natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Islands Universitet er ifølge loven en videnskabelig forsknings- og uddannelsesinstitution.
The University of Iceland is by law a scientific research and educational institution.
Der er ikke lovhjemmel til at lade universitetets medarbejdere anvende en del af deres arbejdstid til at yde erhvervslivet tjenester.
No legal provision is made for allowing university staff to allocate a portion of their professional time to provide services to industry.
Sådanne tjenester ydes imidlertid alligevel uden for den almindelige arbejdstid.
However, such services are being provided as after hours activities.
For at udvikle kontakten og udforme kontrakter for disse tjenester har universitetet oprettet et kontor for forbindelserne med erhvervslivet.
In order to develop contact and arrange contracts for such services, the University has established a Research Liaison Office.
Islands universitet har lovhjemmel til i partnerskab med erhvervslivet at oprette virksomheder, der kan fremstille og markedsføre produkter, der har tilknytning til eller som er et direkte resultat af dets forsknings- og udviklingsaktiviteter.
The University of Iceland has legal permission to enter into partnership with industry in establishing companies to produce and market products related to or resulting from its research and development activities.
Sådanne firmaer er blevet oprettet.
Such firms have been established.
Islands Universitet har i partnerskab med en række virksomheder oprettet Teknisk Udvikling A/S, en virksomhed, der har opført og som står for driften af Teknologigården, en bygning, der tjener erhvervslivets behov for nære kontakter til universitetet.
The University of Iceland has entered into partnership with various enterprises in establishing Technical Development Inc., a firm that has built and operates Technology Court, a building serving the needs of industry for close university contacts.
Islands Universitet har i partnerskab med en række virksomheder og faglige organisationer grundlagt et Institut for Efter- og Videreuddannelse, der varetager erhvervslivets behov.
The University of Iceland has entered into partnership with various enterprises and professional organisations to found an Institute for Continuing Education, serving the training needs of industry.
Islands Universitet har dannet partnerskaber med en række erhvervssammenslutninger og enkelte virksomheder via EF-programmet COMETT.
The University of Iceland has entered into partnership with various industry confederations and individual enterprises through the EC programme COMETT.
Islands Universitet har oprettet et rådgivningscenter, hvori også erhvervslivet er
Several industrial federations and the Federation of Icelandic Employers have set up
En række industriforbund og den islandske arbejdsgiverforening har oprettet deres egne uddannelsesafdelinger.
• their own educational departments.
De betjener deres respektive medlemmer ved at tilrettelægge og tilskynde til deltagelse i kurser, der er skræddersyet til at opfylde bestemte behov.
They serve their respective memberships by arranging and promoting courses specifically suited to particular needs.
Industriforbundene og de faglige sammenslutninger har stor indflydelse på indholdet af og hovedlinjerne for erhvervsuddannelserne og efter- og videreuddannelsen.
The industrial federations and the professional associations have a major influence on the content and direction of vocational training and on continuing education.
Uddannelsesafdelingen på Islands Teknologiske Institut spiller en vigtig rolle i forbindelse med udviklingen af kurser og undervisningsmaterialer og i forbindelse med afholdelsen af kurser for forskellige erhvervssektorer.
The Training and Educational Department of the Technical Institute of Iceland plays an important role in developing training courses and material, as well as running courses for various industry sectors.
Inden for naturvidenskab og teknologi benytter de højere uddannelsesinstitutioner sig af medarbejdere i private virksomheder, som varetager en del af undervisningen.
In science and technology, the higher educational institutions rely on enterprise personnel to provide a part of its instruction.
Dette sætter forholdet mellem teori og praksis ind i det rette perspektiv.
This places the relationship between theory and practice in proper perspective.
Investeringen af menneskelige ressourcer i de videregående uddannelser finder dels sted ved, at virksomhedernes medarbejdere deltager i og står for en del af undervisningen på de højere uddannelsesinstitutioner.
Human investment by industry in higher education is partly provided for by allowing enterprise personnel to participate in and provide a part of the instruction offered at the higher education establishments.
En lignende investering finder sted gennem deltagelsen i forskningsprojekter, der ikke direkte støttes økonomisk af erhvervslivet.
Similar investment is made through participation in research projects not receiving direct industry funding.
