natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udgifter til forskning og udvikling i medlemsstaterne, 1990 Forskere og ingeniører i medlemsstaterne, 1989 Gennemsnitligt BNP pr. indbygger i grænseregioner sammenlignet med resten af staten, for medlemsstater, 1991 BNP pr. indbygger i grænseregioner i nabomedlemsstater, 1991 Befolkning, som bor i de regioner, der støttes af medlemsstaterne, 1980, 1986 og 1992 Størrelsen af udgifterne til regionale incitamenter i medlemsstaterne, 1980 og 1990 Udgifter pr. indbygger i de regioner, der støttes af medlemsstaterne, 1980, 1985, 1990 Inflationsrater i medlemslandene, 1993 Finanslovsunderskud i medlemslandene, 1993 Gældsforhold i medlemslandene, 1993 Lange rentesatser i medlemslandene, 1992 Migration mellem de nye og gamle tyske delstater, 1988-1992 Udviklingen på arbejdsmarkedet i de nye tyske delstater, 1989-1993 Arbejdsløshedsprocenter i de nye tyske delstater, 1990-1993
Expenditure on research and development in the Member States, 1990 Scientists and engineers in the Member States, 1989 Average GDP per head in border regions compared to the rest of the country, for the Member States, 1991 GDP per head in border regions in neighbouring Member States, 1991 Population living in regions assisted by the Member States, 1980, 1986 and 1992 The importance of regional incentive expenditure in the Member States, 1980 and 1990 Expenditure per capita in regions assisted by the Member States, 1980, 1985, 1990 Inflation rates in the Member States, 1993 Budget deficits in the Member States, 1993 Debt ratios in the Member States, 1993 Longterm interest rates in the Member States, 1992 Migration between the new and old German Länder, 1988-1992 Development of the labour market in the new German Länder, 1989-1993 Unemployment rates in the new German Länder, 1990-1993 Regional variations in GDP per head and unemployment rates in the EFTA countries
Fortegnelse over tabeller
List of tables
Væsentlige demografiske trender og trender i arbejdsstyrken i EUR 12 - Relativ vækst (%)
Major demographic and labour force trends in EUR 12-Relative growth
Væsentlige demografiske trender og trender i arbejdsstyrken i EUR12 - Absolut vækst (%)
Major demographic and labour force trends in EURI 2-Absolute growth
Trender og forskelle i BNP og BNP pr. indbygger, 1986-1993
Trends and differences in GDP and GDP per head, 1986 - 1993
Forsvarsafhængige områders (NUTS 3) støtteberettigelse under strukturfondenes regionale mål
Eligibility of defence-dependent regions (NUTS 3) for assistance under the regional objectives of the Structural Funds
Brugsintensitet for jernbaneinfrastruktur
Intensity of use of rail infrastructure
Nødvendige gennemsnitlige årlige investeringer i miljøinfrastruktur
Average annual investment required for environmental infrastructure
Japanske investeringer i ny fabrikationsvirksomhed i Europa, 1986-1989
Japanese investment in greenfield manufacturing sites in Europe, 1986-1989
F & U indikatorer for Det Europæiske Fællesskab
RTD indicators for the European Community
Skøn over strukturfondsstøtte til FTU i FSR
Estimates of Structural Funds assistance for RTD in the CSFs
Fællesskabsgrænser 1992
The Community's borders, 1992
Nøgleindikatorer for landegrænseregioner
Key indicators of land border regions
Andel af medlemsstaternes befolkning, som dækkes af strukturfondenes regionale mål
Share of Member States' population covered by the regional Objectives of the Structural Funds
Indikatorer for udgifter til regionale incitamenter
Regional Incentive Expenditure indicators
Statens bruttoanlægskapitaldannelse i de svagere medlemslande
Government gross fixed capital formation in lhe weaker Member States
Befolkningstæthed i Europa, 1992 Befolkningstilvækst, 1995-2000.
