natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I det optimistiske scenario oplever Østeuropa hurtig vækst fra midten af 1990'erne og fremover, hvor de opnår makroøkonomisk stabilitet og økonomiske re former, som medfører større udbud og succesfuld forvandling af den nuværende produktionskapacitet i et internationalt samfund, som er karakteriseret ved, at der generelt ikke er nogen handelsrestriktioner. I det pessimistiske scenario slår reformerne fejl.
were diverting investment from other areas, while most companies would invest in both regions. This suggests that FDI encouraged by the continuation of economic and political reform in Eastern Europe would act in the first place as a boost to world growth and not lead to a displacement of economic activity from regions like the Mediterranean or the Atlantic coast.
er betydeligt mindre, end hvad Spanien alene modtog i udenlandske investeringer i 1990 (14 milliarder USD). En af forklaringerne på dette er de enkelte projekters meget ringe størrelse: den gennemsnitlige kapital, der blev tilført joint venture-projekter (den primært anvendte metode til investering i regionen), er 330.000 USD.
In the longer tenn, there is likely to be an expansion of FDI in Central and Eastern Europe, provided that the reforms undertaken lead to the establishment of a satisfactory commercial and legal framework within which national and foreign investors feel com fortable to operate.
Indtil 1991 var Ungarn det eneste land i Centraleuropa, som havde tiltrukket sig uden landske investeringer af nævneværdig størrelse.
In the absence of any restrictions on trade, there would be a very substantial positive EC balance on manufactured goods with these countries, perhaps as high as 70 billion ECU by 2010.
Af de samlede udenlandske investeringer på 2 milliarder USD blev over halvdelen investeret i 1991.
Nevertheless, EC market penetration by manufacturers from the East ern European countries should be expected to in crease: the share of their exports in EC manufactured imports would almost triple to more than 15% in 2010.
De største beløb blev investeret i telekommunikation og kemisk industri.
The counterpart to the Community surplus in manufactured products would be substantial deficits in energy trade (with the former Soviet Union) and, more significantly in policy terms, in agricultural trade.
Holder scenariet med 'succesfuld reform' stik, vil der komme en meget kraftig stigning i samhandelen med Fællesskabet.
Such an outcome would in fact benefit the Community as a whole: investment and economic growth in the East would stimulate exports and sales by EC enterprises.
I 1991 udgjorde samhandlen (ekspor· og import) mellem Fællesskabet og landene i Central- og Østeuropa samt den tidligere Sovjetunion 67 milliarder ECU eller 7% af Fællesskabets handel (eksklusive samhandelen mellem Fællesskabets medlemslande).
A recent Commission study aims to assess these benefits with the help of two alternative scenarios for prospective economic develop ments in the countries of Central and Eastern Europe, which broadly represent the range of plausible outcomes.
Inden for en tidshorisont på 20 år kunne disse lande forvente en seksdobbelt stigning i deres samhandel med Fællesskabet og mindst en fordobling af deres andel af fællesskabshandelen.
The pessimistic scenario generates little in the way of direct economic impact through trade, which could be expected to increase by less than 50% between 1991 and 2010 (i.e. less than 2% annually).
Det vil sige, at i år 2010 ville importen og eksporten hver for sig nå op på en værdi af omkring 200 milliarder ECU om året (i 1991-priser).
Exports of Central and Eastern Europe would remain heavily concentrated in a few 'sensitive' industries: clothing, metal manufacturing, chemicals, timber and furniture. ture.
Der er kun ringe grund til at frygte, at udviklingen i Østeuropa vil føre til lavere udenlandske investeringer i de regioner af Fællesskabet, som økonomisk er mindre udviklede.
The 'successful reform' case should lead to a new international division of labour characterised by a progressive diversification of Eastern Europés exports to the EC.
Kun 15% af de adspurgte firmaer sagde, at kapitalplaceringeme i Østeuropa fjernede investeringer fra andre områder, mens de fleste af selskaberne ville investere i begge regioner.
New trade patterns should tend to mitigate problems for particular Community regions or sectors in adjusting to increased imports from across the Communitys eastern borders.
