natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• en mere balanceret geografisk fordeling af produktionsaktiviteterne for at modvirke tendensen til koncentrering af disse aktiviteter i de mest konkurrencedygtige områder. • en bedre arealvanvendelse med henblik på en bæredygtig udvikling ledsaget af hensigtsmæssige valg af basisinfrastrukturer; som er i Unionens interesse på lang sigt. • en større forståelse overfor specifikke geografiske områders behov.
vision of the whole of the European territory: ■ · more balanced geographical distribution of production activities to correct present trends towards concentration in the most competitive areas; • more sustainable land use to ensure appropriate choices in terms of basic infrastructure in the longer term interest of the entire territory; • greater sensitivity to specific territorial needs.
EU-politikkerne har en betydelig indflydelse på udviklingen af EU's territorium gennem overførsel af midler til udviklingsprogrammer i bestemte områder, eller gennem samordnede lovgivningsrammer for nationale politikker. Det er klart, at selvom en strategisk udviklingsplanlægning af det Europæiske territorium ikke er en del af fællesskabskompetencen kan hensynet til den Europæiske helhed ikke udelades i relevante politikker.
If the ESDP is to offer a common perspective on European spatial planning, it will be necessary to explore possible variants in fields such as: • demography and change in population distribution • the impacts of globalisation • the process of adaptation of regions to the intensification of international trade • the dominance of the tertiary sector • the development of the information society • the impacts of technological change upon transport, telecommunications and energy • the development of the CAP • the eastward enlargement of the EU • the relationship with non-EU members in the Mediterranean basin, etc.
rolle, • udviklingen af informationssamfundet • konsekvenserne af ny teknologi inden for transport, telekommunikation og energi, • den fælles landbrugspolitiks udvikling,
Four main policy areas affect the development of Community territory - the Common Agricultural Policy (CAP), regional and cohesion policy, policies linked to trans-European networks in transport and telecommunications, and environmental policy.
• udvidelse af EU mod øst, • forbindelser til tredjelande i Middelhavsområdet oog andre steder
There is a risk of conflicting impacts resulting from divergent policy-making in different areas of European competence.
Fire af disse politikker har særligt stor indflydelse på EU's område. Det gælder den fælles landbrugspolitik, regional- og samhørighedspolitikken (strukturfondene og samhørighedsfonden), politikkerne for de transeuropæiske net (transport og telekommunikation) og miljøpolitikken.
Debate on European spatial development should be focused on the potential of the ESDP to contribute greater coherence to separate Community policies.
Der er risiko for konflikt mellem de fysiske og funktionelle konsekvenser af EU-beslutninger, som træffes med forskellige udgangspunkter og kompetance. Debatten om Udviklingsperspektivet bør derfor fokusere på dets mulighed for at bidrage til en bedre sammenhæng mellem de forskellige europæiske politikker.
The ESDP examines the achievements and inadequacies of these policies and draws attention to risks relating to economic and social cohesion and environmental protection, which will have to be reduced over the coming years.
For at forbedre og udvikle analyser af den territorielle udvikling på EU-niveau er der behov for enighed om et fælles sæt af kriterier, udvikling af en typologi af områder og for at vurdere de territorielle konsekvenser af forskellige langsigtede EU-scenarier (jf. modsatte side).
In order to develop and improve spatial analysis at European level there is a need to agree a common set of spatial criteria, develop typologies of areas and to assess the spatial impacts of long-term European scenarios (see opposite).
7 Samarbejde om planlægning og udvikling af det europæiske territorium
7 Cooperation across the European Territory
Hvad er de næste skridt?
What Now ?
INTERREG og nyskabende foranstaltninger
INTERREG and innovative actions
Der kan kun opnås mærkbare resultater med Udviklingsperspektivet, hvis der er en vilje til at iværksætte det. Til det formål foreslås der tre veje: en bred politisk debat, Igangsættelse af handlinger, og etablering af god teknisk bistand.
The Community Initiative INTERREG is currently made up of three strands: A (cross­border co­operation), Β (completion of energy networks) and C (transnational co­operation on European spatial development).
Fællesskabs­initiativet INTERREG II omfatter 3 elementer A (grænseoverskridende samarbejde), Β (færdiggørelse af energinet) og C (grænseoverskridende samarbejde om fysisk planlægning).
The ESDP is capable of producing tangible results providing there is the will to implement it fully. To this end three avenues have been proposed : a broad political debate, actions which could be launched already and the establishment of sound technical support.
Den politiske debat
The political debate
På EU­niveau findes allerede idag Instrumenter, der gør det muligt at arbejde med territorielle planlægningsspørgsmål.