Population density in Europe, 1992 Growth of population, 1995-2000.
Scenario med lav vækst Befolkningstilvækst, 1995-2000.
Low growth scenario Growth of population, 1995-2000.
Scenario med kraftig vækst Vækst i arbejdsstyrken, 1995-2000.
High growth scenario Growth of labour force, 1995-2000.
Scenario med lav vækst Vækst i arbejdsstyrken, 1995-2000.
Low growth scenario Growth of labour force, 1995-2000.
Scenario med kraftig vækst Kvinders erhvervsaktivitet, 1990 Personer på 65 og derover, 1990 Skøn over antallet af personer på 65 og derover, 2020 BNP pr. indbygger (købekraftstandard), 1991 Udsving i BNP pr. indbygger, 19861991 Udsving i den samlede beskæftigelse pr. region, 1981-1991 Regional arbejdsløshed, 1993 Udsving i arbejdsløshed, 1986-1993 Beskæftigelse i bilindustrien, 1990 Beskæftigelse i luftfartsindustrien, 1992
GDP per head, 1991 Change in GDP per head, 19861991 Change in total employment by region, 1981-1991 Regional unemployment, 1993 Change in unemployment rate, 1986-1993 Employment in the automobile industry, 1990 Employment in the aerospace industry, 1992 Employment in the textiles and clothing industries, 1991 Employment in the textiles and clothing industries, 1991
Beskæftigelse i tekstil- og beklædningsindustrien, 1991 Beskæftigelse i tekstil- og beklædningsindustrien, 1991 FoU-ansatte, 1989 Større "øer" af videnskabeligt baseret innovation, 1991 Interreg II - Valgbarhed af grænseregioner, 1993 Gennemsnitlig transporttid til 194 økonomiske centre, 1991 Forventet afkortning af den gennemsnitlige transporttid til 194 økonomiske centre i 2010 Forventet forbedring i antal personer med mindre end 3 timers transporttid i 2010 Strukturfonde: Mål nr. 1, 2 og 5b-regioner, 1994-1996 Arbejdsløse i de nye tyske delstater, 1992 BNP pr. indbygger (købekraftstandard) i EFTA-landene, 1991 Regional arbejdsløshed i EFTA-landene, 1993 Regional arbejdsløshed i Visegrad-landene, 1993 Beskæftigelse i landbruget i Visegrad-landene, 1991 Beskæftigelse i industrien i Visegrad-landene, 1991 Beskæftigelse i servicesektoren i Visegrad-landene, 1991
R & D personnel, 1989 Major 'islands' of sciencebased innovation, 1991 Structural Funds status of border regions, 1993 Average travel time to 194 economic centres, 1991 Estimated improvement in average travel time to 194 economic centres by the year 2010 Estimated increase in the readily accessible population by the year 2010 Structural Funds: regions eligible for Objectives 1, 2 and 5b, 1994-1996/1999 Unemployed and short-time workers in the new German Länder, 1992 GDP per head (PPS) in the EFTA countries, 1991 Regional unemployment in the EFTA countries, 1993 Regional unemployment in the Visegrad countries, 1993 Agricultural employment in the Visegrad countries, 1991 Industrial employment in the Visegrad countries, 1991 Tertiary employment in the Visegrad countries, 1991
Konkurrenceevne og Samhørighed ­ Tendenser i regionerne Femte periodiske beretning om den sociale og økonomiske situation og udvikling i Fællesskabets regioner.
Competitiveness and cohesion: trends in the regions Fifth periodic report on the social and economic situation and development of the regions in the Community.
Pris I Luxembourg (moms Ikke medregnet): ECU 14
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 14
Europa står til regionaludviklingens tjeneste
Europe at the service of regional development
ningsperiode som den, Den Europæiske Union er inde i.
The reason why particularly at times of crisis and change such as those which the Union is passing through.
Økonomiske og sociale forskelle: Fælles skabets regioner og disses borgere har ikke alle de samme muligheder.
