natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Energibevarings­ og energiteknologiprogrammer bidrager til opnåelse af Fællesskabets mål for nedbringelse af C02 eksempel er Save­programmet baseret på forøgelse af energieffektiviteten gennem juridiske og administrative aktiviteter såsom stan­darder for bygningers energimæssige ydeevne og ikketekniske pilotprojekter i industrisektoren og den hjemlige sektor.
For example, the SAVE programme is based on improving energy efficiency through legal and administrative actions such as energy performance standards for buildings and non-technical pilot schemes in industry and domestic sectors.
Programmet er blevet forlænget med yderligere fem år fra 1996 med et budget på 45 mio. ECU.
The programme was extended for a further five years from 1996 with a budget of ECU 45 million.
• En række initiativer vedrører de skadelige virkninger af udledninger fra køretøjer, herunder udledning af syre; Kommissionen har for nylig fremsat forslag til direktiver, der fastlægger nationale grænser for udledning af SO„ NO^, NH og flygtige organiske forbindelser (VOC).
• A raft of initiatives concerns the adverse impacts of vehicle emissions, including acid emissions; the Commission has recently made pro
• Samarbejdet mellem Europa­Kommissionen og de europæiske olie­ og automobilindustrier er udvidet, så det inddrager medlemsstater og ikkestatslige organisationer (ngo'er) i udarbejdelsen af forslag til fastsættelse afstandarder for brændselskvalitet og udledninger for år 2005 og derefter.
• Collaboration between the European Commission and the European oil and automobile industries has been extended to involve Member States and non-governmental organisations (NGOs) in developing proposals to set fuel quality and emission standards for 2005 and beyond.
• Kommissionen har udviklet en strategi for kontrol med udledninger til atmosfæren fra vejtransport, og man er i færd med at udarbejde en pakke af forslag til nedbringelse af udledningerne fra vejtransport med omkring 40­50 % i 2010.
• The Commission has developed a strategy for control of atmospheric emissions from road transport and a package of proposals is in the pipeline for reducing road transport emissions in 2010 by about 40-50 %.
• Der er på pilotbasis iværksat vurderinger af dele af det transeuropæiske transportnet (TEN).
• Pilot corridor assessments of parts of the trans-European transport network (TEN) have been initiated.
I samarbejde med Det Europæiske Miljø­agentur vil Kommissionen på forsøgsbasis gennemføre en strategisk miljøvurdering af hele TEN­nettet, herunder påvirkningen af natu­ren og biodiversiteten.
A pilot strategic environmental assessment of the whole TEN is to be conducted by the Commission, in cooperation with the European Environment Agency, including impacts on nature and biodiversity.
• I en række projekter under Fællesskabets handlingsplan til støtte for turismen beskæftiger man sig med bæredygtig turisme.
A number of projects within the Community action plan to assist tourism address sustainable tourism.
Projekter­ne omfatter uddeling af en europæisk turisme­ og miljøpris og støtte til et projekt (der gennemføres i samarbejde med World Travel and Tourism Council) om et EF­net for miljørejser og ­turisme (ECoNETT), der skal udbrede information og yde vejledning til både er­hvervslivet og den offentlige sektor.
They include the establishment of a European prize for tourism and the environment, and support for a project (in partnership with the World Travel and Tourism Council) on a European Community network for environmental travel and tourism (Econett) to disseminate information and provide guidance to both industry and the public sector.
I Kommissionens nyligt vedtagne Agenda 2000 for en stær­kere og udvidet europæisk union opstilles en vision for frem­tidens union og en strategi for udvidelsen.
The Commission's recently adopted 'Agenda 2000 — For a stronger and wider European Union' sets the vision for the fu­ture of the Union in the world and a strategy for enlargement.
I denne sammen­hæng fastlægges det i Fællesskabets biodiversitetsstrategi, hvordan der vil blive taget højde for biodiversitetshensyn i po­litikken vedrørende udviklingshjælp og økonomisk samarbej­de.
In that context, the Community biodiversity strategy defines how biodiversity concerns will be taken into account in de­velopment aid and economic cooperation policies.' ■
• integrering af biodiversitetsmål og metoder til vurdering af indvirkningen på miljøet (EIA) i Fællesskabets initiativer til udvikling og økonomisk samarbejde • støtte til bæredygtig anvendelse af naturressourcer • udbygning af kapaciteten for de relevante instanser i tredjelandene • koordinering af denne strategi med tredjelandenes strategier • koordinering af Fællesskabets, medlemsstaternes og andre donorers og internationale institutioners aktioner.