At Community level, instruments are already available that would allow spatial issues to be addressed in concrete terms.
Fællesskabsinitiativet INTERREG II C, som yder støtte til transnationale programmer, der tager sigte på en mere balanceret territoriel udvikling, vil kunne give nyeløsninger og erfaringer. Spørgsmål I tilknytning til vandforvaltning (jf. side 5) er et eksempel herpå.
The INTERREG ll-C initiative, which is specifically designed to support transnational programmes aimed at promoting more balanced spatial development, will have a role to play particularly In terms of innovation - questions linked to the management of water resources are a good example of this.
INTERREG II C programmerne vil ligeledes medvirke til at frembringe nye mål for transnationale samarbejder.
These programmes will also have a useful experimental value for the development of transnational cooperation measures.
Teknisk støtte: Et Europæisk forskningsnetværk (ESPON)
Technical support: the Observatory Network
Debatten omkring Udviklingsperspektivet blev startet i efteråret 1997 og bør bl.a. diskutere om de mekanismer og instrumenter (juridiske og finansielle), som findes på EU­plan og i medlemsstaterne, er tilpasset til at sikre Udviklingsperspektivets mål.
The Innovative Actions are different Community instruments which allow for the development of actions affecting spatial issues. The TERRA programme, for example, is one of the innovative actions financed by the European Regional Development Fund (ERDF).
Det må ligeledes diskuteres at udvide samarbejdet om en territoriel strategisk planlægning ud over, hvad der er fastsat i INTERREG­programmer og pilotaktioner (jf. modsatte side).
TERRA promotes information exchange and co­operation within networks of local and regional authorities, who are involved in aspects of spatial development and are confronted with similar geographical problems, such as the management of a river basins.
De nyskabende foranstaltninger er EU­instrumenter, som ligeledes gør det muligt at medvirke til fysisk planlægning og udvikling inden for EU's territorium.
Launched in the Autumn of 1997, the debate surrounding the ESDP must explore whether current European and national legal and financial mechanisms are equipped to implement recommendations.
Blandt disse foranstaltninger, der finansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, er TERRA­programmet.
This will also involve exploring the possibilities of extending cooperation in spatial planning beyond what is already provided for in INTERREG programmes and In pilot actions (see opposite).
Programmerne for samarbejde med tredjelande (PHARE for de central­ og østeuropæiske lande, TACIS for de nye uafhængige stater og MEDA for den sydøstlige del af Middelhavet) vedrører ikke udtrykkeligt fysisk planlægning, men kan i forskellige grænse­overskridende områder lade sig inspirere af handlingsforslagene i Udviklingsperspektivet ESDP.
With regard to cooperation programmes with third countries (PHARE for Central and East European states, TACIS for Newly Independent States of the ex­USSR and MEDA for the South­East Mediterranean area) while there is no explicit mention of spatial development, inspiration could be drawn from the options outlined in the ESDP for actions in different transnational regions.
Supplerende oplysninger
How to find out more
Debatten omfatter transnationale seminarer om tværsektorielle emner og nationale debatter I de enkelte medlemsstater. Kommissionen vil afholde et ESDP Forum om udviklingsperspektivet med det formål at opsummere debatten.
The debate involves the organisation of workshops on inter-sectoral areas, the launching of events to stimulate debate in the Member States and an ESDP forum organised by the Commission to draw discussions together.
Komitéen for Fysisk Planlægning og Udvikling færdiggør herefter en første endelig udgave af Udviklings­perspektivet, som vil blive fremlagt på et uformelt rådsmøde for ministrene med ansvar for fysisk planlægning i foråret 1999.
The Committee for Spatial Development will then prepare an initial final version of the ESDP to be presented to an informal meeting of the ministers responsible for spatial planning in the spring of 1999.
Herefter forventes Udviklingsperspektivet periodisk at blive revideret på baggrund af den udvikling, der finder sted i de femten medlemsstater, den udvidede Union og generelt i hele Europa.
Following this, the ESDP will be revised periodically in response to evolutions within the 15 EU states, the enlarged Union and across Greater Europe.
Der er behov for troværdige og sammenlignelige oplysninger på Europæisk niveau om planlægning og territoriel udvikling. Derfor arbejdes der mod etablering af et netværk af forskningsinstitutioner indenfor dette forskningsfelt, kaldet ESPON.
There is a need for reliable and comparable references at the European level in the field of spatial development and the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) is planned to meet this need.
