natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derudover indgår fondsinterventionerne i fuldt samspil med den vækststimulerende indsats, som kommer til udtryk gennem de transeuropæiske net (mellem 5% og 8% af EFSR-bevillingerne skal anvendes hertil).
Assistance from the Structural Funds also plays a full part in stimulating the growth which is the goal of the transEuropean networks (to which between 5% and 8% of appropriations under the CSFs are allocated).
Endelig kan det nævnes, at fondsinterventionerne er blevet underkastet en skærpet kontrol af, at de stemmer overens med EU-forpligtelser og -politikker i øvrigt.
More checks have also been carried out to ensure that Structural Fund assistance complies with other Community obligations and policies.
Efter revisionen af forordningerne lægges der særlig vægt på, at miljøkravene respekteres, og at bestemmelserne om offentlig udbud og konkurrencevilkår overholdes.
Following revision of the regulations, particular attention has been devoted to the protection of the environment and compliance with the rules governing public procurement and competition.
Der er på disse tre områder indsat præcise bestemmelser i de nye programmeringsdokumenter; erfaringen har vist, at der fortsat må gøres en betydelig indsats, for at EU-direktiverne kan blive fuldt gennemført, og for at de personer, der på nationalt og regionalt plan er ansvarlige for deres gennemførelse, får den fornødne viden.
The new programming documents contain precise stipulations on these three areas since experience has shown that a great deal still remains to be done to transpose Community directives into national law and to inform those responsible for their implementation at national and regional level.
Der er afsat langt større finansielle midler end i den foregående periode til beskyttelse og forbedring af miljøet (over 8 mia. ECU under mål 1, dvs. 9% af bevillingerne til dette mål; næsten 400 mio. ECU under mål 2, dvs. 6% afmål 2-bevillingerne; ca. 721 mio. ECU under mål 5b, hvilket svarer til 12% afmål 5b-bevillingerne); ligeledes blev der lagt vægt på det forebyggende aspekt, allerede da medlemsstaternes planer blev forberedt.
The protection and improvement of the environment will enjoy resources substantially greater than in the previous period (Objective 1 over ECU 8 000 million, or 9% of the appropriations for that Objective; Objective 2 almost ECU 400 million, or 6%; Objective 5(b) about ECU 721 million, or 12%) while the preventative approach was favoured right from the stage of plan preparation in the Member States.
IVÆRKSÆTTELSE AF DEN NYE PROGRAMMERINGSPERIODE
IMPLEMENTATION OF THE NEW PROGRAMMING PERIOD
Revisionen af retsforskrifterne for strukturfondene i 1993 betød, at 1988­reformens grundlæggende principper blev bekræftet og styrket, og samtidig blev der ved revisionen udfoldet bestræbelser for at gøre EU­strukturinterventionerne mere effektive.
The July 1993 revision of the regulations governing the Structural Funds confirmed and strengthened the basic principles of the 1988 reform while seeking to make Community structural assistance more effective.
Der var især tale om nye aspekter i følgende tilfælde:
The most important innovations were:
­ Strukturfondenes hovedmål blev justeret, for at de kan modsvare de igangværende økonomiske ændringer, og ESF blev revideret gennemgribende; for sidstnævnte blev der fastlagt politiske retningslinjer og en strategi.
- the adaptation of the priority Objectives of the Structural Funds to take account of current economic changes and the fundamental revision of the ESF, to define policy guidelines and adopt a strategic approach.
Der blev navnlig opstillet to nye mål, nr. 3 og 4, som gælder personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet, og arbejdstagere, for så vidt angår disses tilpasning til de industrielle ændringer og udviklingen i produktionssystemerne.
This concerns principally the new Objectives 3 and 4 (people excluded from the labour market and the adjustment of workers to industrial changes and to changes in production systems).
Også mål 5 blev revideret med henblik på en bedre hensyntagen til landdistrikternes bevarelse og til behovet for en omstrukturering aí fiskerisektoren; således blev der indsat relevante kriterier for sidstnævnte sektor under mål 2, 5a og 5b.
Objective 5 has also been revised to pay greater attention to protecting the rural environment and to respond to the need for restructuring in the fisheries sector. This was done by including appropriate new criteria for Objectives 2, 5(a) and 5(b);
­ Der blev foretaget en justering af proceduren for fastlæggelsen af listen over områder med støtteberettigelse under mål 2 og 5b.
- changes to the procedure for drawing up lists of areas eligible under Objectives 2 and 5(b).
