natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Da de enkelte medlemsstaters andele af finansieringen af EU's budget og af udgif­terne til direkte støtte er meget forskellige, vil en nedsættelse af den del af disse udgifter, der skal finansieres over det fælles budget, påvirke deres budgetbalancer.
Given that the shares of individual Member States in the financing of the EU budget and in direct aids spending are very different, a reduction in the part of this expenditure to be financed through the common budget will influence their budgetary balances.
De relevante tal ses i tabel 2, dvs. hver enkelt medlemsstats andel af det samlede BNI, der svarer til dens andel af den marginale finansiering af EU­budgettet, og andele af udgifterne til direkte støtte.
Table 2 presents the relevant figures: the share of each Member State in total GNP, which is equal to its share in the marginal financing of the EU budget, and the shares in spending for direct aids.
På grund af den omtalte reforms betyd­ning for størrelsen af den direkte støtte, viser tabellen også tal for år 2006. Disse tal er bereg­net på grundlag af den formodning, at Kom­missionens forslag er blevet fuldstændig gen­nemført pr. 18. marts 1998.
Given the impor­tance of the current reform for the amount of direct aids, the table also presents figures for 2006; these are calculated on the assump­tion of full implementation of the proposals that the Commission presented on 18 March 1998.
Tabel 2 — Medlemsstaternes andel af det samlede BNI og af udgifterne til direkte støtte
Table 2 — Member States' shares in total GNP and in direct aids spending
(Andel i% af EU­15)
(percentage shares in the EU-15 total)
') Baser et på, at medlemss aterne får uændret vækstrate og inflation.
(') Base d on the issumptio η that all Member States will experience the same rate of growth nui the same rate of inflation.
tet over egne indtægter. Hvis afgørelsen om egne indtægter ikke kunne ændres, måtte man finde frem til en tilstrækkelig streng form for forpligtelse til ikke at anvende de marge­ner, der blev frigjort ved nedsættelsen af udgif­terne til den fælles landbrugspolitik.
If a revision of the own resources decision were not possible, it would be necessary to find a sufficiently strong form of engagement not to use the margins liberated by the reduction in CAP spending.
Virkninger af en begrænset refusion på 75 % af udgifterne
Effects of a reimbursement limited to 75% of expenditure
Alle de medlemsstater, hvis budgetter udviser store skævheder, har en større andel af finan­sieringen end i indtægterne fra direkte støtte og vil derfor få en begrænsning af denne skæv­hed, hvis en sådan foranstaltning blev vedta­get.
All the Member States presenting large bud­getary imbalances have a higher share in finan­cing than the share in direct aid receipts and would therefore see a reduction in their imbal­ance if such a measure were implemented.
Af denne grund kan en delvis refusion af den direkte støtte under den fælles landbrugs­politik ses som en måde at løse problemet med budgetskævhederne på. Desuden ville denne politik stemme overens med Fontaine­bleau­principperne, der fremhævede, at det måtte foretrækkes at udligne budgetskævhe­derne fra budgettets udgiftsside.
For this reason, a partial reimbursement of CAP direct aids can be seen as a way of defusing the issue of the budgetary imbalances; more­over, this policy would be consistent with the Fontainebleau principles which stressed that the preferred way to address any budgetary imbalances was through the expenditure side of the budget.
For at give en idé om den kvantitative virkning af en delvis refusion beskrives i dette afsnit resultaterne af en simulering baseret på, at medlemsstaterne får en refusion på 75 % af de afholdte udgifter.
To give an idea of the quantitative impact of the introduction of a partial reimbursement, this section presents the results of a simulation based on the assumption that Member States would receive a reimbursement equal to 75 % of the expenditure incurred.
I 1999 antages landbrugs­udgifterne under udgiftsområde 1 i de finan­sielle overslag, ekskl. den monetære reserve, at være ca. 40,4 mia. EUR (i løbende priser)1), hvoraf 27,9 mia. skal anvendes til direkte støtte.
In 1999, agricul­tural expenditure under heading 1 of the finan­cial perspective, excluding the monetary reserve, should amount to EUR 40.4 billion (at current prices) (') of which EUR 27.9 billion would be due to direct aids.
Formodes det, at refusionen andrager 75 %, skal medlemsstaterne direkte finansiere ca. 7 mia. EUR, og EU­budgettet
Under the assump­tion of 75 % reimbursement, Member States would have to finance directly about EUR 7
Tilmed kunne beslut­ningen herom træffes efter samme afstem­ningsprocedure som den, der bruges til at ændre den fælles landbrugspolitik, og denne mulighed ville derfor lettere kunne gennemfø­res end en løsning, der kræver en ændring af afgørelsen om egne indtægter. Blev der vedta­get en foranstaltning af denne type, skulle landbrugsretningslinjen sænkes tilsvarende, hvis dens effektivitet skulle bevares.
