natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I del Β undersøges nogle af de faktorer, der ligger bag forskellene mellem regionerne. Analysen bygger på den tilsvarende analyse i tidligere beretninger, f. eks. med hensyn til infrastruktur, hvor en ny statistisk database over nationale og regionale infrastrukturer gennemgås.
Part Β examines some of the factors underlying the disparities between regions.
Et kapitel er også helliget forsknings og teknologisk udviklings rolle i regionerne.
A chapter is also devoted to the role of research and technological development in the regions, broadening the analysis presented in the preceding report.
Dette ka­pitel er en udvidelse af analysen i den foregående beretning.
Entirely new elements include a consideration of the trends in foreign direct investment flows (and the relative attractiveness of regions to new inves­tors) and differences in the accessibility of regions (including how this can be expected to change as a result of improvements in transport).
Helt nye elementer omfatter overvejelser over tendenserne i direkte udenlandske investeringer (og regionernes relative tiltrækningskraft over for nye investorer) og forskelle i adgangen til regionerne (og hvilke ændringer der kan forventes heri som resultat af forbedringer i transportsektoren).
The periodic reports are prepared in accordance with Article 8 of Council Regulation (EEC) N°4254/88 (as amended) on the reform of the European Regional Development Fund.
Beretningens del C beskriver situationen i Fælles­skabets problemregioner, som var støtteberettigede under Fællesskabets regionalpolitik i perioden 1989­
Part C of the report describes the situation in the Community's problem regions which were eligible for assistance under Community regional policies for the period 1989-93. The report also provides a first oppor-
Rapporten er blevet godkendt af Kommissionen, ef­ter at denne havde rådspurgt Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne, som afgav positiv udtalelse.
The report was adopted by the Commission after consulting the Advisory Committee on the Develop­ment and Conversion of Regions which expressed a favourable opinion on its contents.
Vigtige regionale tendenser
Main regional trends
Udviklingstendenser i det regionale output
Population and labour force to the end of the century Trends in output in the regions Employment and unemployment trends and differences in the regions
Regionale tendenser og forskelle i beskæftigelse og arbejdsløshed Beskæftigelsen Arbejdsløsheden Situationen og udsigterne for udvalgte sekktorer
Employment Unemployment The situation and prospects of selected sectors
Regional konkurrencedygtighed: faktorer bag regionale skævheder
Regional competitiveness : Factors underlying regional disparities
Fællesskabets regionalpolitik og problemområder
Infrastructure and human resource endowments New inward investment and the regions The role of research and technological development in the regions Peripherality reconsidered
Fællesskabsstøttede regioner 1989-1993
The regional policies and problem areas of the Community
Føllesskabets regionalpolitik 19941999
Regions assisted by the Community 1989-1993 Community regional policies 1994-1999 Regional policies in Member States : recent trends
Regionalpolitik i medlemsstaterne: seneste tendenser
Deepening and widening and the regions of the Community
Mere dybtgående og geografisk bredere samarbejde og fælleskabets regioner
Current issues and problems Prospects for the regions under EMU
Den foregående udvidelse: situationen i og fremtidsudsigterne for de nye tyske delstater
The previous enlargement : the situation of, and prospects for, the new German Länder Regional structures and problems in neighbouring countries
Indtil 1991 — det seneste år, for hvilket der eksisterer fuldstændige oplysninger peger statistiske målinger, der tager situationen i alle regioner i betragtning, hen imod en langsom, men støt indsnævring af skævhederne i produktionen pr. indbygger generelt.
- the latest year for which a complete data set exists -statistical measures which take into consideration the situation of all regions point to a slow but steady reduction in disparities in output per head in general.
Men kløften mellem de rigeste og de fattigste regioner er stadig betydelig.
Even so, the gap between the richest and poorest regions remains considerable.
For eksempel havde de rigeste 10 regioner i 1991 en gennemsnitlig indkomst pr. indbygger, der var ca. 3 gange større end i de fattigste 10.
For example, in 1991, the top 10 regions had an average income per head some 3'/2 times greater than the bottom 10.
Hvis de nye tyske delstater medtages, bliver forskellen 1 til 4.
With the new German Länder included the difference is 4'/2 times.
Tallene antyder også, at grænseregionerne i med lemsstaterne tenderer mod at være fattigere end re sten af landet.
The figures also suggest that border regions in the Member States tend to be poorer than the rest of the country.
