natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tidligere er vækst og nitrogenbalance hos brysternærede børn og sammensætningen af modermælk blevet brugt som reference. For nylig er metabolisk reaktion blevet vurderet ved hjælp af kvantitative og kvalitative biokemiske indikatorer eller markører: der er for eksempel foretaget målinger af enten plasmakoncentrationer af aminosyrer og urinsyre under faste eller reaktioner efter måltidet med hensyn til koncentrationen af plasmaproteiner med variabel omsætningstid og -funktion, f. eks. albumin, præ-albumin, retinol-bindende protein, fibronectin, etc.
In the past the growth and nitrogen balance of a breast fed infant and the composition of human milk have been used as the reference.
Koncentrationen af urinsyre i plasma i de seks første levemåneder hos spædbørn, som indtager modermælk (2-3 mmol/1) er lavere end hos spædbørn, som indtager konventionel modermælkserstatning (4-6 mmol/I) og urinsyreudskillelsen i urinen hos spædbørn, som indtager modermælk (81 mg/kg/d) er mindre end ved indtagelse af konventionel modermælkserstatning (140 mg/kg/d).
The plasma concentration urea during the first six months of life in infants taking human milk (2-3 mmol/1) is lower than in infants taking conventional formula (4-6 mmol/1) and the urinary excretion of urea for infants on human milk (81 mg/kg/d) is less than on conventional formula (140 mg/kg/d).
Når modermælkserstatningens proteinindhold reduceres (1,8 g/100 kcal) falder urinsyre koncentrationen i plasma til et niveau, der svarer til det hos spædbørn, som indtager modermælk.
When the protein content of the formula is reduced (1.8 g/100 kcal) the urea concentration in plasma decreases to levels similar to those in infants on human milk.
Forståelse af urinsyremetabolismens kinetik hos spædbørn bør omfatte kendskab til den hastighed, hvormed nitrogen optages og udnyttes af mikrofloraen i colon med henblik på yderligere metabolisk interaktion (18).
An understanding of the kinetics of urea metabolism in infancy should include an appreciation of the rate at which urea nitrogen is salvaged by the colonic microflora for further metabolic interaction (18).
Muligheden af, at optaget urinsyre-nitrogen i betydeligt omfang bidrager til tilgængeligheden af ikke-essentielle (og, muligvis, essentielle) aminosyrer, kan ikke udelukkes på nuværende tidspunkt (16,18).
The possibility that salvaged urea nitrogen might contribute in significant amounts to the availability of nonessential (and possibly essential) amino acids cannot be excluded at this time (16,18).
Koncentrationen i plasma af den enkelte aminosyre er et resultat af en række faktorer, som ikke nødvendigvis varierer sammen, herunder proteintilførsel, proteinkvalitet, syntese- og nedbrydningsmønster for endogene proteiner samt det behov for særlige metaboliske veje, ud over proteinsyntesen, måtte have.
The plasma concentration of an individual amino acid is the resultant of a number of factors which do not necessarily vary together and include the protein intake, protein quality, pattern of synthesis and degradation of endogenous proteins and the demand for specific metabolic pathways other than protein synthesis.
For konventionelle modermælkserstatninger indtaget i fastende tilstand er aminosyreprofilen højst forskellig fra den, der ses ved indtagelse af modermælk; de varierer ligeledes med det relative valleprotein/kasein-forhold (kasein: højere koncentrationer af tyrosin, Phenylalanin, methionin; valleprotein: højere koncentrationer af threonin) (5, 7, 8, 14, 23).
For conventional formula in the fasted state the amino acid profiles differ greatly from those seen on human milk, and also vary with the relative proportions of whey/casein (casein : higher concentrations of tyrosine, phenylalanine, methionine ; whey : higher concentrations of threonine) (5, 7, 8, 14, 23).
Under alle omstændigheder er der ingen modermælkserstatninger, ligegyldigt ved hvilket niveau for proteinindtagelse, der giver et aminosyremønster, som svarer til modermælks, hvad enten de i særlig grad indeholder kasein eller valleprotein (9,10,12,24).