Dette netværk skal tilvejebringe det tekniske og videnskabelige grundlag, der gør det muligt for Komitéen for Fysisk Planlægning og Udvikling at foretage efterfølgende ajourføringer af Udviklingsperspektivet (ESDP).
The purpose of the Observatory network is to provide, on a permanent basis, the technical and scientific basis needed by the Committee on Spatial Development (CSD) to make further updates of the ESDP.
Det skal fungere som et dynamisk netværk omkring et permanent sekretariat og med femten nationale forskningscentre, der hver ¡sær skal stå i forbindelse med relevante forsknings­institutter m.v. i det pågældende land.
ESPON will operate as a dynamic network around a permanent secretariat and fifteen national relays, each one linked to various research institutes and agencies specialising in the field of spatial development.
Arbejde, der udføres af det Europæiske netværk ESPON skal ikke overlappe andre EU­organers indsats, men skal tværtimod drage fordel af deres støtte.
The work of the Observatory should not overlap with that of other European organisations but should be supported by them.
Netværket skal operere efter klare retningslinjer fra Komiteen for Fysisk Planlægning og Udvikling.
Finally ESPON should operate on the basis of clear mandates from the CSD.
Den fuldstændige udgave af det første officielle udkast til Udviklingsperspektivet for EU's territorium (ESDP) findes på Inforegio­siden: < http://inforegio.cec.eu.int/ wbdoc/docoff ic/off icia l/sdec/ sdec en.htm > Samarbejde om Udviklingsperspektivets mål kan allerede igangsættes i medlemsstaterne, mellem medlemsstater og med tredjelande.
The full version of the European Spatial Planning Perspective is available on the Inforegio site: < http://inforegio.cec.eu.int/ wbdoc/docoffic/official/sdec/ sdec en.htm > Co-operative action could already be taken within Member States, between Member States and with third countries.
Visse medlemsstater er allerede nu I stand til at anvende Udviklingsperspektivet til at fastlægge deres strategier for den fysiske of funktionelle planlægning af det nationale territorium.
Certain Member States are already in a position to use the ESDP to orient their spatial strategies according to trends, issues and options that they themselves define.
Der sker allerede på frivillig basis en udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og mellem regionale og lokale myndigheder.
Exchanges of information are already being undertaken voluntarily between Member States and between regional and local authorities.
Etableringen af netværket skal finde sted i to etaper.
Implementing the Observatory network will take place in two phases.
I perioden 1998­2000 gennemføres en testfase i form af et undersøgelsesprogram.
Between 1998 and 2000 it will operate through a programme of studies.
Efter Indkaldelse af forslag vil Kommissionen vælge de specialiserede institutter, der skal medvirke.
The Commission will, following a Call for Proposals, select a number of specialised institutes to carry out various studies.
Koordineringen af undersøgelses­programmet og skabelsen af et netværk­samarbejde mellem de udvalgte institutter vil blive genstand for en indkaldelse af tilbud.
The general coordination of the programme of studies and the creation of the network of the participating institutes will be the subject of a further Call for Tender.
I princippet oprettes det Europæiske netværk først officielt i år 2000.
In principle, ESPON should be officially established in the year 2000.
Der kan indhentes yderligere oplysninger ved henvendelse til L Nigri. Fax: +32 2 296 60 03.
For fürther information, please contact: Mr L. Migri. Fax: 132 2 296 60 03.
Økonomisk udvikling i de tilbagestående regioner
Economic conversion of declining industrial areas
Økonomisk omstilling i de regioner, der er hårdt ramt af den industrielle tilbagegang
Economic diversification of rural areas
Tilvejebringelse af en mere alsidig økonomisk struktur I landdistrikterne
Economic adjustment of regions whose development is lagging behind
Listen over regioner, der er berettigede til støtte fra Strukturfondene, offentliggöras i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
The lists of areas eligible under the Structural Funds are published in the Official Journal of the European Communities.
Denne rapport er udarbejdet af Europa­Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Samhørighed (GD XVI) i samarbejde med Generaldirektoraterne for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender (GD V), Landbrug (GD VI), Fiskeri (GD XIV) og med bidrag fra Generalsekretariatet og Generaldirektoraterne for Konkurrence (GD IV), Transport (GD VII), Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Videnskab, Forskning og Udvikling (GD XII), Telekommunikation, Informationsmarked og Udnyttelse af Forskningsresultater (GD XIII), Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser (GD XV), Energi (GD XVII), Budgetter (GD XLX), Finanskontrol (GD XX) og Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD ΧΧΠΓ).