Because of their economic and social differences, the regions of Europe and their inhabitants are not playing on a level field.
Forskellene med hensyn til udvikling og levestandard mellem de forskellige regioner har i lang tid været en realitet i de enkelte lande i Den Europæiske Union. For Unionen som helhed er disse forskelle endnu mere markante.
For a long time, all the Member States of the European Union have experienced variations in levels of development and living standards from one region to another and the gaps are still wider when measured across the Union as a whole.
Der er derfor behov for offentlige interventioner, der sammen med private investeringer kan stimulere den økonomiske aktivitet i de mindst udviklede regioner.
The scale of the effort required to stimulate economic activity in the least advanced areas means that public funds must be used in conjunction with private investment.
En sådan indsats må først og fremmest gøres af medlemsstaterne gennem deres egen regionalpolitik. De midler, som de afsætter hertil, udgør normalt langt størstedelen af de mobiliserede finansielle midler.
This is primarily the responsibility of the Member States as they implement their regional policies and normally the funds which they devote to these policies constitute the bulk of the financial resources made available.
Arbejdsløshedsprocenten i de ti regioner, der var værst stillet med hensyn til beskæftigelsen, var indtil syv gange så stor som i de ti bedst stillede regioner.
At the beginning of this decade, per capita gross domestic product (GDP) in the ten poorest regions of the Community was only about one quarter of that in the ten richest regions.
Fra det ene land til det andet var forskellen af størrelsesordenen 1:2 med hensyn til den procentdel af de unge, der var under skole- eller erhvervsuddannelse, 1:3 med hensyn til basisinfrastrukturerne og 1:7 med hensyn til tilskud til forskning og teknologisk udvikling.
Unemployment in the ten regions worst hit was up to seven times greater than in the ten most fortunate regions and from one country to another the ratio of young people receiving vocational training was about 1:2, the ratio for basic infrastructure about 1:3 and the ratio for grants for research and technology about 1:7.
Problemernes omfang og økonomiernes ind byrdes afhængighed betyder imidlertid, at opgaven i visse tilfælde overstiger de nationale og regionale myndigheders formåen, navnlig i de mindst udviklede lande.
Nevertheless, the scale of the problems and the interdependence of our economies means that sometimes the task exceeds what can be done at national and regional level, particular ly in the least advanced countries.
Dette gælder i endnu højere grad, efter at den siden begyndelsen af 90'erne førte politik, som har taget sigte på en budgetmæssig ligevægt, har fået de fleste medlemsstater til at nedsætte deres direkte strukturstøtte til de regioner, der er i vanskeligheder.
This is all the more so as the policies of budgetary equilibrium followed since the beginning of this decade have led most of the Member States to reduce their direct support to regions in difficulties.
Fællesskabet må derfor gøre en indsats for at opnå større europæisk solidaritet.
The Community has therefore sought to promote solidarity within the Union.
Dets særlige opgave er at supplere medlemsstaternes indsats og at påvirke den i retning af en harmonisk europæisk integration, som kan medføre fordele ikke blot for de fattige regioner, men også for resten af Unionen.
The task which it has taken upon itself is to complement the measures being implemented by the Member States and to direct their work towards harmonious European integration which will benefit the whole Union, and not simply the poor regions.
Det er formålet med Fællesskabets regionalpolitik.
That is the aim of the Community's regional policy.
Er der udsigt til en hurtig mindskelse af disse forskelle?
Is there any chance of reducing these gaps quickly?
Erfaringen viser, at de økonomiske faktorers frie spil ikke i sig selv kan sikre en afbalanceret udvikling.
Experience suggests that the free play of economic forces is not enough by itself to ensure balanced development.