In any case neither casein or whey dominant formula gives a pattern of amino acids which is the same as human milk at any level of protein intake (9, 10, 12, 24).
Forskellene i aminosyreindholdet i plasma er endnu mere udtalte efter måltider end i fastende tilstand, omend forskellen er mindre udtalt hos fuldbårne end hos for tidligt fødte børn (23).
The differences in plasma amino acids postprandially are even more marked than in fasting, although the difference is less marked in term than in preterm infants (23).
Mens leveren hos voksne udøver en betydelig modulerende effekt på aminosyremønstret målt i perifert blod i forhold til indtagelsen med kosten, optræder denne modulerende effekt kun beskedent hos spædbørn.
Whereas in the adult the liver exerts a significant modulating effect upon the pattern of amino acids measured in peripheral blood relative to the dietary intake, this modulating effect is not seen extensively in the infant.
Som følge heraf overføres store forskelle i det tilførte aminosyremønster næsten direkte til det perifere blod.
The result is that large variations in the amino acid pattern of proteins ingested are transferred almost directly to peripheral blood.
Der er således store udsving i koncentrationerne i blodkredsløbet af de fleste af de essentielle aminosyrer, hvilket tyder på, at spædbarnets kapacitet til i tilstrækkelig grad at behandle den metaboliske belastning er overskredet, og at indtaget med kosten af essentielle aminosyrer overskrider spædbørnenes kombinerede kapacitet i form af behovet til proteinsyntese i vævene og kataboliseringsevnen (25).
Thus there are large excursions in the circulating concentrations of most of the essential amino acids which suggest that the ability of the infant to handle the metabolic load adequately is exceeded and that the dietary intake of essential amino acids exceeds the combined capacity of the needs of the infants for tissue protein synthesis and the catabolic capability (25).
Endelig giver modermælkserstatning med lavere proteinindhold koncentrationer af albumin og præ-albumin, der svarer til de plasmaproteinkoncentrationer, der ses ved modermælk, og som ikke er forskellige fra koncentrationerne ved modermælkserstatninger med højere proteinindhold.
Finally compared with the plasma protein concentrations seen with human milk, low protein formula give similar concentrations of albumin and prealbumin and not dissimilar to higher protein concentration formula.
Under disse betingelser fandt Komitéen, at der ikke foreligger dokumentation, som kan begrunde etablering af forskellige mindsteværdier for proteinindholdet i modermælkserstatninger, som har varierende forhold mellem valleprotein og kasein fra komælk.
Under these conditions, the Committee considered that there is no evidence to justify having different minimal values for the protein content of formula which vary in the ratio of bovine whey to casein proteins.
Det betragtes som sundhedsmæssigt acceptabelt at fastsætte et minimumsniveau for protein i modermælkserstatning fremstillet af komælksprotein på 1,8 g/100kcal.
It is considered safe to have a minimum level of protein in formula made from bovine milk proteins of 1.8 g/100 kcal.
For en tilsvarende energiværdi, skal modermælkserstatningen indeholde en tilgængelig mængde af hver essentiel og semi-essentiel aminosyre, som mindst svarer til indholdet i referenceproteinet (brystmælk, som defineret i direktivets bilag V), med mulighed for at lægge methionin og cystin sammen.
For an equal energy value, the formula must contain an available quantity of each essential and semi-essential amino acid at least equal to that contained in the reference protein (breast milk, as defined in Annex V of the Directive), allowing methionine and cystine to be added together.
Komitéen havde udtalt, at det minimale og maksimale fedtindhold i modermælkserstatninger skulle ligge mellem 3,3 og 6,5 g/100 kcal.
The Committee had proposed that minimum and maximum fat levels in infant formulae should be between 3.3 and 6.5 g/100 kcal.