This report has been prepared by the Directorate-General for Regional Policy and Cohesion (DG XVI) in collaboration with the Directorates-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs (DG V), Agriculture (DG VI) and Fisheries (DG XIV) and with contributions from the Secretariat-General and the Directorates-General for Competition (DG TV), Transport (DG VII), Environment, Nuclear Safety and Civil Protection (DG XI), Science, Research and Development (DG XII), Telecommunciations, Information market and Exploitation of Research (DG XIII), Internal Market and Financial Services (DG XV), Energy (DG XVÏÏ), Budgets (DG XIX) Financial Control (DG XX) and Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives (DG XXIII).
© De Europæiske Fællesskaber, 1999 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
©European Communities, 1999 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
En beretning med SMV-støtten som gennemgående tema
A report focusing on assistance to small firms
KAPITEL 1: VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997
CHAPTER 1: MAJOR EVENTS OF 1997
Det Europæiske Samhørighedsforum 1.1.2. Retningslinjerne i «Agenda 2000»
The European Cohesion forum 1.1.2.
Høj prioritering af beskæftigelsen i de nye mål 2-programmer (1997-99) 1.2.2.
Priority to employment in new Objective 2 programmes (1997-99) 1.2.2.
Prioriteterne for midtvejsundersøgelsen af fondenes programmer (uden for mål 2) 1.2.3.
Priorities for midterm review of Fund programmes (other than Objective 2) 1.2.3.
Iværksættelse af de regionale og lokale beskæftigelsespagter 1.2.4.
Implementation of territorial employment pacts 1.2.4.
"SEM 2000"-initiativet: bedre forvaltning og kontrol af fondene
The SEM 2000 initiative: improving management and control of the Funds
Uddybning af samhørighedens prioriteter på forskellige områder 1.3.1.
Development of thematic priorities for cohesion 1.3.1.
Udfordringen fra informationssamfundet (KOM(97)7) 1.3.2.
The challenge of the information society (COM(97) 7) 1.3.2.
En dagsorden for byerne (KOM(97)197): 1.3.3.
Towards an urban agenda in the European Union (COM(97) 197) 1.3.3.
Det Europæiske "LEADER"-kollokvium om udvikling af landdistrikter 1.3.4. Regionalpolitik og konkurrencepolitik 1.3.5. Konkurrenceevne, FTU og innovation
Symposium on the "LEADER" initiative for rural development 1.3.4.
KAPITEL 2: IVÆRKSÆTTELSE OG GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMERINGERNE I MEDLEMSSTATERNE
CHAPTER 2: IMPLEMENTATION OF PROGRAMMING IN THE MEMBER STATES
Gennemgang af de enkelte mål 2.1.1.
General presentation by objective 2.1.1.
Vedtagelse af nye programmer i 1997 2.1.2.
The adoption of new programmes in 1997 2.1.2.
Generelt om iværksættelsen 2.1.3.
General overview of implementation 2.1.3.
Iværksættelse afmål 1 (regioner med udviklngsefterslæb) og mål 6 (regioner med lav befolkningstæthed) 2.1.4.
Implementation of Objectives 1 (regions whose development is lagging behind) and 6 (thinly populated regions) 2.1.4.
Iværksættelse afmål 2 (regioner under industriel omstilling) 2.1.5.
Implementation of Objective 2 (areas undergoing industrial conversion) 2.1.5.
Iværksættelse afmål 3 og 4 (menneskelige ressourcer og arbejdsmarkedet) 2.1.6.
Implementation of Objectives 3 and 4 (human resources and the labour market) 2.1.6.
Iværksættelse afmål 5a (tilpasning af landbrugs- og fiskeristrukturerne) 2.1.7.
Implementation of Objective 5(a) (structural adjustment in agriculture and fisheries) 2.1.7.
Iværksættelse afmål 5b (strukturtilpasning i landdistrikter) 2.1.8.
Implementation of Objective 5(b) (structural adjustment of rural areas) 2.1.8.
Iværksættelse af EU-initiativerne 2.1.9.
Implementation of the Community Initiatives 2.1.9.
Gennemgang pr. medlemsstat 2.2.1. BELGIEN 1.
Country by country survey 2.2.1. BELGIUM 1.
De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2.
The major achievements of the Funds by Objective 2.
EU-initiativerne 2.2.2.
Community Initiatives 2.2.2. DENMARK 1.
EU-initiativerne
Community Initiatives
De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2.
The major achievements of the Funds by Objective 2. Community Initiatives
De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 2.