• supporting sustainable use of natural resources; • strengthening the capacity of relevant agencies in third countries; • coordinating this strategy with those adopted by third countries; • coordinating actions of the Community, Member States and other donors and international institutions.
Udviklingslandene og overgangsøkonomierne (i Central­ og Østeuropa) rummer et bredt spektrum af levesteder og økosy­stemer.
Developing countries and transition economies (central and eastern Europe) contain a wide variety of habitats and ecosys­tems.
Mange af disse lider skade på grund af menneskelige aktiviteter.
Many are being harmed by human activity.
Blandt årsagerne hertil kan nævnes befolknings­tilvækst, folkevandringer og fattigdom, der medfører ændrin­ger i arealanvendelse og ikkebæredygtig anvendelse af natur­ressourcerne.
The under­lying reasons include population growth, migration and poverty, causing land use changes and unsustainable use of natural resources.
Påvirkningen er særligt stor i små østater.
The impacts are particularly acute in small island developing States.
I konventionen anerkendes den rolle, som udviklingssamarbej­de spiller i opnåelsen af biodiversitetsmålene.
The convention recognises the role of development cooperation in achieving biodiversity objec­tives.
Desuden er­kendes det, at de enkelte stater har ret til at udnytte deres egne naturressourcer i henhold til deres egen miljøpolitik.
It also acknowledges that nations have a right to exploit their own natural resources in pursuing their environmental policies.
Fælles­skabets udviklingshjælpearbejde spiller en vigtig rolle i at hjælpe disse ikke­EF­lande med at opnå biodiversitetsmåle­ne.
Community development aid cooperation has an im­portant part to play in helping these non­EC countries to achieve biodiversity objectives.
Det gør det for eksempel muligt at forøge den tekniske ekspertise eller undersøge mulighederne for at føre ekspert­oplysninger, der opbevares i videnskabelige samlinger i Fæl­lesskabet, tilbage til hjemlandet.
It can, for example, improve the level of technical expertise or explore ways of sending back specialist information that is housed in scientific collec­tions within the Community.
Kommissionen må desuden sikre, at de aktiviteter, der finansieres under Phare­program­met til støtte for Central­ og Østeuropa, ikke skader områder med høj biodiversitet.
The Commission also needs to ensure that activities funded under the PHARE programme of support for central and eastern Europe do not harm areas of high biodiversity value.
Kasse 10: Udvikling og økonomisk samarbejde: enkelte eksisterende initiativer
Box 10: Development and economic cooperation: some existing initiatives
• Europa­Kommissionen tildelte i perioden 1991­1995 omkring 1 339 mio. ECU til miljøprojekter, hvilket udgør 8,5 % af Fællesskabets samlede bidrag til udviklingslandene i Asien, Latinamerika, Middelhavslandene og staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet.
• The European Commission allocated some ECU 1 339 million to environmental projects in the period 1991­95, representing 8.5 % of the Community's total commitments to developing countries in the Asian, Latin American, Mediterranean and African, Caribbean and Pacific (ACP) regions.
Ud af dette beløb blev omkring 6 % tildelt projekter, der er rettet specielt mod biodiversitet.
Of this total, some 6 % was allocated to projects specifically targeting biodiversity.
De aktiviteter, der skal gennemføres, drejer sig bl.a. om bevaring af biologisk mangfoldighed og initiativer, der sigter mod at beskytte økosystemer og levesteder, samt opretholdelse af biologisk mangfol­dighed. • I en resolution fra Rådet og medlemsstaterne om miljøvurdering i forbindelse med udviklingssamarbejde fra 1996 opstilles rammerne for vurdering af miljøpåvirkningen ved projekter vedrørende udviklingssamarbejde.
A 1996 resolution of the Council and Member States on environmental assessment in development cooperation sets a framework for environmental impact assessment for development cooperation projects.
• Man arbejder på at udvikle en særlig strategi vedrørende oprindelige folkeslag inden for udviklingssamarbejdet.
Moves are under way to develop a specific strategy in relation to indigenous peoples within development cooperation.
• Fællesskabets Phare­program sigter mod at hjælpe de central­ og østeuropæiske lande med at opbygge tættere politiske og økonomiske forbindelser med Den Europæiske Union.
The Community's PHARE programme aims to help central and east European countries (CEECs) to build closer political and econom­ic ties with the European Union.
Miljøet har været højt prioriteret, siden programmet blev iværksat, og der er rettet særlig op­mærksomhed mod biodiversiteten.
The environment has been a priority area since the programme's establishment, with particular atten­tion paid to biodiversity.