Spektret af støttekriterier blev udvidet, så de bedre kan afspejle den stigende kompleksitet, der gør sig gældende inden for regionalomstilling og ­udvikling, og beslutningsprocessen er i højere grad blevet baseret på partnerskabsprincippet.
The criteria for eligibility were expanded to reflect the growing complexity of the problems of regional conversion and development and the decision-making process gives greater weight to the partnership approach;
­ Programmeringsprocedurerne blev forenklet, idet der blev skabt mulighed for at anvende samlede programmeringsdokumenter (SPD). Både EU­interventionernes prioriteringsfølge og de konkrete foranstaltninger, som Kommissionen yder finansiel støtte til, kan nu godkendes inden for et enkelt dokument.
- simplification of programming procedures, thanks to the possibility of using single programming documents (SPDs).
­ Partnerskabet blev udvidet, så det nu omfatter arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, og det blev styrket under hensyntagen til den enkelte medlemsstats institutionelle regler og praksis.
- the broadening of partnership, specifically to include the economic and social partners, and its strengthening, with due regard to the institutional rules and practices of each Member State;
­ Den forudgående vurdering, overvågningen og den efterfølgende evaluering af strukturaktionerne blev styrket.
- more stringent prior appraisal, monitoring and ex post evaluation of structural measures.
F.eks. gælder nu, at der i højere grad skal forelægges en kvantificeret analyse af udviklingsforskellene, og de regionale mål og strategier skal beskrives mere detaljeret.
This includes for example the requirement to submit in future a more quantified analysis of development gaps and to give more details of the goals of the regional strategies.
Der er lagt særlig vægt på, at virkningerne for beskæftigelsen skal kunne måles, hvilket udtrykker den fortrinsstilling, som bekæmpelsen af arbejdsløsheden har fået tilkendt.
Special attention is devoted to measuring the impact on employment, indicating the priority given to the fight against unemployment;
­ Der er skabt større sikkerhed for, at additionalitetsprincippet overholdes.
- a more effective guarantee of compliance with the principle of additionality.
Forordningerne afklarer dette princip og fastlægger de kriterier, som skal anvendes til kontrol af, at det er overholdt (en medlemsstat skal i alle de berørte områder fastholde sine offentlige eller dermed ligestillede strukturudgifter på mindst samme niveau som i den foregående programmeringsperiode).
The regulations clarify this principle and set out criteria for monitoring compliance (for all the areas eligible under an Objective, the Member State must maintain its public structural expenditure at least at the same level as during the previous programming period);
­ Der lægges større vægt på miljøbeskyttelsen. "Bæredygtig udvikling" er indført som princip i EF­strukturpolitikken, og princippet er blevet integreret fuldt ud i programmeringsprocessen.
- greater attention to respect for the environment: the principle of "sustainable development" is introduced into implementation of Community structural policies and fully integrated into the programming process;
­ Fremme aflige muligheder for mænd og kvinder er blevet et horisontalt mål for alle strukturfondene.
- promotion of equal opportunities for men and women, which becomes an aim common to all the Structural Funds;
­ Europa-Parlamentet er i højere grad blevet knyttet til EF-strukturpolitikkens gennemførelse; dette kommer til udtryk i selve forordningerne, men især i den adfærdskodeks, som er aftalt mellem Parlamentet og Kommissionen.
- greater involvement of the European Parliament with implementation of the Community structural policies. This is reflected in the regulations and more especially in the code of conduct agreed between Parliament and the Commission.
Da programmeringsdokumenterne blev udarbejdet, fulgte Kommissionen bestemte kriterier, idet den baserede sig på den erfaring, som var indvundet i løbet af den foregående periode. Kriterierne var, at de nye retsforskrifter skulle være overholdt, og at de foreslåede strategier og aktioner skulle være af høj kvalitet og være relevante; ligeledes blev der taget hensyn til, om der var tale om aktioner af nyskabende karakter. Selv om ikke alle Kommissionens forventninger blev opfyldt, var de dokumenter, medlemsstaterne forelagde, som helhed klart bedre end dokumenterne for den foregående periode.
On the basis of experience acquired during the previous period, the Commission followed certain criteria in drawing up programming documents: the new regulatory provisions, the quality and relevance of the proposed strategies and measures and the introduction of innovations.
Dette skyldtes delvis, at Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne havde udført et intensivt forberedelsesarbejde; Kommissionen forelagde systematisk medlemsstaternes planer for uafhængige eksperter, navnlig for at få udviklingsforskellene opgjort i tal.
This was partly the result of intensive preparatory work by the Commission and the Member States, whose plans the Commission systematically submitted to independent experts, principally to quantify development disparities.