In addition, the decision could be taken under the same voting procedures used to modify the CAP and would therefore be easier to put into practice than any solution requir­ing modification of the own resources deci­sion.
Det ville ligeledes være hensigtsmæssigt at nedsætte lof­
It would also be necessary to lower the own resources ceiling.
') EU's foreløbige budgetforslag for regnskabsåret 1999, KOM (1998) 300.
(') Preliminary draft budget of the European Union for the financial year 1999 (COM(98) 300).
vil blive reduceret tilsvarende.
billion and the size of the EU budget would be reduced correspondingly.
Blev Kommissionens forslag til reform af den fælles land brugspolitik imidlertid gennemført, ville udgifterne til direkte støtte i 2006 andrage 36,6 mia. EUR (løbende priser) og, hvis løsningen med delvis refusion blev valgt, skulle medlemssta terne finansiere 9,15 mia.
However, if the pro­posal of the Commission for the reform of the CAP were implemented, by 2006 direct aids spending would reach EUR 36.6 billion (at cur­rent prices) and, if the partial reimbursement option were implemented, Member States would have to finance EUR 9.15 billion.
De resultater, der vises i tabel 3 og 4, er ikke overraskende og svarer til det, som kunne udledes af en undersøgelse af tallene i tabel 2. De lande, der har stor fordel af den fælles landbrugspolitik, vil opleve en forværring af deres budgetbalance, medens de fem medlemsstater med de største skævheder vil opleve en forbedring.
The results presented in Tables 3 and 4 are not surprising and correspond to what could have been derived from a simple inspection of the figures in Table 2: the relatively large benefici­aries of CAP spending see a deterioration of their budgetary balances while the five Mem­ber States with the largest imbalances experi­ence an improvement.
To forhold skal fremhæves.
Two elements need be underlined.
For det første vil korrektionsmekanismen reducere Det For enede Kongeriges gevinst, således som den fremgår af tabellerne, med to tredjedele med tilsvarende små forbedringer for de øvrige medlemsstater (i de fleste tilfælde så små, at de ikke ændre tallene udtrykt som procent af BNI).
The first is that the operation of the correction mechan­ism will reduce by two thirds the gains of the United Kingdom that appear in the tables with corresponding small improvements for the other Member States (in most cases small enough not to change the figures expressed as a percentage of GNP).
For det andet vil de nye medlemsstater i 2006 opleve en betydelig forbedring af deres budgetskævhed, fordi de vil opleve et fald i deres bidrag som følge af de lavere udgifter til den fælles landbrugspolitik, der ikke udlig nes af en stigning i udgifterne på nationalt plan (der vil ikke blive indført direkte støtte i disse lande).
The second is that in 2006 the new Member States would see a significant improvement in their budgetary imbalance since they would see a reduction in their contributions made possible by the lower amount of CAP spending which would not be offset by any increase in spending at the national level (direct aids are not foreseen for these countries).
De første to kolonner af tabellerne viser de udgifter til direkte støtte, som med lemsstaterne må finansiere direkte.
The first two columns of the tables show the amounts of direct aids spending that Member States would have to finance directly.
Disse beløb skal opføres i de nationale budgetter og vil øge de nationale udgifter tilsvarende. Samtidig vil medlemsstaternes bidrag til EU-budgettet imidlertid blive nedsat med de beløb, der angives i kolonne 3 og 4. Den samlede nettovirkning af foranstaltningen vises i kolonne 5 og 6.
These amounts would have to be entered into the national budgets and would increase correspondingly national spending.
Et positivt (negativt) tal angiver en forbedring (forværring) af budgetbalancen i forhold til den nuværende situation.
A positive (negative) figure indicates an improvement (deterioration) in the budgetary balance relative to the current situation.
Samme resultater vises i figur 2 og 3 i absolut værdi (figur 2) og som procent af BNI (figur 3); den medlemsstat, der har opnået den største forbedring af budgetbalancen, er opført først, og den, der har oplevet den største forringelse, er opført sidst.
The same results are presented in Graphs 2 and 3 where the Member States are ranked from that with the largest improvement in the budgetary balance to that with the largest deterioration, in absolute terms (Graph 2) and as a percen­tage of GNP (Graph 3).