The main achievements of the Funds by Objective 2. Community Initiatives
EU-initiativerne 2.2.6. FRANKRIG
Community Initiatives
EU-initiativerne 2.2.9. LUXEMBOURG
Community Initiatives
EU-initiativerne 2.2.10. NEDERLANDENE
The Community Initiatives
De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål
The major achievements of the Funds by Objective
EU-initiativerne 2.2.11.ØSTRIG
Community Initiatives 2.2.11. AUSTRIA
De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål
The major achievements of the Fund by Objective
EU-initiativerne 2.2.12. PORTUGAL
Community Initiatives 2.2.12. PORTUGAL 1.
EU-initiativerne 2.2.13. FINLAND
Community Initiatives 2.2.13.
EU-initiativerne 2.2.14. SVERIGE 1.
Community Initiatives 2.2.14.
EU-initiativerne 2.2.15.
Community Initiatives 2.2.15.
KAPITEL 3: EVALUERING OG ANALYSE AF STRUKTURFONDENES VIRKNINGER
CHAPTER 3: EVALUATION AND ANALYSIS OF THE IMPACT OF THE STRUCTURAL FUNDS
Evaluering af beskæftigelseseffekten
The methodological aspects of evaluation
Kontrol foretaget af fondenes tjenestegrene, finanskontrollen og UCLAF
On-the-spot checks carried out by the Funds, financial control and the anti-fraud unit
Det Europæiske økonomiske samarbejdsområdes (EØS) finansieringsmekanisme
The Structural Funds, employment and social policy
Samordning med uddannelsesprogrammerne
The Structural Funds and the environment
KAPITEL 6: FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITDXKER
Contribution of the Structural Funds to promoting equal opportunities for men and women
Strukturfondene, beskæftigelsen og socialpolitikken
The Structural Funds and the trans-European networks (TENs)
Strukturfondenes bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder
The Structural Funds and the transparency of public procurement
Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb
Dialogue with the Economic and Social Committee 7.1.4.
KAPITEL 7: INTERUVSTITUTIONEL DIALOG, DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG DE ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG KOMMUNDKATION
Dialogue with the economic and social partners
FORKORTELSER
INTRODUCTION
Denne beretning fremlægges i medfør af artikel 16 i forordning (EØF) nr. 2052/88 med senere ændringer, jf. artikel 31 i samordningsforordningen (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer.
This Report is compiled in accordance with Article 16 of Regulation (EEC) No 2052/88 as amended and the detailed provisions of Article 31 of Regulation (EEC) No 4253/88 as amended.
I beretningen gøres der rede for anvendelsen i 1997 af strukturfondsforordningerne og navnlig iværksættelsen af de heri fastsatte mål (mål 1­6).
It presents the application in 1997 of the Structural Funds regulations, particularly the implementation of their Objectives (Objectives 1 to 6).
Beretningens opbygning er naturligvis i overensstemmelse med kravene i forordningerne, men der er sket visse ændringer i opbygningen i forhold til tidligere.
The report is structured in accordance with the requirements of the Regulations, but also contains some changes.
I syvende årsberetning (1995) tog man som noget nyt et tværgående emne op og behandlede det hele beretningen igennem. Denne praksis har man videreført, også i denne beretning, hvor det er støtten til SMV'erne, der er det gennemgående tema.
The innovation introduced in the Seventh Annual Report (1995) of dealing with a horizontal subject throughout the report has been retained, the topic chosen this year being support for small firms.
Beretningens omfang er bevidst blevet skåret meget ned. Efter flere år med en støt voksende informationsmængde har det nemlig været nødvendigt at begrænse beretningens omfang for at gøre den mere læsevenlig.
An attempt has been made to reduce the length of the Report substantially to improve its readability after several years during which the amount of information presented had continued to increase.
I stedet for som tidligere at søge at give en så udtømmende redegørelse som muligt, har man i år valgt at koncentrere sig om årets vigtigste begivenheder.
Instead of presenting exhaustive information, as in previous years, this report concentrates on the main features of the year.
Dog er oplysningerne om den finansielle gennemførelse stadig udtømmende. Disse oplysninger findes i bilagene.
However, details of financial implementation are still given in full and are to be found in the annexes.
Beretningen indeholder, ud over de forordningsmæssige kapitler, et kapitel (kapitel 1), hvor der på en halv snes sider redegøres for de vigtigste begivenheder i 1997, bl.a. for så vidt angår forberedelsen af den fremtidige politik for økonomisk og social samhørighed.
In addition to the information required by the Regulations, Chapter 1 devotes some ten pages to the major events of 1997, with particular regard to preparing the future of the policy to promote economic and social cohesion.