Dog bør det nævnes, at programmeringen for 1989­1993 på daværende tidspunkt endnu ikke var afsluttet, og at der således kun delvis kunne tages hensyn til denne periodes positive og negative resultater.
It should also be noted that, since the 1989­93 programming period was not yet completed, both the positive and negative lessons ofthat period could be taken into account only to a limited extent.
Men overvågningsudvalgene har mulighed for at bringe den efterfølgende evaluering af periodens resultater til udnyttelse i hele det tidsrum, de nye programmer løber.
Ex post evaluation studies of the results obtained may nevertheless prove of use to the Monitoring Committees throughout the period of implementation of the new programmes.
MAL3 og 4
OBJ 3 & 4 1994-99 OBJECTIVE 1994-9S
Forenede
Portugal United Kingd
Da bestemmelserne blev revideret i 1993, skete der er mærkbar ændring afkortet over de regioner, der er støtteberettigede under mål 1: de nye tyske delstater blev medtaget, og nogle regioner fik ny klassificering og blev henført under mål 1: belgisk Hainaut, Flevoland i Nederlandene, nogle arrondissementer i Nordfrankrig, Merseyside og Highlands and Islands i Det Forenede Kongerige samt Cantabria i Spanien.
During the 1993 revision of the regulations, the list of regions eligible under Objective 1 was substantially amended: the new German Länder were included and some areas were reclassified and brought under the Objective.
Geografisk dækker mål 1 således 45,5% af EF's territorium (38% i den første periode).
These comprise Hainaut in Belgium, Flevoland in the Netherlands, certain districts in northern France, Merseyside and the Highlands and Islands in the United Kingdom and Cantabria in Spain.
Befolkningsmæssigt er 26,6% af EU's indbyggere omfattet (21,7% i den første periode).
This brings the percentage of the Community covered by Objective 1 to 45.5% of its area (as compared with 38% in the first period) and 26.6% of its population (21.7%).
Strukturfondenes finansielle midler er fortsat koncentreret på mål 1 i perioden 1994­1999, eftersom dette mål tegner sig for 68% af strukturfondsmidlerne, og de midler, som de fire medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), får fra strukturfondene og Samhørighedsfonden, vil i perioden 1992­1999 efterhånden vokse til det dobbelte.
The financial concentration of the Structural Funds on Objective 1 is being continued during the period 1994­99, since it will absorb 68% of appropriations under the Structural Funds and the four Member States eligible under the Cohesion Fund (Greece, Spain, Ireland and Portugal) will have the resources they receive from Structural Funds and the Cohesion Fund doubled between 1992 and 1999.
Koncentrationen illustreres ved, at de finansielle midler, der tildeles pr. indbygger i mål 1­regionerne for hele perioden 1994­1999, er 4,7 gange større end de midler, der tildeles pr. indbygger i mål 5b­områderne, og 9,1 gange større end i mål 2­regionerne.
The extent of this concentration is demonstrated by the financial allocation per person living an Objective 1 region which, for 1994­99 as a whole, is 4.7 times greater than the figure for the Objective 5(b) areas and 9.1 times greater than that for the Objective 2 areas.
Tildelingen pr. indbygger er desuden især samlet omkring de medlemsstater, der får støtte fra Samhørighedsfonden; disse modtager mellem 1 130 og 1 604 ECU pr. indbygger, mens gennemsnittet for alle mål 1­regionerne er på 1 028.
The financial allocation per person also demonstrates concentration on those Member States which are eligible under the Cohesion Fund, where the figure is between ECU 1.130
Tabel 2: Finansiel tildeling pr. indbygger- Mål 1, 19941999
Table 2: Per capita financial allocation - Objective 1,1994-1999
Tildeling pr. indb.
Allocation/head
EU I ALT
TOTAL EC
Evaluering af interventionernes makroøkonomiske dimension
Assessment of the macroeconomic aspect of assistance
Ligesom for perioden 1989-1993 iværksatte Kommissionen en input/output-analyse, der skulle tjene til at fastslå den økonomiske indvirkning, som de EU-interventioner, der henhører under EFSR 19941999, vil få på grundlæggende økonomiske variabler såsom vækst, beskæftigelse og udenrigshandel.
As it did for 1989-93, the Commission has undertaken an analysis of the input-output type designed to assess the economic impact of Community assistance under thè new CSFs for 1994-99 on basic economic variables such as growth, employment and foreign trade.