Dette interval synes nu at være for bredt: fedtstoffer er hovedenergikilden i modermælk (omkring 40% til 55%) og hvis fedtindholdet i modermælkserstatningerne reduceres væsentligt (3,3 g/100 kcal udgør kun 30% af energiindholdet) må der kompenseres herfor ved en forøgelse af protein- og/eller kulhydratindholdet. Dette ville nødvendigvis medføre hyperosmolaritet i levnedsmidlet og en forøget osmotisk belastning af nyrerne, som ville kunne overskride spædbarnets metaboliseringskapacitet.
This range now appears rather too wide: fats are the main source of energy in mother's milk (some 40 to 55%) and if fat levels in infant formulae are to be considerably reduced (3.3 g/100 kcal accounts for only 30% of the energy content) this must be compensated by an increase in the protein and/or carbohydrate content.
Envidere tilfører fedtstoffer i de første seks levemåneder omkring 90% af energiforbruget til vækst, og det er kendt, at syntese af fedtstoffer fra kulhydrat medfører en energimæssig ulempe.
Furthermore, during the first six months of life, fats provide some 90% of the energy used for growth and it is known that fat synthesis from carbohydrates constitutes an energetic disadvantage.
Fedtstofsyntese fra kulhydrater forbruger omkring 25% af den energi, de har tilført, mens deponering af det fedtstof, der er afledt af fedtstoffer indeholdt i levnedsmidler kun forbruger omkring 1% af den tilførte energi.
Fat synthesis from carbohydrates consumes about 25% of the energy which they provide, whereas the deposition of fat derived from fats present in the food consumes only about 1% of the energy provided.
Den endogene syntese af fedtstoffer producerer udelukkende ikke-essentielle fedtsyrer, hvilket kan medføre en ugunstig ændring af af forholdet mellem umættede og mættede fedtsyrer i vævene (26).
The endogenous synthesis of fats produces only nonessential fatty acids, which may unfavourably alter the ratio of unsaturated to saturated fatty acids in the tissues (26).
Følgelig konkluderede Komitéen, at fedtindholdet i modermælkserstatning skal udgøre mindst 40% af energiindholdet, hvilket svarer til 1,05 g/100 kJ (4,4 g/100 kcal).
Accordingly, the Committee concluded that the fat content of infant formulae should amount to at least 40% of the energy content, which is equivalent to 1.05 g/100 kJ (4.4 g/100 kcal).
Brug af sesamfrøolie og bomuldsfrøolie i modermælkserstatning bør fortsat være forbudt. Sesamfrøolie kan medføre allergi over for visse ikke-forsæbbare ingredienser (27) og bomuldsfrøolie kan indeholde cyclopenten-fedtsyrer, som kan påvirke desatureringen af fedtsyrer i negativ retning (28).
The use of sesame seed oil and cotton seed oil in infant formulae and follow-on formulae should continue to be prohibited.
Dyreforsøg i den perinatale periode afslører en række bivirkninger af trans-fedtsyrer, herunder forstyrrelser i omdannelsen af forstadier til essentielle fedtsyrer til langkædede flerumættede metabolitter samt hæmning af prænatal og postnatal vækst.
Animal experiment in the perinatal period reveal a number of untoward effects of trans fatty acids, including a disturbed conversion of precursor essential fatty acids into long-chain polyunsaturated metabolites and impairment of prenatal and postnatal growth.
Hos for tidligt fødte spædbørn observeredes en omvendt korrelation mellem eksponeringen for (rans-fedtsyrer og legemsvægt samt omdannelse af essentielle fedtsyrer (29), hvilket er tegn på mulig optræden af alvorlige bivirkninger hos mennesker, der svarer til dem, der er observeret i dyr.
In human premature infants inverse correlations between the exposure to frans fatty acids and body weight as well as essential fatty acid conversion were observed (29), indicating the potential occurrence of similar and serious side effects in man as observed in animals.
Komitéen er derfor af den opfattelse, at frans-fedtsyreindholdet i modermælkserstatning bør være så lavt, som praktisk muligt.
The Committee therefore considered that the trans fatty acid content of formulae should be as low as practically feasible.
