natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EF­traktatens artikel 30 Forbud mod import af spanske jordbær Frankrig
Decisions by the Court of Justice and the Court of First Instance
Direktiv 77/388/EØF (EFT L 145 af 13.6.1977) og 89/465/EØF (EFT L 226 af 3.8.1989) Fritagelse for industriaffald Nederlandene
Directives 77/388/EEC (OJ L 145, 13.6.1977) and 89/465/EEC (OJ L 226, 3.8.1989) Exemption for industrial waste Netherlands
Direktiv 83/189/EØF (EFT L 109 af 26.4.1983) Tekniske standarder og forskrifter: ioniserende stråling fra for­brugsvarer Nederlandene
Infringements of Treaties or regulations; incorrect application of directives
I maj indbragte Kommissionen følgende sager for Domstolen:
In May, the Commission referred the following cases to the Court of Justice:
Retspraksis ved Domstolen og Retten i Første Instans
Directive 90/313/EEC (OJ L 158, 23.6.1990) Freedom of access to information on the environment Greece
Direktiv 90/313/EØF (EFT L 158 af 23.6.1990) Fri adgang til miljøoplysninger Grækenland
Directive 91/156/EEC (OJ L 78, 26.3.1991) Waste Greece
Direktiv 91/156/EØF (EFT L 78 af 26.3.1991) Affald Grækenland
Directive 91/271/EEC (OJ L 135, 30.5.1991) Urban waste water treatment Greece
2) EØF-traktatens artikel 30 skal fortolkes således, at en medlemsstat skal sikre bestemmelsens fulde virkning ved at undlade at anvende en national praksis i strid hermed, medmindre denne praksis er nødvendig for at sikre den pågældende medlemsstats opfyldelse af forpligtelser over for tredjelande, der følger af en konvention, som er indgået før EØF-traktatens ikrafttræden eller medlemsstatens tiltrædelse.
Directive 83/189/EEC (OJ L 109, 26.4.1983) Technical standards and regulations — ionizing radi­ations of packaging and consumer products Netherlands
Direktiv 91/27l/EØF (EFT L 135 af 30.5.1991) Rensning af byspi Ide vand Grækenland
Regulation (EEC) No 3975/87 (OJ L 374, 31.12.1987) Air transport — assisting the Commission in its inves­tigations Italy
Retspraksis ved Domstolen og Retten i Første Instans
Decisions by the Court of Justice and the Court of First Instance industrial relations and social
Bulletinen indeholder konklusionerne af de vigtigste sager og kendelser, der er afsagt af Dom stolen og Retten i Første Instans, og som er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende i den pågældende periode.
Decisions given by the Community lawcourts are covered in the Bulletin for the month in which they are reported in the Official Jour­nal.
De nye afgørelser anføres blot med nummer, opdelt efter sagens art og emneområde, med undtagelse af sager mellem Fællesskabet og dets ansatte.
The operative part of the main decisions is reproduced; other decisions are simply listed by field and legal basis. Decisions in disputes be­tween the Community and its staff are not reported.
4) Rådets direktiv 77/62/EØF af 21. december 1976 om samordning af fremgangsmåderne ved offentlige indkøb som ændret ved Rådets direktiv 88/295/EØF af 22. marts 1988 om ændring af direktiv 77/62/EØF om samordning af fremgangsmåderne ved offentlige indkøb samt om ophævelse af visse bestemmelser i direktiv 80/767/EØF skal fortolkes således, at de deri omhandlede organer, der ønsker at indkøbe diacetylmorfin, kan tildele kontrakten under hensyntagen til de bydende virksomheders mulig hed for på betryggende måde at sikre de løbende forsyninger til den pågældende medlemsstat.
Articles 48, 52, 59 of the EC Treaty and Regulation (EEC) No 1612/68 (OJ L 257, 19.10.1968) Discrimination on grounds of nationality — large families Greece
De vigtigste retsafgørelser
Article 177 of the EC
30.3.1995 — Sag C-65/93 mod Rådet.
28.3.1995: Case C-324/93 R. v Secretary of State for the Home Department, ex parte Evans Medical and Macfarlan Smith
(Annullation af Rådets forordning (EØF)nr. 3917/ 92 af 21. december 1992, om forlængelse i 1993 af gyldigheden af forordning (EØF) nr. 3831/90, (EØF) nr. 3832/90, (EØF) nr. 3833/90, (EØF) nr. 3834/90, (EØF) nr. 3835/90 og (EØF) nr. 3900/91, om anvendelse af generelle toldpræferencer i 1991 for visse varer med oprindelse i udviklingslande og om supplering af listen over præferenceberettigede lande.)