Resultaterne af denne simulering er proportionale med den oprindelige formodning og kan benyttes på forskellige satser for den delvise refusion (f.eks. vil en national medfinansiering, der er 50 % højere, medfører ændringer i bud getbalancerne, der ligeledes ville være 50% større).
The results of this simulation are proportional to the initial assumption and can be extrapo­lated to different assumptions about the rate of partial reimbursement (e.g. a 50 % higher rate of national co­financing would give changes in the budgetary balances which would also be 50 % larger).
Simuleringen er baseret på en lineær delvis refusion, dvs. uafhængigt af produkt.
( < ) The simulation is based on the assumption of a linear par­tial reimbursement, i.e. irrespective of the product.
Alle andre regler under den fælles landbrugspolitik er uændrede.
All other CAP rules would remain unchanged.
Dette betyder, at udgifterne til markedsstøtten fortsat ville blive refunderet medlemsstaterne fuldstændigt.
This means that market support expenditure would continue to be integrally reimbursed to Member States.
Eksportrestitutioner, markedsinterventioner, oplagringsudgifter. salgsfremmende foranstaltninger og andre mindre poster, som f. eks. kontrolforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger, bliver ikke omfattet af dette forslag, da de ikke udbetales direkte til landbrugerne.
Export refunds, market intervention expenditure, storage costs, promotion measures and other minor items, such as monitoring and preventive measures, would not be covered by this propo­sal as they do not constitute expenditure paid directly to farmers.
Endelig vil de landbrugsudgifter, der allerede er samfinansierct, f. eks. foranstaltninger i landdistrikter og ledsageforanstaltninger samt nogle få andre former for indkomststøtte, også blive undtaget fra dette forslag, da de ville føre til yderligere national medfinansiering ud over det niveau, der er aftalt til strukturtiltag. tag.
Finally, those types of agricultural expenditure which are already co­financed, such as rural and accompa­nying measures and some other income supports, are also excluded from this proposal, as they would lead to supple­mentary national co­financing beyond the level which has been agreed upon for structural operations.
Tabel 3 — Virkningerne af en delvis refusion (75%) af den direkte støtte
Table 3 — Implications of a partial reimbursement (75%) of CAP direct aids (year 1999; in million EUR and in per cent of GNP, at current prices, before UK correction)
Finansiering over EU­budget Andel af BNI­indtægter2)
National financing Share in CAP direct aids payments (')
') Beregnet i overensstemmelse med de forventede refusioner under den fælles landbrugspolitik til de enkelte medlemsstater i 1999.
(1) Determined according to the projected CAP refunds for each Member State in 1999.
2) I overensstemmelse med hver medlemsstats andel af EU­BNI (Foreløbigt budgetforslag for 1999;
(2) Determined according to the share of each Member State in EU GNP (preliminary draft budget 1999).
Tabel 4 — Virkningerne af en delvis refusion (75%) af den direkte støtte
Table 4 — Implications of a partial reimbursement (75 %) of CAP direct aids (year 2006; in million EUR and in per cent of GNP, at current prices, before UK correction)
National finansiering Andel af direkte støtte ')
EU budget financing Share in the GNP resource (2)
Finansiering over EU­budget Andel af BNI­indtægter2)
National financing Share in CAP direct aids payments (l
B DK D EL E F IRL I L NL A Ρ FIN S UK Nye 6
Β DK D EL E F IRL I L NL A Ρ FIN S UK New 6
') Beregnet i overensstemmelse med de forventede refusioner under den fælles landbrugspolitik til de enkelte medlemsstater i 1999. :) Beregnet i overensstemmelse med hver medlemsstats andel af EU­BNI.
(') Determined according to the projected CAP refunds for each Member State in 1999.
De grundliggende makroøkonomiske forudsætninger er taget fra
(2) Determined according to the share of each Member State in EU GNP; the underlying macroeconomic assumptions are those in European
Figur 2 — Virkningerne for budgetbalancerne af delvis refusion af direkte støtte (Forskelle i forhold til nugældende ordning, data refererer til 2006, i mio. euro, løbende priser, før UK­korrektion, refusionssats: 75%)
(differences from present system; data refer to 2006; in million EUR, current prices; before UK correction; rate of reimbursement: 75%)
Figur 3 — Virkningerne for budgetbalancerne af delvis refusion af direkte stötte
Graph 3 — Effects on the budgetary balances of a partial reimbursement of CAP direct aids
(Forskelle i forhold til nugældende ordning, data refererer til 2006, i % af BNI, før UK­korrektion, refusionssats: 75%)
(differences from present system; data refer to 2006; in per cent of GNP, before UK correction; rate of reimbursement: 75 %)
En generel anvendelse af mekanismen til budgetkorrektion: simulationsmateriale
A generalised budgetary compensation mechanism: Evidence from simulations
I løbet af de seneste år er der opstået, hvad nogle medlemsstater betragter som store negative budgetbalancer, og dette har fået finansministrene fra Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige til at henvende sig til Kommissionens formand med forslag om, at der skal fore tages en budgetkorrektion for alle de medlemsstater, som opfylder betingelserne herfor ').