I overensstemmelse hermed besluttede den at indføre et maksimumsniveau for trans- og positionsmæssigt isomeriske fedtsyrer i stedet for det i direktivet i øjeblikket fastsatte generelle forbud mod fedtstoffer, som indeholder mere end 8% trans-fedtsyrer.
Accordingly, it decided to introduce a maximum level for trans and positionally isomeric fatty acids in place of the general ban on fats containing more than 8% of trans fatty acids as currently laid down in the Directive.
Ud over delvist hydrogeneret fedtstof er hovedkilden til frans-fedtsyrer i modermælkserstatning komælksfedt, som kan indeholde omkring 2% - 5% frans-fedtsyrer.
Apart from partially hydrogenated fat, the major source for trans fatty acids in infant formulae is cow's milk fat which may contain about 2 to 5% of trans fatty acids.
Komælksfedt anvendes kun i europæiske mælkeerstatninger, og eftersom det ikke overskrider 80% af det totale fedtindhold, kan en overgrænse for indholdet af frans-fedtsyre på 4% af det samlede fedtinhold fastsættes uden at begrænse den nuværende anvendelse af komælksfedt i modermælkserstatning.
Cow's milk fat is only used in fat blends in European formulae and, since it does not exceed 80% of total fat, an upper limit of trans fatty acid content of 4% of total fat can be set without limiting the current use of cow's milk fat in formula.
Sidstnævnte værdi svarer også til det gennemsnitlige frans-fedtsyreindhold i fuldt udviklet modermælk i Europa (30).
This latter value is also similar to the average trans fatty acid content in mature human milk in Europe (30).
Selvom sammensætningen af modermælk varierer, indeholder modermælk fra kvinder, som indtager europæisk kost typisk 4,4% - 7,1% laurinsyre og 6,3% - 8,2% myristinsyre ud af det totale fedtsyreindhold.
Even though human milk composition is variable, typical contents of human milk of women consuming European diets are 4.4-7.1% for lauric acid and 6.3-8.2% for myristic acid of total fatty acids .
Der forekommer klart højere værdier hos kvinder, som indtager kost med et lavt fedt- og meget højt kulhydratindhold; de højeste værdier forekommer hos fattige befolkninger i Afrikas landdistrikter (31, 32).
Clearly higher values are found in the milk of women consuming diets with a low fat and very high carbohydrate content, with the highest values reported from poor populations in rural Africa (31, 32).
Det er tænkeligt, at endnu højere værdier for laurin- og myristinsyre ville kunne forekomme i modermælk, hvis ammende kvinder indtog en mere ekstrem kost.
It is conceivable that even higher values of lauric and myristic acids might be found in human milk if lactating women consumed more extreme diets.
Et højt indhold af laurin- og myristinsyre i modermælkserstatning er uønsket på grund af disses markante hypercholesterolæmiske effekt, som overgår alle andre mættede fedtsyrers (33, 34).
High levels of lauric and myristic acids in infant formulae are undesirable because of their marked hypercholesterolemic effects that exceed those of all other saturated fatty acids (33, 34).
Disse bivirkninger betragtes som uønskede, selv hos spædbørn.
These side effects are considered undesirable even in infancy.
Den foreliggende dokumentation udelukker ikke, at laurin- og myristinsyre kan påvirke omsætningen af lipoprotein uønsket hos spædbørn, der indtager modermælkserstatning.
The available data do not exclude untoward effects of lauric and myristic acid on lipoprotein metabolism in formula fed infants.
Eftersom andre undersøgelser har påvist markant hypercholesterolæmisk effekt af disse fedtsyrer, er forsigtighed på sin plads og et højt indhold af laurin- og myristinsyre bør undgås.
Since other studies have documented marked hypercholesterolemic effects of these fatty acids, a cautious approach is appropriate and high formula contents of lauric and myristic acids should be avoided.
Komitéen fandt derfor, at der ikke var tilstrækkelig grund til at ændre opfattelse på det punkt.
The Committee therefore considered that there was insufficient reason to alter its position in this regard.
