natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22 Samarbejde i uddannelses- og erhvervsuddannelsesprojekterer den mest effektive måde at skabe overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel.
22 Collaboration in education and training projects is the most effective way of matching supply and demand.
I sådanne projekter kan man behandle virksomhedernes reelle problemer både på kortere og på længere sigt.
Projects provide a focus for addressing real business problems, both short and long-term.
Når de ledes effektivt, kan de også fungere som målelige og rentable rammer omkring opbygningen af vedvarende og langvarige partnerskaber.
When managed well, they also provide measurable and cost-effective frameworks for building continuing partnership over a sustained period.
Der vil ofte i tilknytning til sådanne projekter være afledte virkninger på andre områder, såsom forskning og udvikling.
Spin-off effects in other areas such as research and development will often occur as a result of such projects.
23 Der gøres nu flere og flere erfaringer med anvendelse af undervisningsmaterialer, der er baseret på samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
23 There is now a growing mass of experience of the implementation of training products based on higher educationindustry cooperation.
Dette viser, at der er et europæisk uddannelsesmarked under opbygning, men som reelt består af flere forskellige markeder, som det er nødvendigt at knytte sammen.
This points to a European training market in the course of development, a market which in fact consists of several different markets which need to be brought together.
Der er store forskelle på, hvor stor opmærksomhed der ofres på mulighederne for kommerciel udnyttelse, omkostningsbe­regninger, markedsføringspraksis, kvalitetsstyring og formidlingsevne.
Success in this market depends on factors such as commercial opportunity, costing policy, marketing practices, quality assurance, and diffusion capability.
De enkelte højere uddannelsesinstitutioner og de enkelte virksomheder går nu ind på dette marked og konkurrerer med hinanden på kommercielle vilkår.
Higher education institutions individually and companies individually are entering this market and are competing with each other for commercial success.
24 Ekspertviden inden for åben undervisning og fjernundervisning og de fordele, der kan opnås ved at anvende åben undervisning og fjernundervisning, er en fælles faktor, der skaber bånd mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
24 Expertise in open and distance learning as well as the potential benefits of open and distance learning is a common factor which links higher education and industry.
Dette gælder navnlig, når det drejer sig om efter- og videreuddannelse.
This is especially so in relation to continuing education and training.
De fælles uddannelsesprojekter åbner gode muligheder for at yde støtte på strategiske områder som:
To that extent, joint training projects present great opportunities to assist in strategic areas such as :
• • udvidet adgang til de videregående uddannelser i Europa fremme af fjernundervisning og åben undervisning inden for den livslange uddannelse og efter- og videreuddannelsen af arbejdsstyrken (navnlig i små og mellemstore virksomheder) fremme og indførelse af ny, navnlig edb-baseret, undervisningsteknologi.
• • the widening of access to higher education in Europe the promotion of distance and open learning for the recurrent and continuing training of the workforce (in particular SMEs) the promotion and introduction of new, notably computer-based, learning technologies.
ARBEJDSPLANEN FOR FREMTIDEN
FUTURE AGENDA
25 Rapportens sidste del handler om hovedelementerne i arbejdsplanen for fremtiden set fra både de videregående uddannelsers og erhvervslivets synspunkt.
25 The final section of the report looks at key parts of the future agenda from the viewpoint of both higher education and business.
26 En grundlæggende anbefaling er den, at de højere uddannelsesinstitutioner bør anse samarbejdet med erhvervslivet for at være en del af deres hovedformål, navnlig for så vidt angår efter­ og videreuddannelse, og at virksomhederne selv bør have en klart formuleret uddannelses­ og erhvervsuddannelsesstrategi og et organiseret samspil med de videregående uddannelser, som kan fremme og lette adgangen og dialogen.
26 A fundamental recommendation is that higher education institutions should adopt cooperation with industry as part of their fundamental mission, especially in the continuing training field, and that companies themselves should have an explicit education and training strategy as well as an organised interface with higher education which will encourage and facilitate access and dialogue.