Dette er ikke en ensartet tendens, og især i Belgien er forskellen i indkomsten pr. indbyg ger i disse regioner lille.
This is not a uniform tendency, and espe cially in Belgium the difference in their income per head is small.
Den økonomiske situation, som regionerne i Fællesskabet stod over for i 1993/94, kunne næppe være mere forskellig fra situationen, da Fællesskabet udgav den foregående periodiske beretning i slutningen af 1990.
The economic situation confronting the regions of the Community in 1993/94 could scarcely be more different from that which prevailed when the Commission produced the previous Periodic Report at the end of 1990.
På det tidspunkt var der en økonomisk vækst på gennemsnitlig 34% om året, jobs blev skabt med rekordhastighed, og arbejdsløsheden faldt støt på trods af en stigende arbejdsstyrke.
Then, economic growth was averaging 34% per annum, jobs were being created at a record rate and unemployment was falling stead ily even in the face of an expanding labour force.
Nu står Fællesskabet ved afslutningen af en relativ dyb konjunkturnedgang - produktionen synes at være faldet en smule i 1993 for første gang siden 1975 - og arbejdsløsheden er steget til 11%, lidt over niveauet et årti tidligere, da det var på sit højeste i Fællesskabets historie.
Now, the Community's economy is at the end of a relatively deep recession - output seems to have fallen slightly in 1993 for the first time since 1975 -and unemployment has risen to 11%, slightly above the level a decade earlier when it was at its highest in the Community's history.
Hvad end forklaringen er på Fællesskabets økonomi ske vanskeligheder, og selv om der er synlige tegn på bedring, så er der ikke skabt de ideelle omstændigheder for en mindskelse af de interregionale skævheder, som blev påpeget i de foregående perio diske beretninger.
Whatever the explanation of the Community's economic difficulties, and although signs of improvement are visible, they have not provided the ideal circumstances for a reduction in interregional disparities, as pointed out in previous Periodic Reports.
Hvad angår arbejdsløshedsprocenter, så udvidedes de skævheder, der indsnævredes i slutningen af 1980'erne, igen i 1992 og 1993.
With regard to unemployment rates, disparities which narrowed at the end of 1980s widened again in 1992 and 1993.
Den gennemsnitlige arbejdsløshed i 1993 i de 10 værst ramte regioner var på 25,3%, næsten 7 gange højere end i de 10 lettest ramte regioner, hvor gennemsnittet var 3,6%.
Unemployment in 1993 in the 10 worst-affected regions averaged 25.3%, some 7 times higher than the 10 least-affected regions where the rate averaged 3.6%.
Regionerne med den højeste arbejdsløshed - i Spanien, Syditalien, Irland og Nordirland - er ofte dem, hvor befolkningen i den erhvervsaktive alder og arbejdsstyrken vokser hurtigst.
The regions with the highest rates of unemployment - in Spain, Southern Italy, Ireland and Northern Ireland - are often those where workingage population and labour force are growing the fastest.
En mere detaljeret analyse af udviklingen på regionalt niveau afslører et blandet billede.
More detailed analysis of the trends at regional level reveal a mixed picture.
Hvad angår deres evne til at skabe indkomst (defineret i bruttonationalprodukt (BNP) og udtrykt pr. indbygger), så
In terms of their capacity to generate income (defined in tenns of Gross Domestic Product (GDP) and expressed per head of popula tion), there is evidence of a general narrowing of disparities across the regions as a whole. Up to 1991
Mens man i den foregående periodiske beretning forventede, at væksten i udbuddet af arbejdskraft ville falde, synes dette nu på ingen måde sikkert.
While it was expected in the last Periodic Report that labour supply growth would slow down, this now seems by no means certain.
Dette skyldes delvis en forventet fortsættelse af den betydelige indvandring i visse dele af Fællesskabet, som man har set i de senere år.
Factors behind the disparities have been a feature of recent years.
En mere væsentlig grund er, at der ikke er tegn på nogen opbremsning i den opadgående udvikling i antallet af erhvervsaktive kvinder, især i de dele af Fællesskabet, hvor erhvervsfrekvenserne for kvinder er relativt lave.
More importantly, it is because there are as yet no signs that the upward trend in female activity rates is slowing down especially in those parts of the Community where they are relatively low.