Blandt igangværende initiativer kan nævnes et skovbrugs­ og skovbiodiversitetsprogram med et bud­get på 600 000 ECU i flere lande.
Current initiatives include an ECU 600 000 multi­country forestry and forest biodiversity programme.
• Tacis­programmet fremmer udvikling af forbindelser mellem Den Europæiske Union og de nye uafhængige stater (de tidligere med­lemmer af Sovjetunionen) ved at yde økonomisk støtte til understøtning af overgangen til markedsøkonomi og demokrati.
The TACIS programme fosters the development of links between the European Union and the new independent States (former members of the Soviet Union) by providing grant finance to support the process of transformation to market economies and democratic societies.
Målet er, at omkring 10 % afTacis­midlerne skal gå til miljørelaterede projekter, der dækker naturbevaring, støtte til regionale havmiljøprogram­mer, miljøvenlige landbrugsprojekter, energieffektivitet, udvikling af nationale miljøhandlingsprogrammer og forøgelse af offentlighe­dens bevidsthed om miljøspørgsmål.
The aim is that around 10 % of the TACIS funds should go to environment­related projects covering nature conservation, support for re­gional seas programmes, agri­environmental projects, energy efficiency, the development of national environmental action programmes and raising public awareness on environmental issues.
EU sætter fokus på ren luft
EU focus on clean air
Unions miljø­ og naturbeskyttelsespolitik har siden 1980'eme taget til i betydning.
European Union policy concerning the protection of the environment and natural resources has steadily grown in importance since the 1980s.
Det hænger sammen med, at vi stadig langt fra har kontrol med faren for miljøskader og for udtømning af naturressourcerne.
The reason for this is that the threats of environmental damage and depletion of natural resources are still far from being under control.
Heldigvis har mange mennesker fået øjnene op for denne fare og har krævet kraftigere miljøindgreb på nationalt plan og, ikke mindst, på europæisk plan.
Fortunately, many people have become more aware of the hidden dangers and have demanded stronger action at national and, especially, European level in order to protect the environment.
Som følge heraf har vi nu et meget større arsenal af miljøpolitiske foranstaltninger til vores rådighed — fra lovgivning til finansielle virkemidler.
As a result, the range of measures at our disposal in order to conduct environmental policy, ranging from legislation to financial instruments, has been strengthened enormously.
Og med Amsterdam­traktaten er princippet om bæredygtig udvikling og et højt beskyttelsesniveau blevet en af topprioriteterne (artikel 2).
In particular, the Treaty of Amsterdam has made the principle of sustainable development and a high level of environmental protection one of the top priorities (Article 2).
Vores politik er også blevet langt mere vidtrækkende og differentieret. Den omfatter nu alle dele af samfundet og gør brug af en bred vifte af virkemidler.
Our policy has also become much broader and more diversified, covering all sectors of society and encompassing a wide range of instruments.
Nogle emner vækker særlig stor bekymring hos mange europæere.
Some topics are of particular concern to many European citizens.
Et af dem er luftens kvalitet, som også er et af de områder, hvor EU har været mest aktiv i de seneste år.
One of these is air quality. This is also one of the areas in which Europe has been most active in recent years.
Europa­Kommissionen har sat sig for at udvikle en overordnet strategi.
The European Commission has aimed to develop an overall strategy.
Medlemsstaterne skal derfor nu gennemføre nye direktiver om luftkvalitet, som opstiller kvalitetsmålsætninger på langt sigt.
Member States are required to transpose and implement new directives on air quality which set long-term quality objectives.
Men vi har også selv et direkte ansvar for at løse dette problem, nemlig ved at ændre vores daglige adfærd.
But it is also our direct responsibility to cope with this problem, changing our day by day behaviour.
Lad os så tit som muligt lade bilen stå og i stedet gå, cykle eller tage de kollektive transportmidler!
Let's leave the car in the garage in favour of walking, biking or using public transport whenever possible!
Kun på den måde kan vores byer blive bedre at bo i.
Only then will our cities become a better place to live in.
Ligesom adgangen til kapital, arbejdskraft og transportinfra­struktur kan også luftkvaliteten ventes at blive en afgørende faktor for, hvor investeringerne placeres, og dermed for den økonomiske vækst det pågældende sted.
Like the availability of capital, manpower, or transport infrastructure, the quality of air is likely to become a
byerne, men også virksomhederne indretter deres transportsystemer.
The way in which not only cities, but also companies, organise their transport systems will become, without any doubt, one of the major priorities of years to come.
Hvordan kan borgerne få oplysning om luftkvaliteten?
How to inform citizens on air quality?
