtil for nylig mente man, at modermælk indeholdt mellem 40 μg og 80 μg chrom pr. liter, og det var almindeligt antaget, at komælk havde et lavere chromindhold end modermælk.
Until recently, human milk was thought to contain between 40 and 80 μg of chromium per litre and it was generally accepted that cow's milk had a lower chromium content than human milk.
Da de tekniske vanskeligheder i forbindelse med måling og forurening af prøver var overvundet, viste det sig, at den reelle chromkoncentration i modermælk gennemsnitlig var 0,3­0,4 μg/l (65, 66).
Once the technical problems concerning measurement and sample contamination had been eliminated, it emerged that the real chromium concentration in human milk was on average of 0.3-0.4 μg/l (65, 66).
Følgelig overskrider den anslåede chromtilførsel til brysternærede børn ikke 0,3 μg/dag (0,05 μg/kg).
Consequently the estimated average chromium intake of breastfed infants does not exceed 0.3 μg/day (0.05 μg/kg).
Eftersom der konsekvent forekommer chrom i høje koncentrationer i menneskevæv i de første få leveuger, er det højst usandsynligt, at chrom i modermælk spiller en betydelig rolle i ernæringen af unge spædbørn.
Since chromium was consistently found in high concentrations in human tissues during the first few weeks of life, it is highly unlikely that the chromium in mother's milk plays any significant role in the nutrition of young infants.
Der er da heller ikke konstateret chrommangel hos unge spædbørn, bortset fra glucosetolerancesygdomme, der reagerer på chromtilskud, i visse tilfælde af protein­energi­underernæring (67).
Indeed no signs of chromium deficiency have been detected in young infants, except for glucose tolerance disorders responding to chromium supplementation in certain cases of protein-energy malnutrition (67).
Selvom der ikke foreligger nyere data vedrørende chromindholdet i modermælkserstatninger, er der intet der tyder på, at chromtilskud til sådanne mælkeerstatninger er hverken nødvendigt eller ønskværdigt.
Although no recent data on the chromium content of infant formulae are available, there is nothing to suggest that chromium supplementation of such formulae is either necessary or desirable.
Molybdæn (Mo) er et af de grundstoffer, som indgår i forskellige enzymer, herunder sulfit­oxydase, som katalyserer oxydations­reduktions­reaktioner (68).
Molybdenum (Mo) is one of the elements which make up various enzymes, including sulphite oxydase, which catalyse oxydation reduction reactions (68).
Den tilstrækkelige og sundhedsmæssigt forsvarlige tilførsel er anslået til 0,5­1,5 μg/kg/dag hos spædbørn, børn og unge (62).
The adequate and safe intake has been estimated at 0.5-1.5 μg/kg/day in infants, children and adolescents (62).
Brystmælk indeholder 1­2 μg/l efter 1 måneds amning (69), mens molybdænindholdet i komælk er 30­70 μg/l (70). Indtil nu er der ikke beskrevet kliniske eller biokemiske sygdomme hos spædbørn og børn, som kan tilskrives molybdænmangel.
Breast milk contains 12 μg/l at 1 month lactation (69), whereas the molybdenum content of cow's milk is 30-70 μg/l (70).
Kun arvelig sulfit­oxydasemangel gør det muligt at iagttage molybdæns afgørende rolle for fostrets og barnets udvikling (68).
Only hereditary deficiencies in sulphite oxydase enable us to affirm the essential role of molybdenum for the development of the foetus and the child (68).
Komitéen finder således ingen begrundelse for tilsætning af molybdæn til modermælkserstatninger eller tilskudsblandinger.
The Committee can thus find no justification for supplementing infant formulae or follow-on formulae with molybdenum.
De nye data vedrørende småbørns vitaminbehov, der foreligger, begrunder ikke en ændring af direktiv 91/321/EØF om hovedkravene til sammensætning af modermælkserstatninger.
The new data which have become available regarding the young child's vitamin requirements do not justify amending Directive 91/321/EEC with regard to the essential composition criteria for infant formulae.