Generelt kan man ikke regne med, at demografiske faktorer vil løse Fællesskabets arbejdsløshedspro blemer, især på regionalt niveau, selv om et fald i antallet unge mennesker i visse områder skulle hjælpe til at reducere ungdomsarbejdsløsheden.
In general, demographic factors cannot be counted on to solve the Community's unemployment problems, especially at regional level, although falling numbers of young people in certain areas should help to reduce levels of youth unemployment.
Skævhederne mellem regionerne afspejler deres for skellige underliggende omstændigheder; en kombination af historiske udviklingsmønstre og evnen til at tilpasse sig til den hurtigt skiftende verden i slutningen af det tyvende århundrede.
The disparities between the regions reflect their different underlying circumstances: a combination of historical patterns of development and the capacity to adapt to the rapidly changing world of the late twentieth century.
Arbejdsløshedsproblemerne afspejler også, at det ikke er lykkedes at skabe arbejdspladser i det om fang, det er nødvendigt for at udligne den mangeårige nedgang i beskæftigelsen i landbruget - en proces, der endnu ikke er helt afsluttet i de fleste regioner -og de arbejdspladser, der mistes på grund af struktur tilpasningen i industrien.
The unemployment problems also reflect the failure to create jobs at the rate required to offset the longterm decline in agricultural employment - a process which has yet to run its full course in most regions -and the job losses caused by the restructuring of industry.
Uensartede udviklingsmønstre, har gennem tiderne ført til meget forskellige standarder inden for infrastrukturen (transport, energi, telekommunikation og miljø) og den betydning, man har lagt på den men neskelige kapital (viden og færdigheder akkumuleret i arbejdsstyrken), faktorer, der er grundliggende be tingelser for en effektiv produktion.
Uneven patterns of development, historically, have resulted in widely different endowments in infra structures (transport, energy, telecommunications and the environment) and in human capital (the knowledge and skills accumulated in the workforce) which are basic conditions for efficient production.
Skævheder i indkomst pr. indbygger er meget stærkt knyttet både til dårlig infrastruktur og en dårligt uddannet arbejdsstyrke.
Disparities in incomes per head are strongly associated both with poor levels of infrastructure provision and lower levels of qualification of the labour force.
Sammenlignet med resten af Fællesskabet synes regionerne i Grækenland, Spanien, Irland og Portugal at have færre veje, færre motorveje (og højere trafikulykkesfrekvenser), færre og mere for ældede jernbaner, færre telefonlinjer, dårligere ad gang til større energinetværk. Det er mindre sandsynligt, at de vil være tilsluttet spildevands- og vandforsyningssystemer.
Compared to the rest of the Community, the regions of Greece, Spain, Ireland and Portugal tend to have fewer roads, fewer motorways (and higher roadaccident rates), fewer and more outdated rail lines, fewer telephone lines, poorer access to the major energy networks and are less likely to be connected to waste and water supply systems.
Forskellene forbliver store selv efter en udjævning for befolkningstal og lande størrelse.
The differences remain stark even after standardisation for popula tion and land size.
En anden sektor, der er behandlet i beretningen, er forsvarssektoren, en blanding af industri- og service virksomheder, der har afhængigheden af de offentlige forsvarsbudgetter til fælles, sidstnævnte er truede i faktisk alle medlemsstater.
An examination of selected sectors within industry shows widely different experiences.
Udfaldet for de regioner, hvor disse virksomheder er beliggende, er usikkert.
In textiles and clothing, which is strongly represented in the weaker regions of the Community, both output and employment are under threat.
EF-producenterne er ikke fuldstændigt afhængige af de hjemlige markeder, men en omstrukturering i retning af civil produktion synes at være den bedste langsigtede politik. På samme tid vil indskrænkninger eller lukning af militære installationer - der ofte er beliggende i afsidesliggende og
In automobiles and aeronautics, rationalisation and the reorganisation of pro duction threaten employment although the longer term trend in output is upward.
Nye tal fra Kommissionen sætter disse skævheder i skarpt relief, f.eks. er forsyningen med motorveje i Irland og Grækenland under 10% af fællesskabsgennemsnittet.
New Commission figures throw these disparities into sharp relief. For example, the provision of motor ways in Ireland and Greece is less than 10% of the Community average.
I Portugal er der gennemsnitligt kun 27 telefonlinjer pr. 100 indbyggere - mindre end halv delen af, hvad der er i de fleste nordlige medlemsstater.