Det drejede sig også om at vurdere de forskellige faktorer, som påvirker udviklingen og strukturændringen i mål 1regionerne, bortset fra regionerne i Belgien, Frankrig og Nederlandene.
A further aim was to assess how these various factors affect development and structural change in the Objective 1 regions, apart from those in Belgium, France and the Netherlands.
Analysen var hovedsagelig baseret på et system med harmoniserede tabeller for input/output for 1995 og fremskrivninger for perioden 19941999, ligesom der blev anvendt harmoniserede nationalregnskaber og makroøkonomiske overslag, som Kommissionen udarbejdede i 1993.
The lynch-pin of the analysis was a series of harmonized input-output tables for 1995 and projections for 1994-99 based on harmonized national accounts and the Commission's macroeconomic forecasts compiled in 1993.
Generel evalueringsramme: De vejledende finansieringsplaner, der er udarbejdet for mål 1-EFSR for de syv undersøgte lande (Tyskland, Spanien, Grækenland, Irland, Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige/Nordirland), indeholder tilsammen et beløb på 208,7 mia. ECU til fordel for modtagerregionerne.
Background to the evaluation The indicative financing plans in the Objective 1 CSFs for the seven countries in question (Germany, Greece, Ireland, Italy, Portugal, Spain and the United Kingdom (Northern Ireland)) contain a total of ECU 208 700 million for the beneficiary regions.
Det samlede EU-bidrag fra strukturfondene udgør 89,6 mia. ECU (42,9%); de berørte medlemsstaters andel er på i alt 49,3 mia. ECU (23,6%) fra den offentlige sektor og 69,8 mia. ECU (33,4%) fra den private sektor.
The total Community contribution amounts to ECU 89 600 million (42.9%) to be met from the Structural Funds and the Member States concerned will contribute ECU 49 300 million (23.6%) from the public sector and ECU 69 800 million (33.4%) from the private sector.
Bevillingskoncentrationen til fordel for mål 1 opfylder kravet om, at EU-interventionernes makroøkonomiske effekt skal styrkes i de lande, der er omfattet af Samhørighedsfonden. Strukturfondsbidragets indvirkning på disse landes BNI i perioden 19941999 er forholdsvis stor: 3,2% for Portugal, 3,4% for Grækenland, 2,1% for Irland og 2,2% for Spanien (mål 1). I de andre mål 1-regioner er tallet 1,3% for de nye tyske delstater og 1,1% for Mezzogiorno og Nordirland.
The concentration of resources on Objective 1 is intended as a response to the need to increase the macroeconomic impact of Community assistance in the four countries which are eligible for assistance from the Cohesion Fund.
Tabel 3: Forudgående vurdering - EFSR og BNI (1994-99, mio. ECU)
Table 3: Prior appraisal - CSF and GNP (1994-99. ECU million)
Portugal Grækenland Irland Spanien (Mål 1) Italien (Mål 1) Det Forenede Kongerige (Mål 1) Tyskland (Mål 1)
Portugal Greece Ireland Spain (Obj. 1) Italy (Obj.
Da EF-støtterammerne tager sigte på at styrke erhvervsstrukturerne i de berørte regioner, kan man forvente, at disse interventioner har en betydelig indvirkning både på efterspørgslen og på udbuddet.
Since the CSF is intended to strengthen the productive structure of the regions concerned, this assistance might be expected to have a significant impact on both demand and supply.
Hvad efterspørgslen angår, er det en direkte effekt af strukturinterventionerne, at den regionale indtjening øges f.eks. på grund af investeringer, der kræver opførelse af bygninger eller indkøb af teknisk udstyr.
On the demand side, structural assistance has the direct effect of increasing regional income, as a result, for example, of investment requiring the construction of buildings or the purchase of capital goods.
På kort sigt bliver der også nogle indirekte og afledte virkninger af den kædereaktion, som udløses af stigningen i den endelige efterspørgsel og udnyttelsen afsåledes frigjorte supplerende ressourcer.
There are also indirect and induced short-term effects arising from the knock-on effects of increased final demand and the utilization of the extra resources made available in consequence.
Denne mekanisme kan ¡øvrigt få ret betydelige konsekvenser for økonomien i regioner, som ikke modtager støtte, i kraft af en stor importelasticitet for de investeringer, der er udløst at EU-interventionerne.
This mechanism may also have significant consequences for the economies of ηοη-benefíciary regions through the high responsiveness of imports to the investment induced by Community assistance.