På længere sigt vil de direkte udenlandske investeringer i Central- og Østeuropa sikkert vokse, såfremt de indførte reformer fører til etablering af tilfredsstillende kommercielle og juridiske rammer, som uden landske investorer føler, at de trygt kan arbejde in denfor.
In the optimistic scenario, Eastern Europe would experience rapid growth from the mid-1990s on wards, with the achievement of macroeconomic stability and economic reforms leading to improved supply and the successful transformation of existing productive capacity, in an international environment characterised by a general absence of trading restrictions. The pessimistic scenario is one in which the reforms fail.
Hvis der ingen handelsrestriktioner var, ville Fællesskabet have en meget betydelig positiv balance i handelen med forarbejdede varer med disse lande, måske på helt op til 70 milliarder ECU i 2010.
The 'successful reform' case generates a very sub stantial increase in trade with the Community.
Det måtte dog forventes, at fabrikanter fra de østeuropæiske lande i stigende grad ville trænge sig ind på fællesskabsmarkedet: deres eksportandel af Fællesskabets import af forarbejdede varer ville næ sten blive tredoblet - til mere end 15% i 2010.
In 1991, trade flows (exports and imports) between the EC and the countries of Central and Eastern Europe and the former Soviet Union accounted for 67 bil lion ECU or 7% of EC trade (excluding trade flows between Community Member States).
Som modpost til Fællesskabets overskud på handelen med forarbejdede varer ville der være betydelige under skud i handelen med energi (med den tidligere Sovjetunion) og, hvad der er politisk vigtigere, i handelen med landbrugsvarer.
Within a time frame of twenty years, these countries could expect a six-fold increase in their trade flows with the Community and at least a doubling of their share in EC trade. This would imply that by the year 2010
Central- og Østeuropas eksport ville fortsat være stærkt koncentreret inden for nogle få 'følsomme' brancher: beklædning, metalforarbejdning, kemikalier, tømmer og møbler.
The study's projections for the year 2010 in clude large EC trade surpluses in motor vehicles and other transport, in mechanical and electrical engineering, chemicals and textiles.
Et sådant resultat ville faktisk være til fordel for Fællesskabet som helhed: investeringer og økonomisk vækst i østlandene ville stimulere fællesskabs virksomhedernes eksport og afsætning.
A number of case studies in the Community's lagging regions con firmed that a prosperous Central and Eastern Europe could provide a strong market for lagging regions exports of clothing and textiles as well as of machine tools, automobiles etc.
En nylig un dersøgelse foretaget af Kommissionen prøver at beregne disse fordele ved hjælp af to forskellige scenarier for den fremtidige økonomiske udvikling i landene i Central- og Østeuropa, som i bred forstand repræsenterer hele spektret af sandsynlige udviklin ger.
Conversely, the threat of low price competition and dumping is much greater in the pessimistic scenario.
Kapital 12 - Regionale strukturer og problemer i nabolande taterne for Syditaliens vedkommende var ufyldestgørende, idet modelresultaterne gav et meget mere optimistisk billede end det pågældende case study.
Chapter 12 - Regional structures and problems in neighbouring countries
Holder scenariet med 'succesfuld reform' stik, viidet medføre en ny international arbejdsdeling, som er karakteriseret ved en progressiv diversifikation af Østeuropas eksport til Fællesskabet.
The projected changes in trade in the various industrial sectors were allocated to the EC regions with the help of a gravity model of interregional trade.
Nye samhandelsmønstre skulle få en tendens til at formilde visse fællesskabsregioners eller -branchers problemer med at tilpasse sig til den øgede import på tværs af Fællesskabets østlige grænser.
The reduction of tariff and non-tariff trade barriers as well as the removal of a number of other economic and political impediments to trade was modelled by a substantial reduction in the 'distance' separating the Community regions from their trading partners in Central and Eastern Europe and the former Soviet Union.
I nogle få tilfælde vil de forværre de eksisterende problemer, men i de fleste tilfælde ikke i nær så høj grad som indførelsen af det indre marked eller som udfordringen fra den japanske og andre asiatiske økonomier.
tive' products and the use of anti-dumping actions to restrict exports from the East over the next few years would contribute to such failure.)