(3) A national practice of refusing licences for impor­tation of drugs from another Member State is not covered by the derogation provided for in Article 36 of the EC Treaty if it is based on the need to safeguard an undertaking's survival but that derogation may apply to it if protection of the health and life of humans requires a reliable supply of drugs for essen­tial medical purposes to be safeguarded and that objective cannot be achieved as effectively by mea­sures less restrictive of intra-Community trade.
Overtrædelser
(1) The application is dismissed.
23.3.1995 — Sag C-365/93 — Kommissionen mod Grækenland.
23.3.1995: Case C-365/93 v Greece.
Forberedelse af regeringskonferencen i 1996
Preparations for the 1996 Intergovernmental Conference rather than a purely economic one.
Referencer: Konklusioner fra Det Europæiske Råd på Korfu — Bull.
References: Conclusions of the Corfu European Council: Bull.
6-1994, punkt 1.25 Rådets rapport om den praktiske gennemførelse af traktaten om Den Europæiske Union — Bull. 4-1995, punkt 1.9.1
6-1994, point 1.25 Council report on the functioning of the Treaty on European Union: Bull.
1991 var traktaten om Den Europæiske Union en temmelig dristig reaktion på en ny situation. En objektiv analyse viser, at den er bedre end sit rygte.
Acknowledging the Treaty's strengths, however, also permits us to identify its weak points and the short­comings in its implementation.
Den har øget Europa-Parlamentets beføjelser, styrket Kommissionens legitimitet, lagt fundamentet til Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) og udvidet Unionens kompetenceområde. Endelig har den skitseret en vej til at øge Unionens politiske rolle på verdensscenen.
This analysis will allow the Commission to outline the path it believes should be followed during the Intergovernmental Conference, in terms of both form and content: insti­tutional questions, however important in a Commu­nity governed by the rule of law, should not blind us to the fundamental issues at stake.
Traktaten har en række stærke sider, men det må også være på sin plads at sætte fingeren direkte på dens svage punkter og på manglerne ved dens anvendelse.
The 1996 Intergovernmental Conference will be a key encounter, for Europe and its future.
Gennem en sådan kritisk evaluering ønsker Kommissionen at afstikke den kurs, den mener bør følges ved den kommende konference, såvel med hensyn til form som indhold.
The outcome will determine the shape of European matters as the 21st century dawns.
To vigtige opgaver for Unionen
Two factors make this deadline particularly important.
Under Det Europæiske Råd på Korfu i juni 1994 blev Kom missionen anmodet om at vurdere, hvordan traktaten om Den Europæiske Union fungerer. Som svar herpå fremlægger Kommissionen sit bidrag til arbejdet i den reflektionsgruppe, der skal forberede regeringskonferencen i 1996.
In response to the request from the Corfu European Council in June 1994 to assess the functioning of the Treaty on Euro­pean Union, the Commission has presented its contribution to the Reflection Group set up to prepare for the 1996 Intergovernmental Confe­rence.
Reflektionsgruppen, der består af repræsentanter for medlemsstaterne og for Kommissionen samt af 2 medlemmer af Eu ropa-Parlamentet, afholdt sit første møde i Messina den 2. juni.
The Group, which is made up of repre­sentatives of the Member States and the Com­mission and two members of the European Parliament, is to hold its first meeting in Mess­ina on 2 June.
Kommissionens rapport indledes med følgende:
The preface to the Commission report is repro­duced in full below.
»Unionen i det 21. århundrede
'Preparing Europe for the 21st century
Debatten i forbindelse med ratificeringen af traktaten om Den Europæiske Union afslørede, at der er en skeptisk holdning over for integrationsprocessen.
The Maastricht Treaty ratification debate revealed that there was still a degree of scepticism about European integration.
EU har problemer med at gøre sig forståelig — et fænomen, der også findes på nationalt niveau.
Europe is not easy for people to under­stand; many do not see what it is about.
Borgerne forstår ikke længere rækkevidden af den politik, der føres i deres navn.
The same problem can also arise within an individual country where the citizen may not always realize what policies are being followed in his or her name, or why.
På EU-niveau forstærkes dette fænomen af den større afstand mellem borgerne og centrum for beslutningerne.
The distance between the citizen and the place where deci­sions are made, however, means that the problem is more acute in the Union.
Regeringskonferencens første opgave ligger allerede helt fast: den skal gøre EU til borgernes anliggende.
So the first challenge is obvious — to make Europe the business of every citizen.
Det er i virkeligheden et held, at der er kommet en åben og kritisk debat om EU, for det betyder, at EU vil udvikle sig i fuld åbenhed.