Det bør imidlertid bemærkes, at der var en fejl i Komitéens udtalelse, vedtaget i i 1983: de anførte værdier for nicotinamid (60 μg/100 kJ eller 250 μg/100 kcal) er minimumsværdierne udtrykt som nicotinamid og ikke m niacin­ækvivalenter (NE).
It should be noted, however, that there was an error in the Committee report adopted in 1983: the figures given for nicotinamide (60 μg/100 kJ or 250 μg/100 kcal) are the minimum values expressed in terms of nicotinamide and not in niacin equivalents (NE).
De skal derfor ændres til 0,2 mg-NE/100kJ og 0,8 mgNE/100kcal.
They should therefore be replaced by 0.2 mg-NE/100kJ and 0.8 mg-NE/100kcal.
Hovedkrav til tilskudsblandinger
Essential requirements for follow-on formulae
Bestemmelserne om det minimale og maksimale fedtstofindhold i tilskudsblandinger er uændrede: minimumsværdien på 3,3 g/100 kcal er acceptabel i forbindelse med en allerede varieret kost, selvom ESPGAN for nylig gav udtryk for at foretrække 4 g/100 kcal snarere end den tidligere accepterede værdi på 3 g/100 kcal (71).
The provisions relating to the minimum and maximum fat content of follow-on formulae remain unchanged: the minimum value of 3.3 g/100 kcal is acceptable in the context of an already varied diet, even though ESPGAN recently expressed a preference for 4 g/100 kcal rather than the previously accepted figure of 3 g/100 kcal (71).
Forbudet mod anvendelse af sesamfrø­ og bomuldsfrøolie opretholdes (jfr. afsnit 13).
The prohibition on the use of sesame seed oil and cotton seed oil is maintained (cf § 13).
Der foreslås samme øvre grænse for /rans­fedtsyrer som for modermælkserstatninger (jfr. afsnit 14).
The same upper limit for trans fatty acid content as that proposed for infant formulae is suggested (cf § 14).
Det maksimale indhold af laurin­ og myristinsyre i tilskudsblandinger bør fortsat være 15% for hver af det samlede fedtsyreindhold (jfr. afsnit 15).
The maximum lauric and myristic acid contents in follow-on formulae should remain 15% each of the total fat content (cf § 15).
Endvidere bør erucinsyreindholdet i tilskudsblandinger ikke overstige 1% af det samlede fedtsyreindhold (jfr. afsnit 16).
Moreover erucic acid content of follow-on formulae should not exceed 1% of total fatty acids (cf § 16).
Specifikationerne vedrørende flerumættede fedtsyrer er uændrede.
There is no change to the specifications relating to polyunsaturated fatty acids.
4.2 Andre krav til sammensætningen
4.2 Other composition criteria
Bestemmelserne om energi­, protein­, kulhydrat­, mineral­ og vitaminindholdet i bilag 11 til direktiv 91/321/EØF er uændrede.
The provisions relating to the energy, protein, carbohydrate, mineral and vitamin contents given in Annex 11 to Directive 91/321/EEC remain unchanged.
Komitéen var bekymret for, at den nuværende mulighed for at lade saccharose udgøre 20% af det samlede kulhydrat i tilskudblandinger, muligvis bidrager til caries i tænderne hos spædbørn og småbørn.
The Committee were concerned that the existing provision for the use of 20% of total carbohydrate as sucrose in follow-on infant formulae may contribute to dental caries in infants and young children.
Komitéen har derfor til hensigt i fremtiden at se nærmere på dette problem.
Therefore the Committee propose to examine this issue in the future.
Anvendelse af tilskudsblandinger
Use of follow-on formulae
I dens rapport af 27. april 1983 udtalte Komitéen, at tilskudsblandinger kunne gives til spædbørn fra 4-måneders alderen og til småbørn.
In its report of 27 April 1983 the Committee had considered that follow-on formulae could be used by infants over the age of 4 months and young children.
Denne holdning var i overensstemmelse med rekommandationerne fra ESPGAN og er inkluderet i den relevante Codex Alimentarius Standard (CODEX STAN 156-1987).
