natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der mangler kun, at både Malta og Fællesskabet skal handle allerede nu for at sikre et vellykket udfald af denne strategi.
An announcement along these lines would have the effect of mobilizing public support for the reform process in Malta.
Regeringekonferencen, der skal indkaldes i 1996, vil skulle behandle disse problemer og søge at rationalisere strukturerne i et udvidet Fællesskab, gøre beslutningsprocessen mere effektiv og samtidig sikre, at hvert nyt medlemsland, således også eventuelt Malta, uanset landets størrelse, kan deltage på passende vis i forberedelsen af beslutninger og beslutningstagningen og påtage sig ansvar.
It remains, therefore, for Malta and the Community to start now to lay the foundations for the success of this strategy.
Fællesskabet skal sørge for, at de helhedsovervejelser, regeringskonferencen skal gøre sig i 1996, fører til en forbedring af den måde, hvorpå institutionerne fungerer i et udvidet Fællesskab, der forventer yderligere udvidelser, og samtidig sikre, at Malta såvel som ethvert nyt medlemsland af lignende størrelse i tilfælde af tiltrædelse behandles på passende måde i beslutningsprocessen og ansvarsfordelingen.
It is important that the deliberations of the intergovernmental conference of 1996 lead to the development of the more efficient institutional set-up required by an enlarged Community that is destined to grow still further in the future.
Reform processen skal fortsætte under forhandlingerne for at reducere de overgangsperioder, der eventuelt indrømmes Malta, til et minimum.
The reform process itself should continue once the negotiations are under way, in order to reduce the transition periods granted to Malta to a minimum.
For at bidrage til dette mål foreslår Kommissionen, at man allerede nu indleder en indgående dialog med Maltas regering og efter fælles aftale definerer indholdet og tidsplanen for de prioriterede reformer, der skal iværksættes for at tilpasse Maltas økonomi til internationale konkurrencebetingelser og forberede integrationen i Fællesskabet.
To contribute towards this objective, the Commission proposes to start immediately with the Maltese Government an intense dialogue with a view to establishing jointly the nature and timetable of the priority reforms needed to equip the Maltese economy to cope with international competition and to prepare the ground for integration with the Community. munity.
Dialogen skal også omfatte faglig bistand, uddannelsesmidler og anden form for hjælp, som Fællesskabet er rede til at yde Malta inden for rammerne af en tilpasningsprotokol, for at støtte iværksættelsen af disse reformer og lette den økonomiske overgang.
This dialogue could also cover technical assistance, financial cooperation, training measures and other assistance that the Community could give Malta in the framework of a protocol of adaptation to help with the implementation of the reforms and to smooth the path of economic transition.
Dialogen skal også med virke til at gøre Malta bekendt med alle elementer i Fællesskabets regelværk, så landet kan forberede sig til de fremtidige tiltrædelsesforhandlinger.
This opinion has shown how far adoption of the acquis communautaire, especially on trade, economic, financial and competition issues, depends on a thoroughgoing overhaul of the Maltese economy's regulatory and operational systems.
Tiltrædelsesforhandlingerne vil kunne åbnes, så snart disse prioriterede reformer er iværksat og det globale reformprogram vedtaget.
Once these priority reforms are implemented and the global reform programme has been adopted, accession negotiations could get under way.
Kommissionen foreslår, at den regelmæssigt sender Rådet en vurdering af Maltas fremskridt i tilnærmelsen af landets strukturer til Fællesskabets.
The Commission proposes to provide the Council with regular assessment reports on Malta's progress in bringing its structures into line with those of the Community.
Anden del — Analyse efter sektor
Part Two — Specific aspects
Den maltesiske fiskerflådes størrelse og karakteristika giver anledning til at formode, at en integration i EFs fiskerflåde ikke vil give større problemer.
However, the rules for registration of fishing vessels owned by foreign operators are totally unacceptable to the Community. Flagging conditions would have to be brought into line with Community rules.
Man bør dog præcisere, at Fællesskabet på ingen måde vil kunne godtage de registreringsbetingelser, der gælder for fartøjer, som udstyres af udenlandske redere.
Malta has a fisheries agreement with Libya, which unilaterally sets guidelines incompatible with the principles of the Law of the Sea.
Betingelserne for optagelse i flagregisteret skal således ændres i retning af de gældende bestemmelser i Fællesskabet.
The Community could not take over the agreement as it stands.