The emergence of open debate, covering all points of view on Europe, is in fact a real opportunity: Europe is no longer deciding its future behind closed doors.
Den rapport, Kommission her fremlægger, er resultatet af det arbejde med at vurdere, hvordan traktaten om Den Europæiske Union fungerer, som Det Europæiske Råd på Korfu pålagde de forskellige institutioner at udføre.
This report by the Commission is its response to the mandate of the Corfu European Council: that the Community institutions review the operation of the Treaty on European Union.
Rapporten, som gør status over anvendelsen af en traktat, der er trådt i kraft for kun 18 måneder siden, er første fase af en langvarig og vanskelig proces.
It is the first stage in a long and delicate process. It takes stock of the oper­ation of an instrument that has been in force for only 18 months.
Senere skal der så fremsættes konkrete ændringsforslag til traktaten.
Practical proposals on amendments to the Treaty will follow in due course.
Aftalen om at afholde regeringskonferencen i 1996 blev truffet allerede i 1991.
The Commission will be listening to the views of or­dinary men and women, and focusing on ways in which Europe can combat unemployment, safeguard the environment and promote solidarity.
Set på baggrund af situationen i
Here, as elsewhere, the Commission will try to speak for the general interest.
Kommissionen vil være lydhør overfor borgerne; den vil koncentrere sig om gennem EU-samarbejdet at bekæmpe arbejdsløsheden, bevare miljøet og øge solidariteten.
Institutional affairs tragedy of unemployment, and the social exclusion which tears at the fabric of our societies today, Europe has since the 1950s been through a wholly unprece­dented period of development; this should never be overlooked.
Arbejdsløsheden og forureningen kan ikke løses nationalt. Den organiserede kriminalitet kan ikke bekæmpes i spredt fægtning.
None of our Member States can really tackle the prob­lems of unemployment and pollution on its own.
Og frem for alt kan en udenrigspolitik ikke være effektiv uden fælles EU-aktioner.
Or­ganized crime cannot be resisted by forces which are scattered and fragmented; above all, there can be no effective foreign policy without joint action at the Union level.
Det betyder ikke, at alt skal gøres på EU-niveau.
This does not mean that everything should be cen­tralized.
Subsidiaritetsprincippet indebærer, at man for hvert enkelt problem prøver at finde det niveau, det bedst kan løses på. Det kan være lokalt, regionalt, nationalt, på EU-niveau, eller endog på verdensplan.
Subsidiarity involves working out the right level for the most effective action, whatever the ques­tion concerned.
Ved at oprette et Fællesskab uden tidsmæssige begrænsninger, som råder over sine egne institutioner, og som er en selvstændig juridisk person med repræsentative beføjelser på internationalt plan, har medlemsstaterne skabt en »statsorganisation«, der er reguleret ved de retlige bestemmelser i de traktater, som danner grundlag for organisationen. Herved adskiller den sig grundlæggende fra de organisationer, der er oprettet ved de klassiske internationale traktater.
In setting up a Community designed to last indefi­nitely, equipped with its own institutions, enjoying legal personality, and internationally represented in its own name, the Member States have given their alle­giance to an Organization of States' which is gov­erned by legal provisions particular to the treaties un­der which it was set up; this makes it fundamentally different from the organizations established by tradi­tional international treaties.
Staterne har inden for bestemte områder forenet deres rettigheder som selvstændige stater og derved skabt en ny retsorden, som ikke blot består af staterne, men også af deres borgere.
They have pooled their sovereign rights and created a new legal order, involv­ing not just the Member States themselves but also their citizens, in the specific fields concerned.
Det er dog ikke kun de indre forhold, der er ændret.
The context has altered not only within the Union.
Den internationale situation er undergået en række helt ander ledes radikale forandringer.
The international context has changed even more rad­ically.
Det er således lige uden for EU's dør, at konsekvenserne af de historiske omvæltninger i 1989 fortsat er mærkbare.
The historic shock waves of 1989 — on the Union's very doorstep — are still reverberating.
Berlin-murens fald har båret frugt, og de nye demokratier i Øst- og Centraleuropa har ved en bemærkelsesværdig indsats bekræftet deres tilknytning til de værdier, der er Unionens fundament.
The upheavals which followed the fall of the Berlin Wall have borne fruit. At tremendous cost, the new democ­racies in Central and Eastern Europe have confirmed their attachment to the values that are at the very basis of the Union.
Unionen har for sit vedkommende forpligtet sig til at integrere disse lande.
The Union, for its part, has committed itself to accepting these countries.