In Portugal there is an average of only 27 telephone lines per 100 inhabitants - less than half the density in most Northern Member States.
I Portugal og Grækenland er kun 10% af befolkningen tilsluttet et spildevandsanlæg (en påfaldende
In Portugal and Greece, only 10% of the population is connected to a waste water treatment facility (a particular difficulty given the importance of tourism in these areas) whereas the figure is over 80% in most Northern Member States.
For tiden vejer fortsat tungt, og hvor f.eks. mindre end én ud af fem voksne i Fællesskabet som helhed ikke havde nogen uddannelse ud over grundskolen, er tallet i Grækenland én ud af to voksne og i Portugal tre ud af Fire voksne.
Summary and conclusions is one in two adults and, in Portugal, three in every four adults.
Dette er en af de faktorer, der er med til at forklare det relativt lave antal erhvervsaktive kvinder i disse områder.
This is one factor in the explanation of relatively low rates of female participation in these areas.
Der er opmuntrende tegn på, at de svageste medlemsstater - med støtte fra EF's Strukturfonde - investerer mere i infrastruktur end resten af Fællesskabet.
trebled - albeit from a very low base - in the five years up to 1991.
Da de sidstnævnte investeringer omfatter den nyeste teknologi, har de gjort det muligt for de svagere regioner at nå relativt høje adgangsprocenter til de digitale servicefunktioner, der er af afgørende betydning for moderne dataoverførselssystemer.
Since the latter investments em body the latest technology, it has enabled the weaker regions to achieve relatively high rates of access to the digital services which are essential for modern data transmission systems.
Investeringer i transport, energi og telekommunikation er livsvigtige for at overvinde de naturlige ge ografiske ulemper, som Fællesskabets perifere regioner og øer ofte lider under.
Investment in transport, energy and telecommunications is vital to overcoming natural, geographical disadvantages often suffered by the Community's peripheral regions and islands.
En geografisk perifer beliggenhed er dog ikke det samme som en økonomisk perifer beliggenhed, et faktum der bliver endnu tydeligere efter udvidelsen af Fællesskabet med af sides, men ofte relativt velstående nordiske regioner.
Geographical peripherality, however, is not the same as economic peripherality, a fact which should become even clearer with the enlargement of the Community to include distant but often relatively prosperous Nordic regions.
De nuværende planlagte investeringer i passagertransportnettene er et vigtigt skridt hen imod at reducere de økonomiske virkninger af geografisk perifer beliggenhed.
Currently planned investment in passenger transport net works is an important step towards reducing the economic effects of geographical peripherality.
En analyse af effekten af disse forbedringer tyder på, at de største fordele sandsynligvis vil tilfalde en række regioner i Grækenland, Irland og de sydlige og vestlige dele af den iberiske halvø i form af en reduktion af den tid, det tagerat rejse til Europas vigtigste økonomiske centre.
Analysis of the effects of these improvements suggests that the main benefits are likely to accrue to many regions in Greece, Ireland and Southern and Western parts of the Iberian Peninsula, reducing the time it takes to travel to Europe's main economic centres.
Det er derfor af afgørende betydning, at disse projekter gennemføres.
It is therefore of critical importance that these projects are carried out.
Forbedringer af telekommunikationsnettene vil også øge de perifere områders tilgængelighed, selv om de ikke er den erstatning for transport, som man undertiden tror.
Improvements in telecommunication networks will also increase the accessibility of peripheral areas although they are not the substitute for transport that is sometimes thought.
Tværtimod vil kontakter etableret pr. telefon - og gennem fremtidens kommunikationsnet - sandsynligvis føre til en forøget efterspørgsel efter passager- og fragttrafik.
On the contrary, contacts es tablished by telephone - and along the information highways of the future-are likely to lead to increased demand for passenger and freight traffic.
Transport- og telekommunikationsnet er derfor i al væsentlighed komplementære.
Transport and telecommunications networks are, therefore, es sentially complementary.
Den viden og de færdigheder, der er samlet i arbejdsstyrken, er afgørende for de regionale økonomiske strukturers konkurrence- og tilpasningsevne, et for hold der er nært knyttet til forskning og teknologisk udviklingsaktivitet (FTU).
The knowledge and skills accumulated in the work force are critical for the competitiveness and adaptability of regional economic structures, a feature which is closely linked to research and technological development activity (RTD).