EU-lovgivningen opstiller konkrete forpligtelser til oplysning af offentligheden i tilfælde af alvorlig forurening, som f.eks. de ozonepisoder, der er forekommet i de seneste år.
European legislation defines precise obligations, relating to informing the public in the event of significant pollution such as ozone exceedances of recent years.
Hver enkelt af os har ret til at kræve, at de nationale og lokale myndigheder gør noget for at forbedre vores luftkvalitet.
Each one of us has the right to demand national and local authorities to take action to improve our air quality.
Denne brochure handler om EU's luftstrategi.
The European air strategy is addressed in this brochure.
Den er rettet mod lokale og regionale aktører, ngo'er, politiske beslutningstagere på alle planer, arbejdsmarkedets parter og forbrugerne såvel som borgerne i al almindelighed.
It is intended to inform local and regional players, NOOs, policy makers at all levels, social partners and consumers, as well as citizens.
Vi håber også, at disse oplysninger vil give Dem idéer til, hvordan De kan være med til at løse miljøproblemerne.
We also hope this information will give you ideas about how you can make your own particular contribution towards resolving environmental problems.
Luften i Europa — problemerne
Air in Europe — the issues
Vi har alle sammen brug for luft af god kvalitet, både af hensyn til vores egen og miljøets sundhed.
We all need good quality air for our own health and that of our environment.
Men i de seneste år har mange af os set avisoverskrifter om de farlige følger af menneskeskabt luftforurening, f.eks.:
But over the last few years many of us have seen newspaper headlines reflecting the dangerous effects of emissions to the air from human activities. For example:
»Stadigt flere børn lider af astma«. »Hullet i ozonlaget bliver større«. »Skovdøden skyldes sur nedbør«. »Flere uvejr og tørkeperioder i fremtiden«.
'More children suffering from asthma'; 'Hole in the ozone layer getting larger'; 'Forests dying due to acid rain'; 'More storms and droughts in the future'.
De konkrete indgreb, der allerede er foretaget på forskellige planer —på internationalt, europæisk, nationalt og lokalt plan — har ganske vist hjulpet, men de er ikke tilstrækkelige.
Concrete action already taken at different levels — international, European, national and local — has helped, but more still needs to be done.
Der har altid været naturlige ændringer i jordens klima.
Natural variations in the earth's climate have always occurred.
Men der er i den seneste tid sket ændringer, der generelt anses for at være menneskeskabte.
But recently changes have been taking place which, it is generally accepted, result from human activities.
Denne »globale opvarmning« skyldes udledning af stadig større mængder af de såkaldte drivhusgasser, som påvirker absorptionen og afgivelsen af solstråling gennem jordens atmosfære.
This 'global warming' is due to the release of increased amounts of so-called greenhouse gases which affect the level of absorption and emission of the sun's radiation through the earth's atmosphere.
De vigtigste årsager:
Main causes:
• metan (CH^) fra energifremstilling og -anvendelse, visse former for landbrug, lossepladser
• methane (CH4) from energy production and use, certain forms of agriculture, landfills;
• nitrogenoxid (N20) fra gødning af landbrugsjord, afbrænding af biomasse, forbrænding af fossilt brændsel
• nitrous oxide (N20) from fertilised soils, biomass burning, combustion of fossil fuels;
• chlorfluorcarboner (CFC'er) fra industriaktiviteter, køleteknik, aerosoler.
• chlorofluorocarbons (CFCs) from industrial activities, refrigeration, aerosols.
De vigtigste virkninger:
Main effects:
Ozonlaget, som beskytter jorden mod skadelig ultraviolet stråling, er blevet stadig tyndere i de sidste 25 år.
The ozone layer which protects the earth from harmful ultra-violet radiation has become thinner and thinner over the last 25 years.
Over Antarktis er ozonlaget så stærkt beskadiget, at der har dannet sig et hul, som gradvist bliver større.
Over Antarctica, the ozone layer has been so badly damaged that a hole has developed which is gradually getting bigger.
• chlorfluorcarboner (CFC'er) og i mindre grad hydrofluorcarboner (HCFC'er) fra køleteknik, opblæsning af skumplast, aerosoler og opløsningsmidler
• chlorofluorocarbons (CFCs), and to a lesser extent hydrochlorofluorocarbons (HCFCs) from refrigeration, foam blowing, aerosols and solvents;
• methylbromid fra jordgasning i landbruget og afbrænding af biomasse.
• methyl bromide from soil fumigation in agriculture and biomass burning.
• hudkræft hos mennesker
• skin cancer in humans;
Mange af disse stoffer stammer fra industrien og kan med vinden bæres tusinder af kilometer, før de afsættes.