Det største ekstra problem, der muligvis kunne opstå som følge af eksport fra østlandene, synes at være inden for stålindustrien og måske andre bearbejdede metalvarer eller kemikalier.
There could then be potentially serious implications for the financial burden on the EC public sector of aid programmes benefiting the Eastern countries, which, in turn, might well reduce the public funds available for Community structural policies.
På længere sigt vil det største problem sikkert opstå omkring handelen med landbrugsvarer, såfremt det lykkes for landene i Østeuropa at udvikle og med held at udnytte deres potentiale inden for denne sektor.
Threats to the level of future EC regional assistance flows was a' much greater concern for the lagging regions than any East-West trade effect.
Inden for dette scenario er der helt sikkert mulighed for en betydelig vækst i såvel den intraindustrielle som den interindustrielle samhandel.
The expected impact on the Community's lagging regions differs quite substantially from one country to another.
Undersøgelsens beregninger for år 2010 omfatter store handelsoverskud for Fællesskabet på motorkøretøjer og an den transport, på maskin- og el-teknik samt kemikalier og tekstiler.
The case studies confirmed the good economic prospects for Greece if reform in Central and Eastern Europe succeeds; the small positive net effects on Spanish and Portuguese industry; and the minimal effects on Ireland and Northern Ireland.
De beregnede ændringer i samhandelen inden for de forskellige brancher blev fordelt på Fællesskabets regioner ved hjælp af en gravitetsmodel over den interregionale handel.
The regional policy response to the potential changes in the economies of Central and Eastern Europe should therefore start from the perspective that these changes are not creating new problems for the re gions.
Sænkningen af toldmæssige og ikke-toldmæssige handelsbarrierer samt ophævelsen af en række andre økonomiske og politiske handelshindringer blev modelleret ved en betydelig for mindskelse af den 'afstand', som adskiller fællesskabsregionerne fra deres handelspartnere i Central- og Østeuropa samt den tidligere Sovjetunion. nion.
They are in a few cases exacerbating existing problems but, in most cases, not by nearly as much as the advent of the Single European Market nor by as much as the challenge from the Japanese and other Asian economies.
Den forventede virkning på Fællesskabets tilbagestående regioner afviger ret betydeligt fra land til land.
The main extra problem possibly arising from Eastern exports seems to be in the steel industry and perhaps other metal manufactures or chemicals.
De omtalte case studies bekræftede de gode økonomiske muligheder for Grækenland, hvis reformerne i Central- og Østeuropa lykkes; de små positive net tovirkninger på spansk og portugisisk industri; og de minimale virkninger på Irland og Nordirland. Resul
In the longer term, the main problem is likely to be over agricultural trade, if the countries of Eastern Europe manage to develop and successfully exploit their potential in this sector.
Såvel modelanalyse som case studies viser, at det rummer betragtelige potentielle fordele for Fællesskabets tilbagestående regioner, hvis de økonomiske reformer i Central- og Østeuropa krones med held.
Both the modelling analysis and the case studies show sizeable potential benefits to the EC lagging regions from successful economic reform in Central and Eastern Europe.
Den største fare er, at reformprocessen slår fejl.
The main danger is a failure of the reform process.
EPRC (1993), Regional socioøkonomisk udvikling i Polen, Ungarn Tjekkiet og Slovakiet.
EPRC (1993), Regional Socioeconomic Development in Poland, Hungary, the Czech Republic and Slovakia.
Undersøgelsen finansieret af Europa-Kommissionens G D XVI.
Study financed by DG XVI of the European Commission.
NERA (1992), Handel og udenlandske investeringer i Fællesskabets regioner: virkningen af økonomisk reform i Centralog Østeuropa.
NERA (1992), Trade and Foreign Investment in the Community's regions: the impact of economic reform in Central and Eastern Europe.
Regionaludviklingsundersøgelser nr. 7.
Regional Development Studies N°7.
Undersøgelsen finansieret af Europa-Kommissionens GD XVI.
Study financed by DG XVI of the European Commission.