Da Maltas landbrugsareal er af meget begrænset omfang — omkring 12 000 ha og heraf dyrkes 6% med kunstvanding — vil Maltas tiltrædelse af Fælles skabet næppe få andet end ganske små virkninger.
Given the very limited extent of Maltese agricultural land — a total of approximately 12 000 ha, 6% of which is irrigated — the accession of Malta to the Community could hardly have more than a tiny effect.
Vurderingen gælder især, hvis man tager hensyn til, at det er helt umuligt for landet at udvide det dyrkede areal, og at det er et problem at øge omfanget afvandressourcer. ressourcer.
This is especially true if one takes into account the virtual impossibility of expanding the area under cultivation and the problem of increasing the availability of water resources.
Malta har indgået en fiskeriaftale med Libyen, som ensidigt fastsætter basislinjer, der ikke er i overens stemmelse med den internationale havret.
The Maltese situation should not pose any major market-related problems for the Community. Only the current restriction on imports of tuna and the ban on foreign landings require special consideration.
Fællesskabet vil derfor ikke kunne overtage denne aftale på de eksisterende betingelser.
For Malta, however, the adoption of the EEC legislation might cause some administrative difficulties.
Regeringen har iværksat en række indgreb for at bidrage til gennemførelsen af større regeringsplaner for fødevareforsyning fra lokale og oversøiske kilder.
A number of government intervention schemes have been put into operation to help implement major policies governing food supplies from local and overseas sources.
Ud fra de foreliggende oplysninger et det ikke let at vurdere, hvilke specifikke virkninger det vil få.
On the basis of existing information, it is not easy to assess their specific impact.
Strategien i sektoren vedrører tre former for instrumenter: menter:
Agricultural policy is based on three kinds of instruments: ments:
For Malta vil overtagelsen af EF-lovgivningen eventuelt give nogle administrative vanskeligheder.
(i) investment incentives and import restrictions — the latter have been somewhat reduced in the last few yean;
• lån til fremme af investeringer og importrestriktioner, idet nogle af disse dog er blevet reduceret lidt i de seneste år
Internal market and industrial affairs
• beskyttelse af landbrugernes indkomster
(ii) protection of farm income;
På den ene side kan maltesiske varer få fri adgang til fællesmarkedet, hvilket vil anspore til lokal forarbejdning.
(iii) strict price controls for fresh or processed agricultural products.
På den anden side kan man muligvis forvente, at ikke-euro-pæiske firmaer bliver udskiftet med EF-virksomhe-der, der er villige til at udnytte det nye system.
A Price Stabilization Fund evens out the effect of price fluctuations in overseas markets. kets.
Både Maltas størrelse og industripotentiale og den gældende ordning for samhandelen med industrivarer mellem landet og Fællesskabet bevirker, at Maltas eventuelle tiltrædelse af Fællesskabet sandsynligvis kun vil få begrænsede virkninger for industrien i Fællesskabet.
In view of Malta's size and industrial potential and the arrangements currently applying to its trade with the Community, its accession would be unlikely to have a very significant impact on Community industry.
Dette understreges af de analyser, Kommissionens tjenestegrene har foretaget, som ikke tyder på særlige vanskeligheder for de pågældende industrisektorer i Fællesskabet.
This is borne out by analyses carried out by the various Commission departments, which do not signal any particular problems for the Community industries concerned.
I dette kapitel behandles således fortrinsvis virkningerne for konkurrenceevnen i Maltas industri og de
In conclusion, the impact of accession would be insignificant for the Community and probably positive but limited for the Maltese economy.
Som konklusion vil de eventuelle virkninger af en til trædelse være ganske ubetydelige for Fællesskabet og sandsynligvis positive, men begrænsede for Maltas økonomi.
The industrial sector in Malta can be divided into two categories. The first consists of traditional industries, with large numbers of small, barely-competitive
De vigtigste karakteristika ved Maltas industri
reckoned to reflect poor productivity by the standards of the sector.
På den anden side er der nogle få virksomheder inden for lerindustrien, hvis aktiviteter er rettet mod eksport, og som til gengæld betragtes som virksomheder med et højt produktivitets- og kvalitetsniveau.
In the leather and rubber industries productivity was well below average (LM22); the figure for textiles, clothing and footwear was LM 200, for woodworking and furnituremaking, LM 160 and for transport equipment, LM 150.
11990 blev produktionsgennemsnittet for hele fabriksindustrien (salgsgennemsnit pr. ansat) anslået til 370 LM. Dette beløb var langt højere for bygge- og skibsværftsindustrien (4715 LM).
firms producing for the local market behind high protectionist walls.