Ofte er resultatet endog, at der sker en udvikling på de svage regioners bekostning, navnlig i en krise- og omvælt
In fact, often it tends to worsen the position of poor regions,
GENNEMSNITLIG ARBEJDSLØSHEDSPROCENT (1993, i %)
AVERAGE UNEMPLOYMENT RATES (1993, %)
2 Fællesskabet hjælper til med regionaludviklingen
2 Europe at the service of regional development
... til Den Økonomiske og Monetære Union
... to economic and monetary union
Traktaten om Den Europæiske Union, der blev ratificeret i 1993, styrker en sådan udvikling, ¡det den økonomiske og sociale samhørighed heri er optaget blandt Unionens væsentligste mål.
The Treaty on European Union ratified in 1993 confirmed that this was the right direction by including economic and social cohesion as one of the main objectives of the Union.
Efter Maastricht er målsætningen nemlig endnu mere omfattende. Det drejer sig ikke blot om at optimere enhedsmarkedet, men også om at skabe grundlag for Den Økonomi­ske og Monetære Union (ØMU) efter kriterierne for "økonomisk konvergens": stabilitet med hensyn til priser, offentlige finanser, valutakur­ser og rentesatser.
In fact, the question at issue since Maastricht has been even greater than before: it is not just a matter of making the single market work as well as possible but of laying the foundations for economic and monetary union in accordance with the criteria of economic convergence (price stability, public finances, exchange rates and interest rates).
De vanskeligheder, som de mest udviklede medlemsstater har i så hen­seende, er endnu mere udprægede for de mindre udviklede lande i en situation, hvor ver­densmarkedet yderligere øger konkurrence­dygtighedens betydning.
In a world which imposes increasing constraints through competitiveness, the difficulties facing the most advanced Member States are even more onerous for those in a less fortunate position.
Fra enhedsmarkedet­Åbningen af grænserne i 1993 indebar en yder­ligere udfordring for de ugunstigt stillede regio­ner.
The opening up of frontiers in 1993 posed a further problem for the most disadvantaged regions.
Risikoen var, at det store marked frem for alt begunstigede de regioner, der har de bed­ste forudsætninger for at tiltrække kapital og arbejdskraft.
There was a risk that the single market would be of most benefit to those regions best placed to attract capital and human resources.
Det var grunden til, at man i 1986 optog målet om økonomisk og social samhø­righed, dvs. en vilje til at reducere forskellene mellem de forskellige regioner i Fællesskabet, i Rom­traktaten som et absolut nødvendigt supplement til enhedsmarkedet.
That is why the objective of economic and social cohesion, the desire to reduce disparities between the various regions of the Community, was added to the Treaty of Rome as an essential complement to the single market as long ago as 1986.
Det har fra den 1. januar 1989 ført til en gennemgribende reform og en betydelig forhøjelse af de finan­sielle midler, der er til rådighed for EF's struk­turfonde (Den Europæiske Fond for Regional­udvikling, Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Udviklings­ og Garantifond for Landbruget).
It took practical shape in the thorough reform of the Community Structural Funds (European Regional Development Fund, European Social Fund, European Agricultural Guidance and Guarantee Fund) and a substantial increase in the funds available to them which took effect from 1 January 1989.
Kilde: Eurostat (bruttonationalprodukt pr. indbygger, målt i kobekraftparitet).
Source: Eurostat (per capita gross domestic product at purchasing power parities).
3 Fællesskabet hjælper til med regionaludviklingen"
3 Europe at the service of regional development
Fællesskabets kvalitative bidrag Fællesskabets rolle kan imidlertid ikke begrænses til det finansielle aspekt.
The Community raises quality too The Community is not active only on the financial front.
Den "merværdi", som indsatsen medfører, er også kvalitativ.
It contributes quality through the value which it adds.
Den kommer til udtryk ved den afledte effekt, der fremkommer ved, at de erfaringer, den knowhow og den innovation, som Fællesskabet råder over, stilles til rådighed for alle gennem partnerskabet, hvor hver enkelt har sit ansvarsområde.
This takes the form of the stimulation provided by pooling the experiences, know-how and innovative capacity available in the Community through partnerships in which everyone has a part to play.