Erhvervslivets finansielle investering i de videregående uddannelser finder hovedsagelig sted i form af finansiering af forskningsprojekter og af det nødvendige forskningsudstyr.
Financial investment by industry in higher education is mainly through funding research projects and the associated research equipment.
Åbne forskerstipendier er en sjældenhed, men forekommer dog.
Open research grants are very unusual, but do exist.
På Islands Universitet finansierer erhvervslivet et professorat i medicin og et i fysik.
At the University of Iceland, one professorship in each of Medicine and Physics are funded by industry.
Direkte deltagelse i et uddannelsespartnerskab mellem universiteter og virksomheder i Island i forbindelse med EF-programmet COMETT.
Direct participation in University-Enterprise-Training Partnership in Iceland in relation to the EC COMETT programme.
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
There is a perceived lack of formal platform for cooperation between university and industry.
Godkendte projekter: 5 Resultater: 5 TNA-rapporter, nyhedsblade, kortvarigt kursus, konference om samarbejde mellem universiteter og virksomheder Økonomisk ülskud: 177 234 mio. ECU UPUVer: 1 Studerende: 1 modtaget, 6 udsendt Projekter vedrørende kortvarige kurser: 2 Fælles uddannelsesprojekter: 0 Organisationer, der deltog i godkendte projekter: 10 virksomheder, 11 universiteter, 10 andre, 12 UPUVer
Projects accepted : 5 Outputs produced : 5 TNA reports, newsletters, short course, conference on cooperation between industry and university Budget allocated : ECU 177.234 UETPs : 1 Students : 1 received, 6 sent Projects dealing with short training courses : 2 Joint training projects : 0
Samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet
Organisations participating in accepted projects : 10 enterprises, 11 universities, 10 other, 12 UETPs
I henhold til den nationale lovgivning har universiteterne tre hovedformål: undervisning, forskning og oplysning om videnskabelige resultater.
According to national law, the universities have three general aims : teaching, research and information about scientific results.
Dog har universiteterne i medfør af loven mulighed for at "samarbejde med offentlige og private virksomheder om uddannelse og erhvervsuddannelse, så længe denne aktivitet ikke medfører en begrænsning af institutionens uafhængighed".
The universities are, however, permitted by the law to "cooperate with public and private enterprises on education and training as long as the activity does not imply any restrictions on the autonomy of the institution".
Universiteteslærere kan - inden for visse grænser - engagere sig i eksternt projektarbejde.
University teachers may - within certain limits - engage themselves in external project work.
Universiteterne kan desuden ansætte deltidsprofessorer på 20%-basis (professor II) fra erhvervslivet eller fra andre eksterne institutioner.
The universities may also engage part-time professors on a 20 % basis (professor II) from industry and other external institutions.
Norge har ingen særlig lovgivning, der regulerer eller fremmer samarbejdet mellem universiteter og virksomheder.
There is no specific legislation in Norway which regulates or promotes universityenterprise cooperation.
Samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er ikke i sig selv et vigtigt punkt i den seneste Hvidbog om de Videregående Uddannelser ( 1991 ) fra Kirke-, Undervisnings- og Forskningsministeriet (KUF), men den norske industris konkurrenceevne i almindelighed behandles i hvidbogen.
Industry-university cooperation as such is not an important issue in the most recent White Paper on higher education (1991) from the Ministry of Church, Education and Research (KUF), but the competitiveness of Norwegian industry in general is an issue in the paper.
Den anbefaler et tættere internt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne i et integreret "norsk net" samt samarbejde med eksterne institutioner, men der er ikke noget nationalt program, der alene tager sigte på at forbedre samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i Norge.
The White Paper argues for a closer internal collaboration between the educational institutions in an integrated "Norwegian Network" as well as collaboration with external institutions, but there is no national programme with the sole aim of improving higher educationindustry collaboration in Norway.
De norske forskningsråd har en række programmer, der lægger vægt på overførsel af teknologi og udnyttelse af resultaterne af universiteternes forskning - og forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i almindelighed. Der er navnlig mange programmer, der omfatter støtte til Ph.D.-projekter.
The Norwegian research councils have several programmes where technology transfer and application of results from university research - and the links between universities and industry in general - are emphasized, there are in particular many programmes which include support for Ph.D.-projects.