Kort 27 Regional arbejdsløshed i Visegrad­landene, 1993
Map 27 Regional unemployment in the Visegrad countries, 1993
Kort 28 Beskæftigelse i landbruget i Visegrad­landene, 1991
Map 28 Agricultural employment in the Visegrad countries, 1991
% beskæftigelse
% total employment y^S ^^T
Tallene er fra slutning af juni 1993
■ > 45 m 12­ 16 m > 16 Figures are for the end of June 1993
Kort 29 Beskæftigelse i industrien i Visegrad­landene, 1991
Map 29 Industrial employment in the Visegrad countries, 1991
Kort 30 Beskæftigelse i servicesektoren i Visegrad­landene, 1991
Map 30 Service employment in the Visegrad countries, 1991
% samlet beskæftigelse y samlet beskæftigelse
% total employment i
Overensstemmelse mellem NUTS-niveauer og nationale administrative inddelinger i Fællesskabet
1 Correspondence between NUTS levels and national administrative divisions in the Community
BNP pr. beskæftiget i medlemsstaterne
GDP per person employed in the Member States (PPS), 1984­1993
Forskelle i BNP pr. indbygger (i KKS) i Fællesskabet 1980-1990
Disparities in GDP per head (PPS) in EUR 12, 1980­1990
BNP pr. indbygger i medlemsstaterne og EFTA-landene, 1980-1993
GDP per head in the Member States and the EFTA countries, 1980­1991
Arbejdsløshedsprocenter i EUR 12, 1983-1993
Unemployment rates in EUR 12, 1983­1993
Beskæftigelse i automobilindustrien
Employment in the automobile industry
Beskæftigelse i flyindustrien
Employment in the aerospace industry
Beskæftigelse i tekstil og beklædning
Employment in textiles and clothing
A. 10 NUTS 2-regioner, der er afhængige af forsvaret
A. 10 Defence­dependent NUTS 2 regions
A.l3 Jernbanetransportinfrastruktur, 1990
A. 13 Rail transport infrastructure, 1990
A.17 EFTA-landenes grænser, 1993 (i kilometer)
A.17 Borders of EFTA countries, 1993
A.l8 Beskæftigelse i mål nr. 1-regioner, 1990
A. 18 Employment in Objective 1 regions, 1990
A.l9 Arbejdsløshedsprocenter i mål nr. 1-regioner, 1986-1993
A. 19 Unemployment rates in Objective 1 regions, 1986­1993
A.20 BNP pr. indbygger (KKS) i mål nr. 1-regioner, 19861991
A.20 GDP per head (PPS) in Objective 1 regions, 1986­1991
A.21 Ændringer i beskæftigelse og produktivitet, 19861991
A.21 Employment change and productivity, 1986­1991
A.22 EF-initiativer, 19941999
A.22 Community initiatives, 1994­1999
A.23 Nye tyske delstater sammenlignet med det genforenede Tyskland og EUR 12
A.23 New German Länder: demographic and economic indicators
A.26 Fællesskabets regioner opstillet efter arbejdsløshedens størrelse
A.26 Regions, Unemployment ranking
A.27 De vigtigste indikatorer for regionerne i EF (NUTS 2)
A.27 Regions, socio­economic indicators
Definition af regioner, deres niveau og størrelse
Definition, level and size of regions
Nomenklaturen for statistiske territoriale enheder (NUTS) blev udarbejdet af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor i samarbejde med Kommissionens øvrige afdelinger for at give en enkel, ensartet opdeling af de territoriale enheder til fremstilling af EF's regionalstatistikker.
The Nomenclature of territorial units for statistics (NUTS) was established by the Statistical Office of the European Communities in cooperation with the Commission's other departments, so as to provide a single, uniform breakdown of territorial units for the production of Community regional statistics.
Der er forskellige muligheder for territorial opdeling:
Various systems of territorial division are possible:
(i) normative regioner (administrative grænser); (ii) analytiske regioner - (a) funktionelle regioner (sammenlægninger af komplementære områder), - (b) homogene regioner (sammenlægninger af områder med tilsvarende egenskaber).