Det giver Fællesskabets regioner en mulighed for bedre at tage hånd om deres egen skæbne, samtidig med at de bidrager til udviklingen af det fremtidige Europa.
This enables the regions of Europe to get a better grip on their destinies while still contributing to the building of the Union.
I lyset af disse udfordringer har der været en uophørlig stigning i de finansielle midler, der er blevet afsat til strukturfondene.
The financial resources of the Structural Funds have continued to rise to meet these challenges.
Fra 1958 til 1988 rådede fondene over budgetmidler på i alt 58,4 mia. ECU.
Between 1958 and 1988, the total budgetary resources of the Funds amounted to ECU 58.4 billion.
For programmeringsperioden 1989-1993 blev bevillingerne for øget til næsten 64 mia. ECU (1989-phser). Og for perioden 19941999 er de blevet forhøjet til 141,471 mia. ECU (1992-priser).
For the pro gramming period 1989-93, they had almost ECU 64 billion (at 1989 prices) available, an amount which has risen to ECU 141.471 billion (at 1992 prices) for the period 1994-99.
På ti år - fra 1989 til 1999 - er det således mere end 200 mia. ECU, der er blevet afsat til støtte i forbindelse med Fællesskabets indsats på strukturområdet.
This means that over the ten years from 1989 to 1999 the Community's structural measures will have been supported by grants totalling over ECU 200 billion.
Hertil kommer i øvrigt tilskuddene fra den nye Samhørighedsfond og lånene fra Den Europæiske Investeringsbank.
To these must be added grants from the new Cohesion Fund and loans from the European Investment Bank.
STRUKTURFONDENES OG SAMHØRIGHEDSFONDENS MIDLER (pr. år, i mio. ECU)
RESOURCES OF THE STRUCTURAL FUNDS AND THE COHESION FUND (annually, In ECU million)
Samhørighedsfonden
19% EAGGF Guidance Section
4 Fællesskabet hjælper til med regionaludviklingen
4 Europe at the service of regional development
EF-INSTRUMENTERNE TIL OPNÅELSE AF
THE COMMUNITY INSTRUMENTS
ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED
OF ECONOMIC AND SOCIAL COHESION
Størstedelen af Fællesskabets indsats på strukturområdet finansieres via strukturfondene:
The Structural Funds described below finance most of the Community's structural action:
• Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) oprettet i 1975. Denne fonds midler, som er begrænset til ugunstigt stillede regioner, går primært til investeringer i produktionen, infrastrukturer og udviklingen af SMV,
• the European Regional Development Fund (ERDF) was established in 1975; its assistance is limited to less-favoured regions and is focused mainly on productive invest­ ment, infrastructure and SME development;
• Den Europæiske Socialfond (ESF), hvis indsats er koncentreret om erhvervsuddan
• the European Social Fund (ESF) concentrates on vocational training and employment
• Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen
• the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), Guarantee
(EUFGL/U), som støtter tilpasningen af landbrugsstrukturerne og aktioner til udvikling af landdistrikterne,
Section promotes the adjustment of agricultural structures and rural development mea­ sures; and
• og siden 1993 Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF), som støt ter tilpasningen af denne sektors strukturer.
• fne Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) established in 1993 pro­ motes structural measures in that sector.
Disse fonde medfinansierer sammen med medlemsstaterne udviklingsindsatsen ved hjælp af tilskud, der ikke skal tilbagebetales.
The funds cofinance development measures with the Member States by means of grants.
141,471 mia. ECU i støttemidler.
They have been allocated ECU 141.471 billion for the 1994-99 period.
De andre samhørighedsinstrumenter
The other cohesion instruments
Samhørighedsfonden, som ved Maastricht-traktaten blev oprettet ved siden af de bestående strukturfonde, tager sigte på at lette forberedelsen af ØMU for de lande, hvis BNP pr. indbygger er på mindre end 90% af EF-gennemsnittet: Grækenland, Portugal, Irland og Spanien. På disse medlemsstaters samlede område yder den støtte til projekter vedrørende miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet. For perioden 1993 til 1999 er der afsat 15,5 mia. ECU til den nye fond.