Den anbefaler en omorganisering med større enheder og bedre samarbejde mellem institutterne og universiteterne, bl.a. med det formål at forbedre forbindelserne mellem universiteter og virksomheder.
A reorganisation with larger units and better collaboration between the institutes and universities, with the aim also to facilitate better connections between universities and industries, is recommended.
Det anses for afgørende, at der oprettes bedre forbindelser mellem universiteter, forskningsinstitutter og erhvervslivet.
Better links between universities, research institutes and industry are seen as essential.
I denne forbindelse betragtes internationaliseringen og specielt deltagelsen i COMETT-programmet for at være vigtig.
Internationalisation and in particular participation in the COMETT programme is regarded as important in this context.
• erhvervslivet går til specialiserede institutioner uden for universitetssektoren, som tilrettelægger efter- og videreuddannelse, herunder navnlig NIF (Det Norske Selskab for Statsautoriserede Ingeniører), NITO (Det Norske Ingeniørselskab) og TI (Teknologisk Institut).
Many important links between industry and higher education go to specialized institutions outside the university sector which are organising continuing training and education, in particular NIF (Norwegian Society for Chartered Engineers), NITO (Norwegian Society for Engineers) and TI (The National Institute of Technology, Norway).
Bortset fra et par vigtige undtagelser er der ingen stærk tradition for samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i Norge.
With some notable exceptions there is not a strong tradition of industry-university collaboration in Norway.
Universiteterne har i vid udstrækning selvstyre, og forbindelserne til erhvervslivet er fortrinsvis enkeltpersoners
The universities have a large degree of self government, and the links to industry tend to be personalised.
Den vigtigste undtagelse er NTH (Norges Tekniske Højskole ved universitetet i Trondhjem), der har tradition for gode forbindelser til erhvervslivet.
Ph.D.-projects included, has increased steadily during the last years.
De fleste universiteter har oprettet administrative enheder, der først og fremmest skal tage sig af de eksterne projekter, men som også skal fremme samarbejdet.
Most universities have created administrative units, first of all to handle the external projects, but also to promote such collaboration.
Tendensen går nu i retning af, at universiteterne skal gå ind i skræddersyede uddannelsesprojekter i samarbejde med virksomheder.
There is now a tendency towards universities engaging themselves in tailor-made education projects in collaboration with companies.
Der er oprettet forskerparker ved alle de norske universiteter for at lette forbindelserne mellem universiteteterne og virksomhederne.
Science Parks have been established at all the Norwegian universities to facilitate links between industry and university.
De større erhvervsvirksomheder har forbindelser til uddannelsesinstitutionerne, men disse antager som regel en lejlighedsvis og personlig karakter.
The larger industrial companies have links to the educational institutions, but these are generally of an occasional and personal nature.
Der er imidlertid nu en tendens til, at erhvervslivet udviser større interesse for uddannelsesprogrammerne. Store industrikoncerner som Norsk Hydro og Statoil finansierer Ph.D.-projekter inden for visse områder.
There is now, however, a trend towards greater engagement by industry in educational programmes.
Statoil har f.eks. et stort grundforskningsprogram inden for olie- og gassektoren (inkl. undervisning på doktorgradsniveau), og finansierer herunder projekter på alle universiteterne.
Statoil has for example a substantial programme for fundamental research within the oil and gas sector (including doctorate education) funding projects at all universities.
Erhvervslivet deltager ofte også i finansieringen af fælles projekter, der gennemføres i forskerparkerne.
Industry is often also involved in the funding of joint projects taking place at the Research Parks.
En særlig fond. Den Norske Erhvervsfond for Uddannelse i Udlandet (NNNSUU) er blevet oprettet på initiativ af det norske erhvervsliv og den norske industri, med henblik på at yde støtte til studerende, der studerer i udlandet.
A special foundation - The Norwegian Business Foundation for Education Abroad (NNNSUU) - has been established on the initiative of Norwegian business and industry to support students studying abroad.
Efter en træg start deltager erhvervslivet nu i stadigt stigende grad i COMETT-programmet.
After a slow start, industry is now taken increasingly taking part in the COMETT-programme.
Der findes ingen statistikker over investeringerne i uddannelsesprojekter.