27 Med hensyn til de specifikke samarbejdsområder bør der udpeges særlige aktionsom råder, der i sig selv er af grundlæggende betydning, og hvor samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet kan være et effektivt udgangspunkt for aktionen.
27 With regard to specific areas for action, there should be a focus on specific policy areas of fundamental importance as such, and where higher educationindustry cooperation provides an effective basis for action.
Af prioriterede områder af europæisk betydning kan især nævnes:
Priority areas of European concern include in particular :
• • efter­ og videreuddannelse for erhvervslivet gennem samarbejdsstrukturer og analyser af uddannelsesbehovet (særlig for små og mellemstore virksomheder) fremmende foranstaltninger, der skal bringe efter­ og videreuddannelsen ind blandt de videregående uddannelsers centrale uddannelsesopgaver en europæisk indsats over for manglende kvalifikationer i hele Fællesskabet og overvågning af behovet for og udbuddet af arbejdskraft bedre analyser og udveksling af informationer styrkelse af FoU­forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervs­livet effektivisering af uddannelserne.
• • • continuing education and training for industry through cooperative structures and training needs analysis (especially for SMEs) promoting measures to put continuing education and training fully into the mainstream of higher education efforts a European approach to skills shortages across the Community and the monitoring of manpower needs and supply improved analysis and information exchange strengthened higher educationindustry relationships in R & D the improvement of educational productivity.
28 Bilag A og Β indeholder checklister, som det anbefales at benytte som udgangspunkt for den interne analyse af værdien af konkrete samarbejdstiltag.
28 The annexes A and Β give checklists which are recommended as a basis for internal analysis of the value of specific cooperation ventures.
De har til formål at bidrage til udviklingen af en specifik strategi for samarbejdet.
They are intended to contribute to the development of a specific strategy towards cooperation.
29 Når de har sat den europæiske maskine i gang på dette område, bør EF­programmerne i mere udpræget grad beskæftige sig med at europæisere de eksisterende og fremtidige net, der er oprettet mellem videregående uddannelser og erhvervslivet.
29 Having primed the European pump in this area, the relevant Community programmes should be increasingly devoted to the Europeanisation of existing and future higher educationindustry networks.
Det afspejler, at det, Europa har brug for, ikke så meget er en lang række nationale projekter, men snarere en europæisk infrastruktur af net mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, der på en fleksibel måde kan opfylde en række forskellige behov, fungere sammen og samarbejde, og dække alle de vigtigste sektorer og regioner.
This reflects the reality that what Europe needs is not so much a set of national projects, but rather a European infrastructure of higher educationindustry networks which can respond flexibly to a variety of needs, interact and cooperate, and cover all the main sectors and regions.
Der skal udvikles nye metoder med henblik på denne europæiseringsproces.
New methods will need to be developed for this Europeanisation process.
30 Den europæiske infrastruktur af net mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet må rettes mod højt prioriterede områder inden for den socioøkonomiske udvikling i Europa.
30 The European infrastructure of higher education-industry' networks needs to be directed towards priority areas of European socio-economic development.
Den innovative og kvalitetsbetonede funktion, som Fællesskabets aktioner har på uddannelsesområdet, er et udslag af det faktum, at den største byrde med hensyn til at uddanne et passende antal tekniske medarbejdere nødvendigvis må bæres af de nationale uddannelses­og erhvervsuddannelsessystemer.
The innovative and qualitative role of Community actions in education and training reflects the reality that the main burden of producing adequate numbers of technical personnel can only be borne by the national education and training systems.
Partnerskaber mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet kan imidlertid spille en nyttig rolle, fordi de opererer på græsrodsniveauet mellem udbudssiden (de videregående uddannelser) og efterspørgselssiden (erhvervslivet) af ligningen.
However, higher educationindustry consortia can play a useful role because they are at the grass-roots interface between the supply (higher education) and demand (industry) sides of the equation.
31 Endelig vil partnerskaberne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet kunne spille en større rolle i udviklingen af de europæiske uddannelses­ og kvalifikations­markeder.
31 Finally, the higher education - industry partnership could play a greater role in the development of European training and qualifications markets.