Det er ligeledes tilfældet i sektoren for mekanisk og elektrisk udstyr, hvor beløbet imidlertid betragtes som et bevis på lav produktivitet (1 022 LM).
The second category contains a number of export-oriented light industries, and these are regarded as having high levels of productivity and quality standards.
I første kategori finder man f.eks. levnedsmiddelindustrien og træ- og møbelindustrien.
The first category would cover the food industry, woodworking and furniture-making.
I anden kategori indtager elektrisk og elektronisk udstyr en dominerende plads samt produktionen af integrerede kredsløb og elektroniske mikrosamlinger.
The second category is dominated by electrical and electronic goods manufacturers and the production of integrated circuits and micro-assemblies.
I samhandelen med Fællesskabet er beklædningsindustrien og sektoren for elektrisk og elektronisk udstyr fortsat langt de største eksportsektorer.
As regards trade with the Community, the clothing and electrical and electronic equipment industries are far and away the main exporters.
I 1990 tegnede de sig for henholdsvis 110 mio. ECU og 336 mio. ECU af i alt 615 mio. ECU for hele Maltas eksport af industrivarer til Fællesskabet.
In 1990 they accounted respectively for ECU 110 million and ECU 336 million of the total ECU 615 million of Maltese industrial exports to the Community.
En sammenligning af data vedrørende import og eksport i sektoren for elektrisk og elektronisk udstyr synes imidlertid at bekræfte, at importen af udstyr til direkte genudførsel indtager en stor plads.
A comparison of the import and export figures for the electrical and electronic equipment sector, however, suggests that much of this consists of equipment imported and directly re-exported.
Blandt industrisektorer, der er klassificeret i forhold til produktionsværdien i 1989, finder man først sektoren for elektrisk og elektronisk udstyr, hvis produktion tredobledes på tre år, og som tegner sig for 34 % af fabriksindustriens samlede produktion.
In terms of output at 1989 prices, Malta's largest industry is electrical and electronic equipment, which accounted for 34% of total manufacturing output, having tripled its production in three years.
Derefter følger tekstilindustrien, særlig beklædningsindustrien, der indtil 1987 var Maltas førende produktionsaktivitet (18% af produktionen i fabriksindustrien), siden agroindustrien, skibsværftsindustrien, især reparationer, forlagsindustrien, møbelindustrien, den kemiske industri, byggeindustrien, læderindustrien og lædervarer, gummiindustrien, jern- og stålindustrien og den farmaceutiske industri.
Next comes the textile industry, notably garment-making, which was the islands' largest productive sector until 1987 (18% of manufacturing output), then agri-food, shipyards (mainly ship-repair), printing, furnituremaking, chemicals, construction, leather and leather goods, rubber, iron and steel and pharmaceuticals, in that order.
Det er tilfældet i tekstil-, beklædnings- og skotøjsindustrien. Ganske vist er antallet af ansatte i denne sektor faldet 1 300 enheder i de sidste fire år, og der har været nedgang i afsætningen og eksporten, men nettoinvesteringen i sektoren er til gengæld stærkt stigende.
In textiles, clothing and footwear 1 300 jobs have been lost in the last four years and sales and exports have contracted, but net investment is thought to be growing strongly.
Skibsværfterne, der har lidt tab på grund af politiske omstændigheder og manglende konkurrencedygtighed, har også indledt en omstruktureringsproces med massiv statsstøtte.
The shipbuilding and shiprepair yards, which have experienced losses due to changing political circumstances and poor competitiveness, are also being restructured with a massive injection of State aid.
Den omstruktureringsplan for skibsreparationer, der god kendtes i 1989, betyder 250 mio. USD i offentlig støtte over ti år, og regeringen påtænker at investere 8-10 mio. LM i løbet af de kommende tre år for at give skibsbygningsindustrien mulighed for at nå et internationalt produktivitetsniveau.
The plan for the restructuring of the shiprepair yard was approved in 1989; it provides for USD 250 million of public funds over 10 years, and the government is planning to invest LM 8 to 10 million in the next three years to enable shipbuilding to match international productivity levels.
Tekstil-, beklædnings- og skotøjsindustrien er stadig den største arbejdsgiver. I 1991 var 7 862 beskæftigede i denne sektor, dvs. 25 % af alle ansatte i industrien.
Textiles, clothing and footwear remain the largest employers, with 7 862 people working in the sector in 1991, equivalent to 25% of total industrial employ ment.