No data exist for investments in educational projects.
Hele erhvervslivets finansiering af forskning og kombinerede forsknings- og uddannelsesprojekter på universiteterne er for opadgående.
The overall industry funding of research and combined research/educational projects at the universities is increasing.
For Norges største universitet - Universitetet i Oslo (UiO) - udgjorde eksternt finansierede projekter fra private virksomheder ca. 90 mio. nkr. i 1991, svarende til 6% af det samlede budget.
For the largest university in Norway - The University of Oslo (UiO) - externally funded projects from private enterprises amounted to about 90 mill NOK in 1991, 6 % of the total budget.
Dette var en tredjedel af den samlede eksterne finansiering af UiO.
This was one third of the total external funding at UiO.
Godkendte projekter: 26 Økonomisk tilskud: 2 329 000 mio. ECU UPUVer: 4 regionale, 2 sektorspecifikke Studerende: 107 praktikophold: 54 modtaget, 53 udsendt Projekter med kortvarige kurser (puljer): 6 Fælles uddannelsesprojekter: 4 (1 pilotprojekt)
Projects accepted : 26 Budget allocated : ECU 2 329 000 UETPs : 4 regional, 2 sectoral Students : 107 placements : 54 received, 53 sent Projects with short training courses (pools) : 6 Joint training projects : 4 (1 Pilot project) Organisations participating in accepted projects : 148 enterprises, 109 universities, 38 other and 29 UETPs.
Sverige har en mangeårig tradition for samarbejde mellem universiteter og virksomheder.
Cooperation between universities and industry has long traditions in Sweden.
Siden 1960'erne har erhvervsfolk siddet med ved bordet i en lang række kommissioner, der beskæftiger sig med planlægning og strukturering af de videregående uddannelser, i læseplansudvalg for forskellige områder, og navnlig på teknologiområdet, i FoU-udvalg osv. I medfør af loven af 1977 deltager der i samtlige læseplansudvalg repræsentanter udefra.
Since the 1960s, industrialists have served in a diversity of commissions concerning higher education planning and structures, in programme committees for developing study programme for developing study programmes of different kinds especially in the technological field, in R & D committees etc. According to 1977 legislation non-faculty members sit on all study programme committees.
Universitetsfakulteterne kan indgå eksterne kontrakter på universiteternes vegne, og der udstationeres medarbejdere i virksomhederne.
University faculty can enter into external contracts for the university and can be seconded into enterprises.
Ledende medarbejdere fra virksomhederne er siden midten af 1970'erne blevet udpeget som deltidsansatte professorer.
Senior industrial managers are appointed as part time professors since mid-seventies.
Siden 1975 har universiteterne tilbudt erhvervsuddannelser i tæt samarbejde med erhvervslivet og fagforeningerne.
Since 1975 universities give vocational training programmes in close cooperation with industries and unions.
Særlige kontorer for tildeling af FoU-stipendier inden for tekniske fag til universiteterne har været kendt længe i Sverige, og beslutningerne om tildelingen træffes i nært samarbejde med virksomhederne.
Special agencies for allocation of R & D grants in technological disciplines to universities have long tradition in Sweden and decisions on the grant distribution are performed in close cooperation with industries.
Hvert enkelt ministerium er ansvarligt for, at FoU integreres i deres politikker og for at fremme FoU inden for deres respektive ansvarsområder, f.eks. handel og industri, bolig, landbrug, energi.
Each Ministry of the Government is responsible for making R & D an integrated part of their policies and for promoting R & D in their respective areas, eg trade and industry, housing, agriculture, energy.
Særlige programmer til fremme uddannelser og erhvervslivet
Specific programme promoting higher educationindustry cooperation
I slutningen af 1960'erne oprettede regeringen Teknologiudviklingsstyrelsen med henblik på at højne det teknologiske niveau i de svenske virksomheder og fremme forskningen inden for anvendt ingeniørvidenskab.
In the late 1960s, the Swedish Board for Technical Development (STU) was started by the government in order to improve the technical level of Swedish enterprises and promote research in applied engineering sciences.
Et andet specifikt formål var at fremme samarbejdet mellem universiteter og virksomheder.
A special target was also to promote cooperation between universities and industries.