Der skal videreudvikles metoder til at sætte gang i denne proces på grundlag af en mere intensiv udnyttelse af de eksisterende fremgangsmåder, hvor udstationering af ansatte og praktikophold for studerende og tværnationalt samarbejde indgår i specifikke uddannelses­projekter.
Methods should be further developed to accelerate this process, based on increased use of its existing approaches using personnel and student placements and transnational collaboration in specific training projects.
1 Kommissionen (Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsan­liggender) havde bebudet et dokument om uddannelsessamarbejde mellem de videregåen­de uddannelser og erhvervslivet. Dette dokument supplerer de tre memoranda, der blev offentliggjort i 1991:
1 The Commission (Task Force Human Resources) announced its intention to issue a report on Higher Education - Industry Cooperation in Education and Training.
Memorandum om den højere uddannelse i Det Europæiske Fællesskab Memorandum om åben undervisning og fjernundervisning i Det Europæiske Fællesskab Memorandum om erhvervsuddannelse i Det Europæiske Fællesskab i 1990'eme.
Memorandum on Higher Education in the European Community Memorandum on Open Distance Learning Vocational Training in the European Community in the 1990s.
2 Set i den overordnede sammenhæng, som de videregående uddannelser indgår i, er målgruppen for dette dokument enhver, der beskæftiger sig med at udforme og gennemføre samarbejdsaktioner mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet.
2 In terms of the overall context within which higher education operates, this report has as its target group all those concerned with policy and implementation of cooperative ventures between higher education and industry.
• at bidrage til debatten om, hvorledes samarbejdet mellem universiteter og virksomheder kan medvirke til at opfylde behovene for uddannelse og kvalifikatio­ner i Fællesskabet
• contribute to the debate on the role of universityindustry cooperation in helping meet European training and skills requirements
• at fremlægge dokumentation for og udbrede de erfaringer, der er indhøstet på såvel EF-plan som medlemsstatsplan
• document and disseminate the experience which has been gained at both European Community and Member State levels
• at fremme udvekslingen af erfaringer med henblik på at stimulere til en øget indsats
• promote greater exchange of experience with a view to stimulating further action.
Af hensyn til overskueligheden anvendes der i dette dokument begreber som "de videregående uddannelser" og "erhvervslivet" eller "virksomhederne".
The report, for the sake of brevity, uses the shorthand terms "higher education" and "industry" or "business".
I denne sammenhæng forstås ved:
These terms should be understood in the following way :
• de videregående uddannelser: samtlige post-sekundære uddannelsessystemer samt de enkelte uddannelsesinstitutioner, der hører til disse systemer, uanset deres respektive betegnelser;
• higher education embraces the entirely of the post-secondary education systems as well as individual institutions within those systems, whatever their specific nomenclature;
• erhvervslivet: først og fremmest alle former for økonomisk aktivitet, men desuden erhvervsmæssige aktiviteter, der ikke nødvendigvis tager sigte på økonomisk fortjeneste (f.ekse. sundhedsvæsenet eller den offentlige forvaltning).
• industry is used primarily in the sense of all areas of economic activity, but also includes areas of professional activity which are not necessarily exercised for profit (eg Public Medicine, Public Administration). In places where more specifically profitmaking activity is meant, the term business may also be used.
I tilfælde, hvor der specielt tænkes på profitskabende aktiviteter, anvendes endvidere udtrykket virksomhederne.
In both cases, the terms are used to encompass both the economic and business systems as well as individual organisations active within them.
Begge begreber dækker både det økonomiske system og forretningsverdenen samt de enkelte organisationer, der opererer inden for dem.
Despite the references to education and economic systems as such, there is a concern in the report for collaboration at the level of individual institutions and companies.
For det første trækker det kraftigt på erfaringerne fra samarbejdet mellem universiteter og virksomheder på nationalt plan, som er sammenstykket af de forskellige nationale erfaringsprofiler, som er blevet opstillet. Dokumentet indeholder et resumé af disse profiler og en samlet oversigt over de nationale erfaringer.