Hvis man medtager personalet på skibsværftet Malta Drydocks ltd, som alene beskæftiger 3 700, lå sektoren for transportmateriel på andenpladsen (7 592 ansatte, dvs. 22 % af den samlede beskæftigelse i industrien), fulgt af agroindustrien (4 484 personer, 13,9%), sektoren for elektrisk og elektronisk materiel (3 503 personer, 10,9%) og møbelindustrien (2 389 personer, 7,4%).
The second largest employer is the transport equipment industry (including Malta Drydocks Ltd, which has a workforce of around 3 700), with 7 592 jobs or 22% of industrial employment, then come agri-food (4484 and 13.9%), electrical and electronic equipment (3 505 and 10.9%), and furnituremaking (2 389 and 7.4%).
Af i alt 2 300 virksomheder tegner de par hundrede virksomheder med mere end ti ansatte sig for 80 % af
Of a total of some 2 300 firms only a few hundred employ more than 10 people, and between them these account for 80% of employment, 90% of output and 85% of exports in manufacturing industry.
Den omfattende statsstøtte sammen med en liberaliseret handelspolitik udgør i øvrigt et privilegeret instrument, som de maltesiske myndigheder anven-
This generous government support coupled with a policy of trade liberalization reflects a strategy which seeks both to modernize local industry and, in particular, to develop export industries.
der for at sikre et vellykket udfald af moderniseringen af den lokale industri og for i endnu højere grad at udvikle eksportorienterede industriaktiviteter.
by the existence of State monopolies for the import and marketing of various commodities.
Siden vedtagelsen af »industrial Development Act« i 1988 råder myndighederne over et meget varieret udvalg af incitamenter, bl.a. diverse skatte- og toldfritagelser, investeringsstøtte, fradrag for uddannelsesudgifter, eksportfremme eller forskning og udvikling af skattepligtige indtægter, lån på favorable vilkår, uddannelsesstipendler.
In 1989 the Maltese Government abandoned its previous strategy of import substitution and undertook to liberalize industrial imports.
Alle virksomheder kan i princippet drage fordel af disse former for støtte; imidlertid privilegeres produkter af høj værdi såsom elektronisk udstyr og lægeudstyr.
Quantitative restrictions on various products were replaced by taxes, supposedly temporary, intended to give local firms time to adjust to an open market.
Malta, som importeres til Fællesskabet I henhold til associeringsaftalen af 1971 og de aftalemæssige bestemmelser til denne, er kun ganske få kategorier af industrivarer med oprindelse i Malta endnu under givet begrænsninger eller told ved import til Fælles skabet.
The Maltese authorities say they have started adapt ing their laws to Community legislation. So far, how ever, they do not seem to have got much beyond setting up the administrative machinery.
Således gælder der et årligt loft ved import af en bestemt kategori beklædningsgenstande, nogle forarbejdede landbrugsprodukter, som ikke henhører under bilag II til EØF-Traktaten, er i påkommende tilfælde undergivet opkrævning af det faste element i den gældende beskatning for tredjelande, et reduceret fast element eller en nultold inden for rammerne af et toldkontingent, og varer, der henhører under EKSF-Traktaten, ligger uden for de nævnte bestemmelsers anvendelsesområde.
The Community Affairs Directorate set up under the Foreign Ministry in 1988 to deal with questions arising from the possibility of accession has carried out surveys of Community legislation but no specific proposals have been tabled for adoption of the acquis in a given field.
For varer med oprindelse i Fællesskabet gælder der i princippet en nedsættelse på 35 % af told og afgifter med tilsvarende virkning ved import til Malta, idet de pågældende nedsættelser i øvrigt ikke kan være større end de begrænsninger, der er fastsat i aftalen for flere varekategorier.
At the moment, in spite of the progress made and the authorities' intention of continuing the liberalization process, it has to be said that Malta's market is still not exactly unprotected.
Der er til gengæld ingen hindringer over for Fællesskabet på Malta på det ikke-toldmæs-sige område.
Customs duties on finished products are still high, often in excess of 20% even on imports from the Community and more for other trading partners, in sectors including agri-food, textiles and clothing, woodworking and electrical equip ment.
Maltas industri har i lang tid levet under en effektiv handelsbeskyttelse, en kombination af meget høje toldsatser og afgifter og kvantitative restriktioner eller endog importforbud. Hertil kommer offentlige monopolselskaber i forbindelse med import og afsætning af råstoffer.
Import taxes and licensing arrangements still in force for many products regarded as sensitive usefully reinforce the protection afforded by tariffs.