Many of these substances result from human industrial activities and are carried by the wind thousands of kilometres from their source before being deposited.
Nedfaldet af
Acid deposition is
forsurende stoffer er nu et godt stykke over toleranceniveauet i mange økosystemer.
currently well above tolerance levels in many ecosystems.
F.eks. er ca. 20 % af skovene og søerne i Skandinavien døde, og yderligere 30 % har lidt alvorlig skade, hovedsageligt som følge af forurening fra andre lande.
For example, around 20 % of forests and lakes in Scandinavia are dead and another 30 % have been badly affected, mostly by pollution from other countries.
• svovldioxid (S0
• sulphur dioxide (S0
) fra landbruget.
) from agriculture.
• Planter og fisk dør, fordi de ikke kan overleve i for surt miljø.
• plants and fish die because they cannot survive in more acidic environments;
• Forureningsstoffer, som f.eks. tungmetaller og nitrater, afgives lettere til grundvandet.
• pollutants like heavy metals and nitrates are more easily released into groundwater.
Problemer som global opvarmning, nedbrydning af ozonlaget og forsuring er foruroligende, men har måske ingen direkte betydning for vores daglige liv.
Problems like global warming, ozone depletion and acidification are very worrying, but can seem remote from our daily life.
Af mere direkte betydning for mange sundhedseksperter, beslutningstagere og borgere er sammenhængen mellem dårlig luftkvalitet og sundhed.
Of more direct concern to many health experts, policymakers and citizens is the link between poor air quality and human health.
Forurenet luft er et problem, navnlig i vores byer.
Polluted air is a problem, especially in our cities.
Det er i byområderne, at størstedelen af industrien og trafikken er koncentreret, og her bor næsten 80 % af EU's befolkning.
Urban areas are where most of our industry and traffic is concentrated, and are home to almost 80 % of the European population.
De seneste 30 års bestræbelser for at bekæmpe den værste luftforurening fra industrien i de europæiske byer har i høj grad forbedret situationen. Den enorme stigning i biltrafikken i den samme periode betyder imidlertid, at
Action taken over the last 30 years to tackle the worst air pollution from industry in European cities has improved the situation greatly.
luftforurening som følge af bilernes udstødning stadig udgør en alvorlig sundhedsfare.
car traffic over the same period mean that poor air quality, caused by vehicle emissions to the air, still poses a serious danger to human health.
Luftforurenende stoffer og sundhed
Air pollutants and health
Vigtigste kilde
Main source
De vigtigste sundhedsvirkninger
Main health effects
Forårsager kræft Påvirker centralnervesystemet
Causes cancer Affects the central nervous system
Industriprocesser Energifremstilling Motorkøretøjer
Industrial processes Energy production
Forårsager kræft Forårsager fordøjelsesproblemer Beskadiger nervesystemet
Cause cancer Give digestive problems Damage the nervous system
Forårsager luftvejssygdomme Beskadiger lungevæv
Causes respiratory illnesses Damages lung tissues
Omdannelse af nitrogenoxider og flygtige organiske stoffer fra trafikken i nærvær af sollys
Transformation of nitrogen oxides and volatile organic compounds
Forårsager luftvejsproblemer Forringer lungefunktionen Forværrer astma Irriterer øjne og næse Mindsker modstandsevnen mod infektioner
Produces respiratory problems Reduces lung function produced by traffic in the presence of sunlight
Afbrænding af brændsel — f.eks. dieselolie og træ Industri Landbrug — f.eks. pløjning, afbrænding før dyrkning Sekundære kemiske reaktioner
Fuel burning — e.g. diesel and wood Industry
Forårsager luftvejsproblemer
Causes respiratory problems
I dag rejser vi mere og længere med alle former for transport, men navnlig i personbil.
Nowadays we travel more often and further by all modes of transport but especially by private car.
For hver 10 km, der tilbagelægges i EU, køres næsten 8 i bil. Halvdelen af alle bilture er på under 6 km.
Cars are used for almost eight out of every ten kilometres travelled in the
Persontransport (milliarder personkilometer) og fordeling på transportformer (% af samlet antal rejste kilometer), EU-15, 1970-94
Passenger transport (billion passenger-kilometres) and modal split (% of all kilometres travelled), EU-15 1970-94
• Større byer — som følge af denne planlægning er byerne vokset i areal.
• Increased city size —through such planning, cities have grown outwards.
Mange af os lever i forstæder.
Many of us live in suburbs.
Afstandene bliver større. Det koster mange penge at sørge for god kollektiv transport i disse områder.
Distances to be covered are greater.