Efter justering for arbejdsstyrkens størrelse har Grækenland og Portugal kun en 20-25% beskæftigelse inden for FTU sammenlignet med de bedre udviklede medlemsstater.
Adjusted for the size of their workforce, Greece and Portugal have only 2025% of employment in RTD compared with the more advanced Member States.
Dette er kun et aspekt af de vanskeligheder, som de svagere medlemsstater og regioner lider under.
This is only one aspect of the handicap suffered by the weaker Member States and regions.
And re omfatter en i sammenligning med andre regioner mangel på engagement fra den private sektors side og manglen på et finansielt miljø, der er tilpasset den risiko, der er forbundet med innovative aktiviteter.
Others include a comparative absence of private sector involvement, and the absence of a financial environment attuned to the risks of innovatory activities.
Ikke desto mindre ser det ud til, at et større investeringsprogram i forskningsfaciliteter i Fællesskabets svagere regioner ikke er den mest direkte eller mest rentable løsning, da ny teknologi kan erhverves ude fra.
Nevertheless, the evidence suggests that a major investment programme in research facilities in the Community's weaker regions is not the most direct or cost-effective solution since new technology can be acquired externally.
Hvad der er mere vigtigt er, at evnen til at absorbere og udnytte ny teknologi ofte mangler; dette medfører et behov for at etablere hensigtsmæssige systemer for teknologioverførsel.
What is more critical is the capacity to absorb and exploit new technology which is often lacking and which there fore implies a need to establish appropriate systems for technological transfer.
En nøglevanskelighed i de svagere regioner er imidlertid den manglende modtagelighed over for FTU: erhvervslivets manglende erkendelse af betydningen af forskning og teknisk udvikling og forståelse for nødvendigheden af en fortløbende indførelse af nye produkter og produktionsmetoder.
A key difficulty in the weaker regions, however, is a lack of receptiveness to RTD: a failure of businesses both to recognise the importance of RTD and to establish a business ethos based on the continuous introduction of new products and processes.
Dette tyder på, at der er behov for overførsel af personale med passende kvalifikationer fra stærkere til svagere regioner, demonstrationsprojekter og andre foranstaltninger, der vil hjælpe med til at overbevise virksomhederne om, at FTU er relevant for deres fremtid.
This suggests a role for the transfer of appropriately qualified personnel from stronger tò weaker regions, demonstration projects and other measures which will help persuade firms of the relevance of RTD to their business prospects.
Dette er specielt relevant for små og mellemstore virksomheder, der ofte er en hovedkilde for fornyelser.
This is espe cially relevant to small and mediumsized enterprises which are often a key source of innovations.
Resumé og konklusioner hjælpe med til at forbedre de regionale udviklings muligheder.
Summary and conclusions by any single factor - which differ from activity to activity - when deciding where to invest.
Fællesskabets problemregioner og regionalpolitik
The performance of these regions over time has been mixed.
Kendsgerningerne viser, at nye investorer er meget opmærksomme på aspekter som infrastruktur og menneskelige ressourcer, når de tager beslutning om, hvor de skal placere deres investeringer. Disse elementer står øverst på deres behovsliste.
On the positive side, many Objective 1 re gions have been converging towards the more prosperous parts of the Community, although there are wide variations from region to region.
Det var på en baggrund af store regionale skævheder og den potentielle påvirkning af de konkurrence mæssige kræfter, som blev frigjort med dannelsen af det indre marked, at Fællesskabet i 1988 gennemførte en reform af Strukturfondene.
Community as a whole since the mid1980s. The situation in Greece as well as in Southern Italy and Northern Ireland on the other hand, is considerably less encouraging and the economic performance of these regions seems to be deteriorating relative to the rest of the Community.
En af de væsentlige faktorer, der har begunstiget Fællesskabets regioner som helhed som et område for nye investeringer, har været skabelsen af det indre marked.
One important factor which has favoured Community regions as a whole as a location for new investment has been the creation of the Single Market.
Dette har ført til en massiv bruttotilstrømning af udenlandske direkte investeringer til Fælles skabet fra tredjelande. Disse er beregnet til næsten 120 milliarder ECU mellem 1986 og 1991.
This has led to a massive (gross) inflow of foreign direct investment (FDI) into the Community from third countries estimated at nearly 120 bil lion ECU between 1986 and 1991.