Hvad angår spørgsmålet om tilpasningen af Maltas toldtarif til den fælles toldtarif, er den endnu ikke påbegyndt, da den blev udsat til anden etape i gen nemførelsen af associeringen.
From what we know of Malta's industrial legislation, it would need to be modernized and a raft of new laws enacted — indeed, the Maltese authorities agree on this point.
Der er ikke fastsat bestemmelser vedrørende Maltas overtagelse af de øvrige bestemmelser i den fælles handelspolitik.
One area in need of such revision is the law on the protection of intellectual, industrial and commercial property rights, in particular patent law (length of protection, patentability criteria and protection conferred), trademarks, the topography of semi-conductor products, copyright and related rights.
Maltas regering har siden 1989 opgivet at føre den hidtidige politik for erstatning af importvarer og er begyndt at liberalisere importen af industrivarer til Malta.
Some industrial products, particularly foodstuffs, are still subject to export licensing.
De kvantitative restriktioner for visse varer er blevet erstattet med afgifter, i princippet midlertidige, som skal give de lokale virksomheder mulighed for gradvis at tilpasse sig til et åbent marked.
In the audiovisual sector, Malta's law would have to be brought into line with the principle of non-discrimination enshrined in the EEC Treaty and with Directive 89/552 of 3 October 1989 on television without frontiers.
Men uanset de fremskridt, der allerede er gjort, og de maltesiske myndigheders hensigt at fortsætte liberaliseringen af samhandelen, må man på nuværende tidspunkt konstatere, at beskyttelsen af det maltesiske marked langt fra er ubetydelig.
Under the 1971 Association Agreement, as supplemented by various other contractual provisions, very few Community imports of industrial products originating in Malta are still subject to restrictions or duties.
Tolden på færdigvarer er fortsat høj, ofte over 20 % over for Fællesskabet og mere over for tredjelande inden for industrisektorer som agro-fødevarer, tekstiler og beklædning, træ eller elektrisk udstyr.
One category of garments is subject to an annual import ceiling, several processed agricultural products not listed in Annex II to the EEC Treaty are subject to either the fixed component of the charge applicable to non-member countries, a reduced fixed component or a zero-duty tariff quota, and ECSC products are excluded from the various agreed provisions.
Importafgifterne og licensordningen, der fortsat gælder ved import af mange varer, der betragtes som følsomme, fuldstændiggør toldbeskyttelsen på en effektiv måde.
The Maltese authorities have been working with the Commission in this area; continued cooperation would help the country's institutions to make the adjust ment to these new rules.
De maltesiske myndigheder erklærer, at tilpasningen af Maltas lovgivning til den gældende lovgivning i Fællesskabet er indledt. Det lader imidlertid til, at de foranstaltninger, der hidtil er truffet, især har bestået i etablering af de nødvendige administrative strukturer.
In theory, Community exports to Malta qualify for a 35% reduction in import duties and charges having equivalent effect, with limits in the reduction in force for some categories of product.
Maltas gældende ordning for import af industrivarer med oprindelse i Fællesskabet står i stærk kontrast til den gældende ordning for varer med oprindelse i
Malta has not yet started to align its tariff on the Common Customs Tariff; this has been postponed to the second stage of the association procedure.
I de maltesiske myndigheders vurdering af en eventuel tiltrædelses følger for de lokale industrisektorer genfinder man den dualisme, der er beskrevet tidligere. gere.
Malta's laws would have to be adapted to the acquis communautaire on the operation of the single market all make it difficult to assess the ability of Malta's industry to withstand, let alone benefit from, the stiff competition which would follow accession.
De maltesiske myndigheder understreger risikoen ved en alt for omfattende generalisering, men mener dog, at industrier med eksportorienterede aktiviteter ikke vil støde på vanskeligheder.
They look for ward to a market increase in the flow of Community investment in Malta in the industrial sector, the establishment of more joint subsidiaries and the development of subcontracting relationships with Community firms.
Det er, med få undtagelser, tilfældet for tekstil-, beklædning- og skotøjsindustrien og i forbindelse med transportmateriel og elektrisk og elektronisk udstyr.
Access would also give Maltese firms unrestricted access to the Community market and they regard this as vital for a country so dependent on export markets, whose industrial policy accentuates that dependence.
Kommissionens tjenestegrene udelukker ikke muligheden for, at sidstnævnte sektor vil komme ud for temmelig stærk konkurrence fra EF-industriens side.
A rapid modernization of the customs system would therefore be needed in order to meet the requirements of economic liberalization.