This position was in agreement with the recommendations of ESPGAN and is included in the relevant Codex Alimentarius Standard (CODEX STAN 156-1987).
Imidlertid begrænser direktiv 91/321/EØF udtrykket "tilskudsblandinger" til at betyde "levnedsmidler, som er bestemt til at udgøre den særlige kost til spædbørn på mere end fire måneder".
However, Directive 91/321/EEC restricts the term "follow-on foods'" to "foodstuffs intended for particular nutritional use by infants aged over four months".
Der er derfor et lovgivningsmæssigt tomrum vedrørende hovedkravene til tilskudsblandinger bestemt specielt til småbørn (mellem 1 og 3 år), som er ved at begynde at komme på markedet i nogle medlemsstater.
There is a legal vacuum therefore for the essential requirements of formulae intended specially for young children (aged between 1 and 3 years) and which are beginning to be marketed in some Member States.
Brugen af uhensigtsmæssigt sammensatte tilskudsblandinger til denne aldersgruppe er betænkelig.
The use of follow-on formulae of inappropriate composition in this age group is of concern.
Tilskudsblandinger, der indtages af 1-3-årige børn, bør være sammensat på samme måde som tilskudsblandinger til spædbørn.
If a formula is to be used by 13 year old children it should have the same composition as the follow-on formula made for infants.
Levnedsmiddelvidenskab og -teknik.
Food-Science and Techniques.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Luxembourg: Fjortende serie, EUR 8752 DA.
Commission of the European Communities, Luxembourg: 14th series, EUR 8752.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Luxembourg: Treogtyvende serie, EUR 12536 DA.
Commission of the European Communities, Luxembourg: 23th series, EUR 12536.
Første addendum til rapporterne fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om Hovedkravene til modermælkserstatninger og mælke­ og vegetabilske blandinger baseret på komælksproteiner og Minimumskravene til soja­baserede modermælkserstatninger og mælke­ og vegetabilske blandinger (1991).
First Addendum to the Reports of the Scientific Committee for Food concerning the Essential Requirements of Infant Formulae and Follow-up Milks based on Cow's milk Proteins and the Minimum Requirements for Soya-based Infant Formulae and Follow-up Milks (1991).
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Luxembourg: Fireogtyvende serie, EUR 13140 DA.
Commission of the European Communities, Luxembourg 24th series, EUR 13140.
Andet addendum til rapporterne fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om Hovedkravene til modermælkserstatninger og mælkeblandinger baseret på komælksproteiner og Minimumskravene til soja­baserede modermælkserstatninger og mælke­ og vegetabilske blandinger (1992).
Second Addendum to the Reports of the Scientific Committee for Food concerning the Essential Requirements of Infant Formulae and Follow-up Milks based on Cow's milk Proteins and the Minimum Requirements for Soya-based Infant Formulae and Follow-up Milks.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, Luxembourg: Otteogtyvende serie, EUR DA.
Commission of the European Communities, Luxembourg, 28th series.
HOVEDKRAVE TIL MODERMÆLKSERSTATNINGER OC TILSKUDSBLANDINGER
ESSENTIAL REQUIREMENTS FOR INFANT FORMULAE AND FOLLOW-ON FORMULAE
Rapport fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om Næringsstof- og Energitilførsler i Det Europæiske Fællesskab (1992).
Scientific Committee for Food. Report of the Scientific Committee for Food on Nutrient and Energy Intakes for the European Community.
Levnedsmiddelvidenskab og -teknik.
Opinion expressed on 11 December 1992, 31st series.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (Fireogtredivte serie)
Reports of the Scientific Commiftee for Food (Thirty-fourth series)
AFGIVET DEN 17. SEPTEMBER 1993
ADOPTED ON 17 SEPTEMBER 1993
At afgive udtalelse om de sundhedsmæssige forhold ved brugen af mikrokrystallinsk cellulose i forbindelse med dets partikelstørrelse, særligt med hensyn til dets anvendelse i övergångskost og børnemad.
The Committee was asked to consider the safety in use of microcrystalline cellulose in relation to its particle size, particularly with respect to use in weaning and infant foods.