(i) normative regions (administrative boundaries), (ii) analytical regions: - (a) functional (aggregations of complementary zones). - (b) homogeneous (aggregations of zones with similar characteristics).
Af praktiske årsager, som hænger sammen med, hvilke data der foreligger og gennemførelsen af regionale po litikker, er NUTS primært baseret på de institutionelle opdelinger, der for øjeblikket gælder i medlemsstater ne.
For practical reasons to do with data availability and the implementation of regional policies, the NUTS nomenclature is based primarily on the institutional divisions currently in force in the Member States.
NUTS omfatter regionale enheder af generel karakter; nomenklaturen omfatter således ikke territoriale enheder, der tjener særlige formål.
The NUTS lists of regional limits is of a general character: it thus excludes territorial units serving specific purposes.
I nomenklaturen anvendes der en hierarkisk klassificering af regionerne på tre niveauer for hver medlemsstat (NUTS 1 - NUTS 2 - NUTS 3).
It employs a three-level hierarchical classification of regions for each Member State (NUTS 1 -NUTS 2 - NUTS 3).
I NUTS opdeles hver medlemsstat i en række niveau 1-regioner, der hver især opdeles i en række niveau 2 -regioner, som så igen opdeles i en række niveau 3-regioner.
The NUTS nomenclature subdivides each Member State into a whole number of level 1 regions, each of which is in turn subdivided into a whole number of level 2 regions, which are themselves subdivided into a whole number of level 3 regions.
Selv om man har forsøgt at sørge for, at regioner af sammenlignelig størrelse alle findes på det samme NUTS-niveau, omfatter hvert niveau stadig regioner, som afviger stærkt fra hinanden i areal, befolkning, økonomisk betydning eller administrative beføjelser.
Despite the aim of ensuring that regions of comparable size all appear at the same NUTS level, each level still contains regions which differ greatly in terms of area, population, economic weight or administrative powers.
Tabel A.1 Overensstemmelse mellem NUTS ­niveauer og nationale administrative inddelinger i Fællesskabet
Table A.1 Correspondence between NUTS levels and national administrative divisions in the Community
Defies e tabeller og kort viser en opdeling af C anma ■k i tre regioner.
Abreal Mown of Denmark into three regions is given in most of the tables and maps
2Samme nlægning af EF hensyn. Kilde : Eu rostat
2Groupi ngfor Community purposes Source : Β 'urostat
Tabel A.2 EF -regionernes areal og befolkning
Table A.2 Area and population of the regions of the Community
Regionernes areal (1000 km
Area of the regions (1000 km
Gennemsnit for 25 laveste
Disparity (EUR12)
Mellem alle regioner
Unemployment rate EUR12
Inden for medlemsstater
Average 25 highest
Tabel A.9 Beskæftigelse i tekstil og beklædning
Table A.7 Employment in the automobile industry
% af total beskæftigelse, 1993
% of total employment, 1993
Definition: NACE 43 + 453 + 455 + 456 Kilde: Visa database, Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor
West Germany only Definition: NACE 35 Source: Visa database, Eurostat
Tabel A.10 NUTS 2­regioner, der er afhængige af forsvaret
Table A.8 Employment in the aerospace industry
Beskæftigelsesandele (%)
% change 1981 -1991
Kun militær
% change 1991-1993
Total forsvarsrelateret
% of total employment 1993
Forskellen til de virkelige mål forventes at være over 10% Dobbelttælling af grænser mellem nabolande er elimineret
EUR8 : B, DK, D, F /, L, NL, UK EUR4 : GR, E, IRL, Ρ Source : European C onference of Ministers of Transport
Tabel A.18 Beskæftigelse i mål nr. 1-regioner ,1990
TableA.15 Telecommunication infrastructures, 1992
Beskæftigelse 1990(1.000)
Number of faults per line per year
Beskæftigelse 1 990 (%)
Number of telephone lines per 100 inhabitants
Tabel A.19 Arbejdsløshedsprocenter i mål nr. 1-regioner, 1986-1993
TableA.16 Investment in telecommunication infrastructure, 1987-1992 (% of GDP)
Tabel A.20 BNP pr. indbygger (KKS) i mål nr. 1 ■regioner, 1986­1991 EUR12 = 100
TableA.18 Employment in Objective 1 regions, 1990
Landområde
Table A.22
Befolkningstæthed
Industrial Change
Deltagelsesprocent
Population
Arbejdsløshedsprocent
Population change
BNP per capita i Arbejdsløshedsproo ä KKS gennemsnit ntgennemsnit (89-90-91) (91-92-93) EUR12=100
EUR12= 100
BNP per capita i Arbejdsloshedsproce KKS gennemsnit nt gennemsnit (89-90-91) (91-92-93) EURI 2=100
New Länder included in Germany (exc eptfor employmei tt structure) and EUR 12 (except for employment structure and partie ¡pation).