Noget af det første, STU gjorde, var at oprette forbindelseskontorer på universiteterne og de tekniske højskoler med henblik på at fremme denne form for samarbejde.
In the very beginning of its existence, STU started liaison offices at universities and technical universities to promote this kind of cooperation.
Der har længe eksisteret en række samarbejdsfremmende programmer.
Several programmes to promote cooperation have long existed.
Mange forskningsledere fra store virksomheder virker som deltidslærere på universiteterne, hvilket skaber værdifulde forbindelser mellem virksomhederne og universiteterne.
Many research managers of big companies serve as part-time professors in universities, which give valuable links between industries and universities.
Meget af deres arbejde har drejet sig om postgraduate uddannelser.
Most of their work has focused on postgraduate education.
Mindre virksomheder kan af universitetsinstitutterne låne videnskabsmænd til særlige projekter af op til 6 måneders varighed.
Smaller companies can borrow scientists from university departments for special projects for up to 6 months.
Der skal være tale om et problem af fælles videnskabelig interesse, og ikke blot om rådgivning.
This must be based on a problem of mutual scientific interest, not just consultancy.
Virksomheden betaler 50% af lønnen, og forbindelseskontoret står for resten.
The company pays 50 % of the salary, and the liaison office provides the rest.
Mindre virksomheder i Nordsverige kan ansætte unge ingeniører og økonomer fra Luleå Universitet.
Smaller companies in the northern part of Sweden may engage young engineers and economists from Lulea University.
Forbindelseskontoret på Luleå Universitet betaler lønnen de første 6 måneder.
The liaison office at Lulea University pays the salary for the first six months.
De fleste af disse unge akademikere beskæftiges hermed permanent i regionen i stedet for at "emigrere" til den sydlige del af Sverige.
Most of these young academics thus become permanently employed in the region, instead of "emigrating" to the southern parts of Sweden.
Al videregående uddannelse i Sverige er samlet i et enkelt højere uddannelsessystem.
All post-secondary education in Sweden is performed within one comprehensive higher education system.
Der er 12 universiteter, 17 universitetscentre, 8 kunstakademier og 31 sundhedsuddannelsessteder.
There are 12 universities, 17 university colleges, 8 colleges of arts and 31 colleges of Health Sciences.
Formålet med denne reform er at skabe gunstige betingelser for en undervisning og forskning af høj kvalitet i en international kontekst, der er præget af konkurrence og samarbejde og at øge antallet af færdige kandidater.
reform is to provide favourable conditions for high quality education and research in an international context of competition and cooperation and to provide a higher number of graduates.
Universiteterne og universitetscentrene får væsentligt større selvbestemmelse og beslutningsfrihed med hensyn til spørgsmål vedrørende uddannelserne, studiernes tilrettelæggelse, optagelsen af studerende, ansættelseskompetence, intern organisation og tildeling af midler til de videregående uddannelser og forskningen på universitetet.
The universities and colleges will be given a substantially higher level of autonomy and freedom to decide on issues concerning study programmes, arrangement of studies, admission of students, appointing faculty, internal organisation and distribution of funds for higher education and research within the university.
Der vil blive indført et bedømmelsessystem for universitetspræstationer.
A system of evaluation of university performance will be created.
Den nationale politik går ud på, at den statsfinansierede forskning hovedsagelig skal foregå på universiteterne.
According to national policy, research funded by government should mainly be performed within the universities.
Den forskning, der finansieres af statslige organer og nationale programmer, overlades til universitetsinstitutterne.
Research funded by governmental agencies and national programmes are allocated to university departments.
Alle universiteter og universitetscentre har kontaktpersoner, der er ansvarlige for udviklingen af forbindelserne med erhvervslivet.
All universities and colleges have liaison officers responsible for development of links with business.
Alle ingeniøruddannelserne og en række andre erhvervsrettede uddannelser indebærer obligatoriske praktikophold i erhvervslivet og også udarbejdelse af afhandlinger i tilknytning til ophold i erhvervslivet.
All master of engineering programmes and several other professionally oriented study programmes include obligatory placement in industry as well as thesis work in industry.
De fleste universiteter og universitetscentre tilbyder efter- og videreuddannelseskurser for virksomhedernes medarbejdere.
Most universities and colleges offer courses for continuing education of industry staff.