The purpose of the Cohesion Fund, established under the Maastricht treaty to work alongside the existing funds, is to smooth the way towards EMU for the Member States whose per capita GDP is under 90% of the Community average (Greece, Portugal, Ireland and Spain).
De fire lande, der er omfattet af Samhørighedsfonden, modtager solidaritetstilskud fra de vigtig ste lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) via EØS-finansieringsmekanismen (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde).
Furthermore, under the financial mechanism of the European Economic Area (EEA), the four beneficiary countries of the Cohesion Fund receive solidarity grants from the main members of the European Free Trade Association (EFTA).
Endelig bidrager Den Europæiske Investeringsbank (EIB) via sin lånevirksomhed til at fremme den økonomiske og sociale samhørighed.
The European Investment Bank (EIB), through its loans, also makes a contribution to strengthen­ing social and economic cohesion.
I 1993 afsatte den således over 15 mia. ECU til regional udvikling.
In 1993, it allocated more than ECU 15 billion to regional development.
5 Fællesskabet hjælper til med regionaludviklingen
5 Europe at the service of regional development
Hvem kan modtaae støtte?
vVho is it for?
Situationen i de ugunstigt stillede regioner skyldes grundlæggende problemer, og det gælder om at finde strukturelle løsninger herpå.
The reasons why certain regions are disadvantaged go back a very long way and call for structural solutions.
Nogle af regionerne lider under de negative virkninger af deres afsides geografiske beliggenhed. Alle disse regioner har fælles problemer i forskellig grad:
Some of these regions are adversely affected by their geographical location but all share certain difficulties, although to differing extents:
• områderne i industriel tilbagegang (mål 2).
• Areas undergoing industrial decline (Objective 2).
Det er hovedsageligt områder, hvor arbejdsløshedsprocenten og den procentvise industribeskæftigelse ligger over gen nemsnittet i Fællesskabet, og hvor der er en strukturbetinget nedgang i denne kategori af arbejdspladser
These are mainly areas where the rates of unemployment and industrial employment are higher than the Community average and some types of jobs are in structural decline.
• for hele Fællesskabets vedkommende langtidsledige, unge arbejdssøgende og personer, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet (mål 3)
• Throughout the Community, the long-term unemployed, young people in search of a job and those threatened with exclusion from the labour market (Objective 3).
• for hele Fællesskabets vedkommende de personer, hvis erhvervssituation er truet af ændringerne inden for industrien og produktionssystemerne (mål 4)
• Throughout the Community, workers whose employment situation is threatened by changes in industry and production systems (Objective 4).
• utilstrækkelige basisinfrastrukturer (transport, telekommunikation, energi, vand, miljøbeskyttelse) • mindre kvalificeret arbejdskraft og et efterslæb med hensyn til forskning og teknologisk udvikling • lokale finansmarkeder, der ikke er tilpasset de små og mellemstore virksomheders kreditbehov.
inadequate basic infrastructure (transport, telecommunications, energy, water, environmental protection); a poorly qualified labour force and a low level of research and technological development; local financial markets which do not respond well to the needs of small firms for credit.
Det er alt sammen problemer, der mindsker disse regioners muligheder i enhedsmarkedet, og som hindrer udviklingen af det frem tidige Europa.
All such problems make these regions less likely to succeed in the single market and hinder the building of Europe.
• for hele Fællesskabets vedkommende landbrugerne, fiskerne og det erhvervsliv, der beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af produkter fra disse sektorer, som står over for en tilpasning af produktionsstrukturerne (mål 5a)
• Throughout the Community, farmers, fishermen and those involved in the pro cessing and marketing of products from those sectors which are facing changes in the structures of production (Objective 5a).