Det maksimale indhold af laurin- og myristinsyre i modermælkserstatning bør fortsat være 15% af det samlede fedtindhold for hvert stof.
The maximum lauric and myristic acid contents in infant formulae should remain 15% each of the total fat content.
Bivirkninger ved indtagelse af erucinsyre er dokumenteret i en lang række undersøgelser.
Side effects of dietary erucic acid intake have been documented in numerous studies.
Højt indtag med kosten af erucinsyre medfører myocardial lipidose og nekrose så vel som strukturel og funktionel abnormitet i mitokondrierne hos rotter og aber.
High dietary intakes of erucic acid induce myocardial lipidosis and necrosis as well as structural and functional abnormalities of mitochondria in rats and monkeys.
Erucinsyre i kosten akkumulerer i store mængder i hjertet hos rotter, hvilket er et tegn på dens langsomme nedbrydning.
Dietary erucic acid accumulates in large amounts in the rat heart indicating its slow catabolism.
Erucinsyre reducerer ßoxydation, iltforbrug og ATP-produktion i de myocardiale mitokondrier.
In myocardial mitochondria erucic acid reduces ßoxidation, oxygen consumption and ATP production.
Et højt indtag af erucinsyre med kosten ledsages af nedsat tilvækst hos kyllinger og rotter og af reduceret energiudnyttelse hos mennesker foruden højere dødelighed hos unge rotter, der udsættes for kuldestress (35-37).
High dietary erucic acid intakes are associated with reduced rates of weight gain in chicks and rats and reduced energy utilization in humans as well as with greater mortality in young rats exposed to cold stress (35-37).
Spædbørn, med deres ikke fuldt udviklede stofskifte, er ofte mere følsomme over for stoffers uheldige bivirkninger end fuldt udviklede organismer; det kan også være tilfældet med hensyn til erucinsyres toksicitet.
Young infants with their immature metabolism are often more susceptible to untoward side effects of substances than mature organisms, which may also be the case with respect to erucic acid toxicity.
Dyreforsøg tyder på, at den af erucinsyre udløste myocardiale lipidose er mere alvorlig hos nyfødte grise end hos smågrise, der er vænnet fra, men ved værdier under 0,8% af det samlede fedtsyreindhold er der ikke set bivirkninger hos nyfødte smågrise (38).
Animal studies suggested that the severity of myocardial lipidosis induced by erucic acid is more severe in newborn piglets than in weaned pigs but below 0.8% of total fatty acids no adverse effects have been detected in newborn piglets (38).
Af interesse for ernæringen af spædbørn er også den iagttagelse, at erucinsyre, ligesom nervonsyre, hæmmer kædeforlængelsen af fedtsyre i fibroblaster hos mennesker (39).
Of interest with respect to infant feeding is also the observation that erucic acid, like nervonic acid, inhibits fatty acid elongation in human fibroblasts (39).
Et højt erucinindhold i modermælkserstatninger ville således kunne hindre barnets evne til at syntetisere tilstrækkelige mængder af de fysiologisk vigtige langkædede flerumættede fedtsyrer på grundlag af essentielle fedtsyrer i kosten.
High erucic content of infant formulae thus could impair the infants' ability to synthesize adequate amounts of the physiologically important long-chain polyunsaturated fatty acids from dietary essential fatty acids.
Da der ikke foreligger konkret dokumentation vedrørende størrelsesordenen af sundhedsmæssigt forsvarlige indtag af erucinsyre hos spædbørn, fandt Komitéen af forsigtighedshensyn, at indholdet i modermælkserstatning for indeværende ikke må overskride 1% af den samlede fedtsyremængde.
In the absence of hard data on safe levels of erucic acid intake in human infants, the Committee considered it prudent that, for the present, contents in infant formulae should not exceed 1% of total fatty acids.
Komitéen har til hensigt yderligere at behandle dette emne.
The Committee intend to examine this further.
Det gennemsnitlige linolsyreindhold i modermælk i Europa ligger mellem 6,9% og 16,4% af fedtsyreindholdet, med en medianværdi på 11% (32).