Tabel A.26 Fællesskabets regioner opstillet efter arbejdsløshedens størrelse
Table A.25 Regions of the Community ranked according to their level of GDP per head1
Arbejdsløshed gennemsnit (91-92-93)
Total (in millions)
Arbejdsløshed gennemsnit (91-92-93)
Unemployment rate average (91­92­93) cumulative share (%)
Tabel A.27 De vigtigste indikatorer for regionerne i EF (NUTS 2)
GDP/head in PPS average (89-90-91) EURI 2=100
Arbejdsmarked
Index EURI 2=100
BNP gennemsnit af den samlede
Total cumulative (in millions) share (in %)
Tabel A.27 De vigtigste indikatorer for regionerne i EF (NUTS 2)
Table A.27 Principal indicators for the regions in the Community (NUTS 2)
BNP gennemsnit
Unemployment rate
Sektorernes andel af den samlede ftrbejdsløshedspro cent
GDP three­year average 1989­91 EUR12=100
1989­90­91 EUR 12 = 100 beskæftigelse(laai)
Share of sectors1 in tota employment (1991)
Arbejdsmarked
Labour market 1
Økonomi
Population
BNP gennemsnit
Economy
Arbejdsløshedspro cent beskæftigelse'
Share of sectorsη total
Tabel A.27 De vigtigste indikatorer for regionerne i EF (NUTS 2)
Table A.27 Principal indicators for the regions in the Community (NUTS 2]
Data for beskæftigelse og arbejdsløshed baseret på arbi jdsstyrl ccundei søgclse
1.6 and unemployment data based o ibourF orce Su rvey.
Kilde:
η the L·
Fortegnelse over diagrammer
List of graphs
BNP pr. indbygger i de svageste fællesskabsområder - 1986 og 1993 Regionale variationer (NUTS 2) i BNP pr. indbygger i medlemsstaterne, 1991 Tendensen i BNP pr. indbygger og produktivitetsforskelle i Fællesskabet, 1980-1993 BNP i KKS pr. beskæftiget i medlemsstaterne, 1984, 1987, 1990 og 1993 BNP i KKS pr. fuldtidsbeskæftiget i medlemsstaterne, 1984, 1987 og 1990 Tendenser i arbejdsløshedsprocenterne i Fællesskabet, 1970-1993 Regionale variationer i arbejdsløshedsprocenterne (NUTS 2) i medlemsstaterne, 1993 Sammensat indikator for vejareal, 1986 Motorvejslængde: sammensat indikator, 1991 Antal dræbte ved færdselsulykker, 1990 Bruttoinvesteringer i veje, 1975-1989 Sammensat indikator for jernbaner, 1990 Andel af elektrificerede jernbaner, 1990 Andel af jernbaner der mindst er dobbeltsporede, 1990 Andel af jernbaner udstyret med automatiske bloksignaler, 1990
Regional variations in unemployment rates by Member State, 1993 Composite road surface indicator, 1986 Length of motorways: composite indicator, 1991 Number of people killed in road accidents, 1990
Andel af abonnenter tilsluttet digitale lokale centraler, 1992
Proportion of subscribers connected to digital local exchanges, 1992
Den erhvervsaktive befolknings uddannelsesniveau i mål nr.1-områder og ikke-mål nr.1 -områder, 1991
The relative importance of foreign direct investment and Structural Funds for the weaker Member States, 19861991