A summary of these profiles as well as a synthesis of national experience is given in the report.
For det andet har man fra COMETT fået de særlige erfaringer med tværnationalt samarbejde mellem universiteter og virksomheder. Tilsammen kan der fra disse to kilder hentes et rigt materiale af erfaringer, som kan udnyttes, og som rejser spørgsmålet om, hvordan de nationale og europæiske erfaringer kan supplere og konsolidere hinanden.
Secondly, it derives from COMETr the particular experiences of transnational cooperation involving higher education and industry.
5 Denne meddelelse skal ses som led i Fællesskabets generelle politik for de videregående uddannelser, der navnlig tager sigte på at højne undervisningens kvalitet i Europa, fremme udvekslinger for at igangsætte en udvikling af undervisningen og udbygge dens europæiske dimension.
5 This communication falls within the general framework of Community policy in the area of higher education, which seeks, in particular to improve the quality of teaching in Europe, to promote exchanges with a view to accelerating change in the area of teaching and to increase its European dimension.
Denne politik understøtter og styrker dels de nationale og lokale politikker og dels virksomhedernes og de højere uddannelsesinstitutioners politikker.
This policy supports and reinforces national and local policies and those of enterprises and higher education institutions.
Meddelelsen er et diskussionsoplæg, der supplerer memorandummerne om uddannelse og erhvervsuddannelse.
The present communication complements existing memoranda in the field of teaching and training by providing items for reflection and discussion.
Ved at give en oversigt over de nationale og europæiske erfaringer med samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet søger den i nogle tilfælde at sætte gang i debatten og i andre tilfælde at gøre den bredere.
By providing an inventory of national and European experiences in the field of cooperation, between higher education and industry, it attempts to initiate, and in other cases to nourish and broaden, discussion in this area.
I kraft af en konkret analyse af disse samarbejds­aktiviteter gør den det muligt at konsolidere og styrke deres resultater.
Concrete analysis of these cooperation projects should make it possible to consolidate them and to improve their results.
1 Det hedder i folkemunde, med støtte i teorien om magnetisme, at modsætninger mødes og sød musik opstår ...
1 Popular wisdom, leaning on the theory of magnetism, has it that the marriage of opposites is the basis of success.
Denne "uomgængelige komplementaritet" er ligeledes et karakteristisk træk ved det partnerskab mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, som på trods af sine mange iboende modsætninger har udviklet sig kraftigt i løbet af dette århundredes anden halvdel.
This "indispensable complementarity" might explain the partnership between higher education and industry which, despite many inherent difficulties, has seen significant development in the second half of this century.
2 Den grundlæggende sandhed er, at de avancerede vestlige samfund og økonomier er blevet kastet ud i en verden, hvor konkurrenceevnen er afhængig af, at den ny viden hurtigt omsættes til produktiv aktivitet.
2 The fundamental reality is that the advanced societies and economies of the West have been propelled into a world in which competitive strength depends on a faster translation of new knowledge into productive activity.
Ifølge de fleste kommentatorer kan dette forklares ved en bølge af ny teknologi - et nyt teknologisk-økonomisk paradigme - der åbner op for nye muligheder for økonomisk vækst.
For most observers this is explained by a wave of new technologies - a new technico-economic paradigm - which opens up new potentials for economic growth.
Men det springende punkt er, at det, der er afgørende for, om det giver bonus at udnytte den nye teknologi, er, at der er et komplekst institutionelt miljø, hvor uddannelse og erhvervsuddannelse indtager en central plads.
But the key point is that success in exploiting these new technologies depends on a complex institutional environment in which education and training are of central importance.
Det er derfor ikke kun de makroøkonomiske politikker, men i stadig stigende grad også de mikroøkonomiske strukturpolitikker, der afgør, om de økonomiske systemer er tilstrækkelig konkurrencedygtige.
Thus, not only macro-economic policies, but increasingly micro-structural policies determine the capacity of economic systems to compete effectively.