På mellemlang og lang sigt er disse interventioners virkninger på udbudssiden af afgørende betydning for at kunne indhente udviklingsefterslæbet. Disse virkninger udløses af ny produktionskapacitet, en bedre kvalificeret arbejdskraft, etableringen af et infrastrukturnet, der skaber en tættere forbindelse til de mest fjerntliggende regioner, samt en styrkelse af forsknings- og innovationspotentialet.
Over the medium and long term the impact of this assistance on supply will be decisive in helping development catch up through the creation of new productive capacity, better skills for the labour force, the completion of a network of infrastructure which improves access to the more outlying regions and greater potential for research and innovation.
Disse midler bidrager til varigt at forbedre det regionale produktionsapparats og de forskellige sektorers økonomiske resultater i retning af større aktivitet, effektivitet og konkurrenceevne.
These will bring about a lasting improvement in the economic performance of the region's productive apparatus and of the various sectors, both in terms of activity and of effectiveness and competitiveness.
Denne form for forbedringer har en kraftig indflydelse på de pågældende økonomiers udvikling og bidrager til en bedre realøkonomisk konvergens, som er det endelige mål for EU's strukturpolitik.
These effects will have far-reaching consequences for the development of these economies and will help improve real economic convergence, which is the ultimate aim of the Community's structural policy.
Den kvantitative vurdering, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget, går ud på at anslå den samlede økonomiske effekt af EF-støtterammerne på grundlag af makroøkonomiske variabler, der er sammenlignelig mellem de enkelte lande, og at isolere den specifikke effekt af støtten fra EU.
The quantitative assessment undertaken by the Commission has estimated the overall economic impacts of the CSFs on the basis of macroeconomic variables which are comparable between countries and within which the specific effects of Community contributions can be identified.
De forskellige interventionskategorier i støtterammerne er blevet omdannet til makroøkonomiske variabler som f.eks. faste bruttoinvesteringer (bygninger, ingeniørarbejder, transportfaciliteter, maskiner osv.) eller primære input (lønninger, overførsler, subsidier osv.).
The categories of assistance in the CSFs have been converted into macroeconomic variables such as gross fixed capital formation (construction, civil engineering, transport equipment, machinery, etc.) or primary inputs (salaries, transfers, subsidies, etc.).
De vigtigste spørgsmål i forbindelse med denne vurdering har været: Hvor stor en del af den forventede vækst i perioden 19941999 kan tilskrives EF-støtterammerne som helhed og EU-støtten i særdeleshed?
The main questions which this assessment sought to answer are: what share of the growth expected to take place in 1994-99 can be attributed to the CSFs in general and to the Community contributions in particular?
Hvordan influerer støtterammerne og EU-støtten på de makroøkonomiske variabler og erhvervsstrukturen i mål 1-regionerne?
How do the CSFs and the Community contributions influence the macroeconomic variables and productive structure of the Objective 1 regions?
Hvor stor en del af EU-støtten omdannes til endelig efterspørgsel og produktion i de støttemodtagende regioner, og i hvor høj grad medfører støtten øget import?
More specifically, what proportion of the Community contributions is converted into final demand and into production in the beneficiary regions and to what extent is this reflected in increased imports?
Hvordan kan man vurdere beskæftigelseseffekten af EFSR-interventionerne?
How can the impact of the assistance in the CSFs on employment be assessed?
Hvor mange arbejdspladser afhænger af, at disse interventioner gennemføres, og nærmere bestemt af de finansielle midler, der overføres direkte fra strukturfondene?
How many jobs depend on implementation of this assistance and, more particularly, on direct financial transfers from the Structural Funds?
Resultaterne af den forudgående vurdering: Det bør erindres, at analysen er baseret på de godkendte og offentliggjorte EF-støtterammer og tager højde for de EU-støttesatser, man har forhandlet sig frem til i forbindelse med støtterammerne. Analyseresultaterne med hensyn til vækst, investeringer, strukturændringer og handel med tredjelande er skøn foretaget ved hjælp af input- output tabeller.
The results of the prior appraisal: It should be remembered that the analysis is based on the CSFs which have been approved and published and the rates of Community contribution negotiated in the CSFs.The results for growth, investment, structural change and external trade are estimates obtained by means of the input-output tables.
Økonomisk vækst: EU's strukturpolitiske indsats vil blive betragtet som en succes, hvis f.eks. de berørte regioner opnår en vækstrate, der ligger over EU-gennemsnittet, og hvis udviklingen i deres erhvervsstruktur især foregår i nyskabende og konkurrencedygtige sektorer.
Economic growth: The criteria for regarding the efforts the Community is making through its structural policies as successful include a rate of growth in the regions concerned above the Community average and a