Human milk in Europe contains average linoleic acid levels between 6.9 and 16.4% of fatty acids, with a median of 11% (32).
Der er rapporteret langt højere og langt lavere værdier hos kvinder, der indtager forskellig kost.
Much lower and higher values have been reported in women consuming various diets.
Der er ikke publiceret egentlig dokumentation for skadevirkning hos spædbørn, der indtager modermælkserstatning indeholdende op til 1900 mg linolsyre/100 kcal, men der er heller ikke publiceret undersøgelser, som tilstrækkelig nøje behandler muligheden for bivirkninger som for eksempel øget peroxyddannelse og immunosuppression hos spædbørn, der indtog modermælkserstatning med et meget højt linolsyreindhold.
No firm evidence has been published documenting harmful effects in infants consuming formulae with a level of up to 1900 mg linoleic acid/100 kcal, but also no studies were published that investigated closely enough the possibility of possible side effects such as enhanced peroxide formation and immunosuppression in infants fed formulae with very high linoleic acid contents.
Der er rapporteret om bivirkninger ved høje parenteralt indgivne doser af linolsyre hos nyfødte, herunder sænkning af biologisk aktive linol- og alfa-linolensyremetabolitter i plasma og væv, ændring af prostaglandinmetabolismen og øget peroxydering (40, 41).
Side effects of high parenteral intakes of linoleic acid have been reported in newborn infants, including depression of biologically active linoleic and alpha-linolenic acid metabolites in plasma and tissues, alteration of prostaglandin metabolism and increased peroxidation (40, 41).
Det er endvidere ikke dokumenteret, at der overhovedet er fordele ved enteral indgift af linolsyre i større mængder end 1200 mg/100 kcal.
Also, there is no evidence of any benefit of enteral intakes of linoleic acid higher than 1200 mg/100 kcal.
Komitéen har derfor besluttet, at den nuværende overgrænse for linolsyreindholdet i modermælkserstatning (285 mg/100 kJ) bør opretholdes.
Therefore, the Committee decided that the present upper limit for linoleic acid content in infant formulae (285 mg/100 kJ) should be maintained.
Der er i videnskabelige kredse almindelig enighed om, at både n-6 og n-3 fedtsyrer er essentielle næringsstoffer som skal tilføres til spædbarnet med henblik på tilstrækkelig vækst og udvikling.
There is general agreement in the scientific community that both n-6 and n-3 fatty acids are essential nutrients that need to be supplied to the infant for adequate growth and development.
Spædbørn behøver store mængder af både n-6-og n-3 flerumættede fedtsyrer til deponering i voksende væv, herunder særlig i hjerne og retina, og der er dokumentation for, at mangel på n-3 fedtsyrer i den tidlige vækstperiode medfører funktionssvækkelse af nervevæv (42).
Human infants require large amounts of both n-6 and n-3 polyunsaturated fatty acids for deposition in growing tissues, in particular in the brain and retina, and there is evidence that deficiency of n-3 fatty acids during early growth leads to functional impairment of neural tissues (42).
I overensstemmelse med rapporten om Næringsstof- og Energitilførsler i det Europæiske Fællesskab (43) bør minimumindholdet af alfa-linolensyre i modermælkserstatninger fastsættes til 0,5% af energien (50 mg/100 kcal).
In agreement with the report on Population Reference intakes for the Community (43), the minimum alpha-linolenic acid content in infant formulae should be set at 0.5% of energy (50 mg/100 kcal).
Herudover bør der fastsættes et interval for forholdet linol-/alfa-linolensyre på 5-15, idet begge fedtsyrer konkurrerer om den samme omsætningsvej og ekstreme relative mængder kan påvirke syntesen af deres langkædede metabolitter (26).
In addition, a range for the linoleic/alpha-linolenic acid ratio of 5-15 should be set, because both fatty acids compete for the same metabolic pathway and extreme ratios may interfere with the synthesis of their long-chain metabolites (26).