På den måde har man skabt et fællesskab, der bygger på lov og ret, og hvis små og store stater har samme retlige status og stilling i øvrigt.
Thus there has sprung up a Community based on law.
Unionen, som de er samlet i, respekterer deres forskellige identitet og kultur, uden at forskelligartetheden får lov at hæmme beslutnings- og handleevnen.
The States of which it is composed, whether big or small, enjoy equal rights and dignity.
Det er resultatet af et institutionelt system med mangefordele.
The Union which brings them together respects their different identities and cultures.
Takket være nærhedsprincippet sikrer det, at der er balance mellem Unionen, medlemsstaterne og regionerne.
Those differences do not how­ever stand in the way of their ability to take decisions and to act together.
Det giver de europæiske folk en ny fælles legitimitet, og endelig sikrer det, at fællesskabsretten anvendes effektivt under Domstolens kontrol. I dette system er Kommissionen på grund af sin initiativret og sin rolle som traktatens vogter en uerstattelig drivkraft.
That is the fruit of an institutional system with many strengths: thanks to the principle of subsidiarity, it strikes the proper balance between the Union, the Member States and the regions; it adds a new source of legitimacy common to the peoples of Europe; and, lastly, it guarantees the effective applica­tion of Community law under the review of the Court of Justice.
Kommissionens initiativret må bevares fuldt ud, bl.a. fordi en situation med flere initiativtagere og konkurrence mellem disse ville føre til forvirring og manglende samlet ledelse.
This right of initiative has to be pre­served, if the inevitable confusion and lack of overall direction which would result from multiple competing sources of initiative is to be avoided.
Heraf udspringer Unionens anden opgave: at modtage disse lande i Unionen uden at sætte det, der er opnået igennem 40 års opbygning, over styr.
Herein lies the second challenge. How are these coun­tries to be welcomed into the Union without striking at the foundations of all that has been achieved in 40 years of European integration?
Eller sagt på en anden måde: hvordan sørger vi for, at udvidelsen ikke kommer til at betyde en forening af vore svage sider, fremfor af vore stærke sider?
How, in other words, can we ensure that enlargement will not mul­tiply our weaknesses but unite our strengths?
Hvordan skal vi forbedre vor evne til at træffe beslutninger og handle, når forskel lene mellem os bliver større?
How can we enhance our capacity to take decisions and to act, when our diversity becomes more pronounced?
Udvidelsen bør ske ved indgåelse af en ny og klarsynet aftale.
Enlar­gement must represent a new arrangement worked out with our eyes open.
Vi må være klar over, hvilken betydning udvidelsen vil få for Unionens institutioner og politik.
We have to be aware of its impli­cations for the institutions and policies of the Union.
Det er jo på forhånd ikke givet, at et fællesskab, der bygger på åbenhed, i sidste ende nødvendigvis må blive svækket og indholdsløst; udvidelse og uddybelse kan udmærket gå hånd i hånd.
There is no compelling reason why an endeavour based on openness and solidarity should mean weakness and dilution: enlargement and deepen­ing are perfectly compatible.
Det er også et fællesskab, der er baseret på solidaritet — solidaritet mellem medlemsstaterne, regional solidaritet, social solidaritet og solidaritet med de kommende generationer.
This Community is also a Community based on soli­darity: solidarity between Member States, solidarity between regions, solidarity between different parts of society, and solidarity with future generations.
I den europæiske model er der en umiddelbar forbindelse mellem den sociale dimension, menneskerettighederne og borgernes rettigheder.
The European model forges a fundamental link between the social dimension, human rights and civic rights.
For med held at løse begge de beskrevne opgaver — at gøre Europa til borgernes anliggende og gennemføre de kommende udvidelser — må man tage udgangspunkt i de værdier og gode resultater, der kendetegner den europæiske enhedsproces.
If these two challenges — making Europe the busi­ness of the citizen and making a success of future enlargement — are to be taken up, we must begin by reminding ourselves of the values and successes of European integration in the past.
Resultatet af fire årtiers europæisk integration
European
I 50'erne, hvor de principper, der førte frem til Romtraktatens underskrivelse, var ved at udkrystallisere sig,
Often, they have served as models for the regional groupings now coming into being in ev­ery comer of the globe.
Man kan sige, at Europa, som har været skueplads for de to største konflikter i dette århundrede, takket være Fællesskabet har opfundet en ny styreform i fredens tjeneste.
The deep psycho­logical scars it left behind helped create a consensus as to the fundamental objectives of European integra­tion: the future would have to be different from the past.
De fremskridt, der er gjort siden 50'erne, skyldes imidlertid en stadig indsats.
Institutional affairs tion.