De Forenede Stater, som havde stor succes med at udvikle det teknologisk-økonomiske masseproduktionsparadigme, er nu ved at tabe terræn til Japan, bl.a. fordi uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet ikke har kunnet følge med. Europa, der ikke har været så engageret i det udlevede masseproduktionsparadigme som De Forenede Stater, står over for at udnytte fordelene af det indre marked, hvis det lykkes at kontrollere de strukturelle mikroøkonomiske forandringer, der vil forbedre de europæiske virksomheders konkurren­ceevne og tilføre markedet nye former for produkter og tjenester.
The United States, having been very successful in developing the mass production technico-economic paradigm, is now losing ground to Japan, amongst other things because of the relative failure of the education and training system. Europe, less committed to the obsolescent mass-production paradigm than the United States, stands poised to win the benefits of the 1992 Single Market if it can master the micro-structural changes which will improve the competitiveness of its enterprises and bring innovative products and services to the market.
Men som det klart fremgår af den nylige rapport fra the European Round Table of Industrialists^) halter Europa bagefter, for så vidt angår tilvejebringelsen af de kvalifikationer, der er nødvendige for at omstille sig til de nye økonomiske strukturer.
Yet, as the recent report of the European Round Table of Industrialists(') makes clear, Europe is lagging behind the field in the production of skills needed to make the jump to the new economic structures.
3 Det er derfor ikke overraskende, at erhvervslivet, de videregående uddannelser og regeringerne har samarbejdet om at styrke forbindelserne mellem universiteter og virksom­heder og det med tre væsentlige formål for øje:
3 It is not surprising therefore that industry, higher education, and governments have cooperated to strengthen higher educationindustry relations, with three objectives in mind :
• hurtigere udnyttelse i erhvervslivet af resultaterne af grundforskningen
• faster industrial application of the results of fundamental research
• forøget frembringelse af tekniske kvalifikationer
• improved output of technical skills
• mere effektiv overførsel af teknologi mellem sektorer og regioner.
• more effective transfer of technology between sectors and regions.
Der er sket en fundamental ændring af de traditionelle opfattelser af akademikernes og erhvervslivets roller inden for forskning og uddannelse.
The ground has moved, changing traditional assumptions about the relative roles of academia and industry in relation to research and training.
De videregående uddannelser er ikke længere det eneste sted, hvor der skabes og formidles viden, og på den anden side er virksomhederne selv blevet hovedaktører inden for forskning og udvikling, herunder også inden for grundforskningen, der tidligere helt var overladt til universiteterne.
Higher education has ceased to be the exclusive locus for the creation and reproduction of knowledge, while enterprises have themselves become prime actors in R & D. including fundamental research previously conducted by the universities alone.
Denne udvikling er løbet fra de grænser, der førhen adskilte videnskabelig forskning fra innovation, de forskellige videnskabelige områder, den akademiske og den industrielle historie, og endelig også vore forskellige lande og kontinenter.
This evolution has rendered obsolete the barriers which formerly divided scientific research from innovation, different scientific disciplines, the academic and industry cultures, and finally our various countries and continents.
I dag har billedet vendt sig, og Europa, som det også er sket
Today the European scenery, as in all the advanced economies of the West, is dotted with new policies, new institutions, and new networks to bring higher education and industry into partnership, and European Community programmes, notably COMETT. have played an important role in this development.
4 Men for at forstå, hvilke krav der vil blive stillet i fremtiden, er det nødvendigt at forstå, hvad der er de egentlige motivationer og interesser.
4 But to understand what the future requires it is necessary to understand what the real motivations and interests are.
De videregående uddannelser har været igennem en krise, der dels har været en identitetskrise og dels har været af finansiel karakter.
Higher education has been going through a crisis, partly of identity and partly one of financing.
Begge aspekter hænger sammen med de videregående uddannelsers hastige udbygning i tiden siden anden verdenskrig, da denne udbygning ikke blot kunne gennemføres ved at bygge flere traditionelle universiteter finansieret af det offentlige.
Both are related to the rapid expansion of higher education in the post-World War II period, since it was impossible to achieve expansion simply through a proliferation of the classical universities financed by public funds.