The emergence of what some Member States consider as large negative budgetary balances in recent years has led Ministers for Finance from Germany, the Netherlands, Austria and Sweden to write to the President of the Com­mission putting forward proposals for grant­ing budgetary corrections, in a non­discrimi­natory manner, to all Member States that qualify (').
Theo Waigels forslag var baseret på konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Fontainebleau i juni 1984, ifølge hvilke »en hver stat, der i forhold til sin relative velstand bærer en for tung budgetbyrde, til sin tid vil kunne opnå en justering« 2).
Minister Waigel's proposal is based on the conclusions of the Fontainebleau European Council of June 1984, according to which 'any Member State sustaining a budgetary burden which is excessive in relation to its rela­tive prosperity may benefit from a correction at the appropriate time' (2).
Ministeren frem førte, at hvor dette princip oprindelig kun var til fordel for Det Forenede Kongerige, burde det nu være grundlag for indførelse af en generel korrektionsmekanisme til fordel for de medlemsstater, der kan konstatere en uforholdsmæssig stor budgetmæssig uligevægt.
The Minister argues that while initially this principle benefited only the UK, it should now form the basis for intro­ducing a generalised correction mechanism to benefit those Member States experiencing dis­proportionate budgetary imbalances.
Forslaget har således følgende formål:
Accord­ingly, the proposal is intended:
D Det skal være ikke-diskriminerende, idet ordningen skal være tilgængelig for alle dertil berettigede medlemsstater.
D to be non­discriminatory, by being avail­able to all eligible Member States;
I dette bilag gennemgås de fire landes fælles forslag, og det anslås, hvilken betydning for slaget vil have for EU-budgettet og fordelingen af de finansielle byrder på medlemssta terne.
This annex reviews the generic proposal made by these four countries and provides estimates of its implications for the EU budget and for the distribution of the financing burden across the Member States.
I bilagets afsnit 2 præsenteres forslaget; i afsnit 3 gennemgås et scenario med ubegrænset anvendelse af budgetkorrektion, hvor UK-kompensationsordningen blot udvides til andre medlemsstater; i afsnit 4 gennemgås et scenario, hvor man tager udgangspunkt i en ændret version af de fire medlemsstaters for slag om en generel anvendelse af UK-kompensationsordningen; i dette scenario indgår bl.a. en delvis kompensation for den del, hvormed den målte negative budgetbalance overskrider en forud fastsat tærskel; og ende lig findes der i afsnit 6 en grafisk oversigt over resultaterne.
Section 2 of the annex pre­sents the proposal; Section 3 examines an unconstrained scenario where a simple exten­sion of the UK rebate is granted to other Member States; Section 4 reviews a scenario where a modified version of the generalisation of the UK rebate along the line proposed by these four Member States is assumed to be applied; this scenario involves essentially a partial compensation of the excess of the mea­sured negative budgetary balances above a predetermined threshold; and, finally, Section 5 presents a graphical summary of the results.
D Det skal fremme budgetdisciplin hos både nettobidragere og nettomodtagere.
D to be sufficiently flexible to facilitate the achievement of fair solutions.
D Det skal være tilstrækkelig fleksibelt til at gøre det muligt at opnå rimelige løsninger.
The precise framework of the proposed correc­tion mechanism is defined as follows:
Et forslag om generel anvendelse af UK-korrektionsmekanismen
A proposal to generalise the UK correction mechanism
Den nærmere ramme for den foreslåede korrektionsmekanisme er defineret således:
Amount of compensation = (Net burden — threshold) * coefficient of compensation
Den 5. marts 1998 forelagde forbundsfinansminister Theo Waigel Europa-Kommissionens formand et forslag om, at uligevægten på bud gettet i Tysklands disfavør skulle korrigeres.
Minister Waigel submitted to the President of the European Commission on 5 March 1998 a proposal with the view to correcting the per­ceived large budgetary imbalance of Germany.
I løbet af de følgende dage skrev også den østrigske, nederlandske og svenske finansminister til Jacques Santer med i realiteten identiske forslag om indførelse af en sådan mekanisme.