Derfor er det ikke nok blot at minde om, hvad der er opnået.
The increase in Parliament's legislative powers is another welcome development.
Europa-Parlamentets godkendelse af Kommissionen er det første meget vigtige skridt i den rigtige retning.
ish than to construct, and that no achievement is ever final.
Forøgelsen af Europa-Parlamentets lovgivningsbeføjelser er ligeledes en positiv udvikling.
Merely pointing to past achievements, then, is not enough.
Som det har været tilfældet under de hidtidige etaper af opbygningen af Fællesskabet, er det også nu nødvendigt, at viljen er til stede hos medlemsstaterne og, i stadig højere grad, hos borgerne, som må lade deres stemme høre ved opbygningen af det nye Fællesskab, som berører dem så direkte.
As always in the successive stages of building Europe, what will be needed is determination from the Mem­ber States and — more and more — determination on the part of Europe's citizens: they must make their voices heard in the ongoing task of European integra­tion which concerns them so directly.
Men disse øgede beføjelser har gjort det hele så indviklet, at det ligger på grænsen til det acceptable.
But as decision­making has become more democratic, it has also become complex to an almost unacceptable degree.
De ca. tyve procedurer, der i øjeblikket anvendes, bør nedbringes til tre, nemlig proceduren med samstemmende udtalelse, en fælles, forenklet beslutningsprocedure og høring.
The 20 or so procedures in use at present should be reduced to three — the assent procedure, a simplified codecision procedure, and consultation.
Der må gøres en ende på den manglende sammenhæng og de tvetydigheder, som er en kilde til mange proceduremæssige konflikter.
We must put an end to the inconsistencies and ambiguities which have so often sparked conflicts over procedural matters.
En dobbelt målsætning: demokrati og effektivitet
A twofold objective: effectiveness
Samtidig med, at der foregår en demokratisk kontrol på unionsplan, må de nationale parlamenter sikres en mere direkte og synlig deltagelse i fastlæggelsen og kontrollen af de nationale foranstaltninger af betydning for Unio
In addition to democratic control at the level of the Union, we need to find a way to involve national par­liaments more directly and visibly in controlling and guiding the national choices that apply to the Union.
På baggrund af den analyse, Kommissionen foretager i sin rapport, fremstår der to hovedlinjer, som bør være vejledende for drøftelserne på den kommende regerings konference: ni Unionen skal optræde demokratisk, forståeligt og åbent.
As we look at the analysis in the Commission's report, two main elements emerge which will have to serve as guiding principles for the work of the forth­coming Intergovernmental Conference: □ the Union must act democratically, transparently and in a way people can understand;
Det er vigtigt at fjerne den uklarhed, der er fremkommet på grund af de gentagne tilføjelser til traktaterne.
More generally, we need to dispel the obscurity which has descended on the Treaties as a result of successive additions being superimposed one on another.
Tiden er inde til at foretage en forenkling gennem en omskrivning af teksterne for at forbedre deres læselighed.
The time has come to simplify matters, drafting the whole text anew to make it more comprehensible.
D Unionen skal optræde effektivt, sammenhængende og solidarisk.
This need for transparency is both a practical and a political ne­cessity.
Dette gennemsigtighedskrav er både en teknisk og politisk nødvendighed.
o the Union must act effectively, consistently and in solidarity; this is obvious when we are talking about its internal workings, but it must also be true in its external dealings, where it will have to bring a genu­ine European identity to bear.
Det er målsætninger, som forfatterne af traktaten om Den Europæiske Union også havde for øje, men en undersøgelse af traktatens virkemåde viser, at der stadig er meget, der skal gøres.
These, of course, were objectives of the original draf­ters of the Treaty on European Union, but a look at the way the Treaty works in practice shows that a great deal remains to be done.
Og udsigterne til en Union med mere end tyve lande understreger blot yderligere dette.
The prospect of a Union expanded to include 20 or more Member States further underlines that necessity.
Demokratiet er et grundlæggende element i Unionen.
But we must go even further.
Effektivitet er afgørende for dens fremtid.
All too often the concept of subsidiarity is put forward for specific or short­term ends as a way of diluting the Union.
Derfor er disse to kriterier udvalgt som grundlag for evalueringen af traktatens nuværende virkemåde.
Yet subsidiarity can also be applied positively, to justify measures which are better taken collectively than in isolation.
Denne evaluering skal gøre det muligt at finde frem til de hovedretningslinjer, som Kommissionen vil følge på den kommende regeringskonference. ringskonference.
The full political significance of subsidi­arity, as a commitment by the Member States and the institutions to find the best way of serving the citizens of the Union, needs to be underlined.