In subsequent days, the Austrian, the Dutch and the Swedish Finance Ministers also wrote to President Santer with virtually identical proposals favouring the introduction of such a correction mechanism.
Der ville bl.a. kunne opstå en tær­skeleffekt, hvorved et land med en negativ balance, der lige netop overstiger tærsklen, ville modtage en (lille) kompensation, men være fritaget for byrden med at finansiere de andres kompensation.
whereby a country with a negative balance just exceeding the threshold would receive a (small) rebate, but would be exempted from the burden of financing the rebate of others.
En lille forskel mellem to medlemsstaters nettobyrde inden anvendel­sen af mekanismen kunne blive langt større, når først korrektionen er anvendt. Det fore­kommer derfor logisk at antage, at en med­lemsstat ikke skal finansiere sin egen kom­pensation, men at den skal finansiere samtlige øvrige landes. Dette ville udelukke enhver uønsket tærskeleffekt.
A small difference between the net burden of two Member States before application of the mechanism could be converted into a much larger one once the correction has been applied.
Den tærskel, udover hvilken kompensationen finder anvendelse, er et mål for den maksi­male solidaritet mellem medlemsstaterne, og den kan fastsættes som en funktion af den pågældende medlemsstats relative velstand.
The threshold beyond which compensation applies is a measure of the maximum solidarity among the Member States and can be deter mined as a function of the relative prosperity of the Member State in question.
I det forslag, der er til behandling, er det kun en del af budgetuligevægten, der vil blive kor­rigeret, dvs. det beløb på balancen, som over­stiger en forud fastsat tærskel.
In the proposal under review, only a part of the budgetary imbalance will be corrected, that is the excess of the budgetary position above a predetermined threshold value.
Hvad angår UK­kompensationen, er denne tærskel nul, dvs. den samlede budgetuligevægt anvendes som grundlag for beregningen af kompensati­onen.
In the case of the UK rebate, this threshold is zero, that is the total of the budgetary imbalance is used as the base for the estimation of the compensation.
I den mest generelle form af forslaget, kan tærsklen variere fra det ene tilfælde til det andet.
In the most general form of the proposal, the threshold can vary from one case to another.
Endelig fastsættes kompensationsbeløbet ved hjælp af kompensationskoefficienten.
Finally, the amount of compensation is deter mined by the coefficient of compensation.
Koeffi­cienten vil ligge i intervallet mellem større end 0 og mindre end eller lig med 1. For UK­kompensationens vedkommende er koef­ficienten 0,66.
The coefficient will be bound in the range between greater than zero and less than or equal to one.
I den foreslåede ordning kan der også tænkes andre værdier for koeffi­cienten.
In the proposed scheme, alternative values of this coefficient are also conceivable.
Tærsklen og koefficienten udgør de fleksible parametre i den foreslåede meka­nisme2).
The threshold and the coefficient constitute the flexible parameters of the proposed mechanism (2).
En udelukkelse af tærskeleffekten medvirker også til at nedbringe (men ikke fjerne) problemet i forbindelse med anden runde.
Eliminating the threshold effect also helps to reduce, but not to eliminate, the secondround problem.
Dette vedrører medlemsstater, som ligger under solidaritetstærsklen, inden mekanismen anvendes, men befinder sig over efter anven­delsen som et resultat af deres deltagelse i finansieringen af de øvrige medlemsstaters kompensation.
This refers to Member States that are below the solidarity threshold before the mechanism is applied but find themselves above after application of the mechanism as a result of their participation in the financing of the other Member States' rebates.
Simuleringerne i de følgende afsnit er beregnet uden at tage hensyn til eventuelle anden runde­virkninger, som — samtidig med at de udelukker eventuelle ulig­heder, der skyldes mekanismerne — ville gøre ordningen mere kompliceret og yderligere begrænse gennemsigtigheden i EU­budgetfor­holdene.
The simulations in the following sections are calculated without taking into account possible secondround effects which, while eliminating possible inequities arising from the mechanism, would lead to an additional increase in complexity and a further diminishing of transparency in the EU budgetary relationships.
Ligesom tilfældet er med UK­korrektionen, foreslås det, at kompensationen finansieres efter de enkelte medlemsstaters andele af EU's BNI3).
As in the UK rebate, it is proposed that the compensation should be financed according to the respective share of each Member State in EU GNP (3).
­) I bilagets afsnit 3 og 4 er der udarbejdet to simuleringer, som er forskellige alt efter den anvendte tærskel, medens kompensationskoefficienten er den samme (0.66).
An unconstrained generalised correction mechanism (4)