natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den faldende vækst siden 1996 kan føre til øget ledighed og som følge deraf lavere beskæftigelsesgrad, selvom faldet i beskæftigelsen ikke synes at være et særligt stort problem, fordi aktivitet på Cypern er koncen treret inden for service — særligt indenfor turisme og finansielle ydelser, hvor efterspørgslen på arbejdskraft på langt sigt er opadgående.
Declining growth from 1996 might result in higher unemployment and, in turn, somewhat lower activity rates. However, the decline in employment may not be very much, be cause activity in Cyprus is concentrated in services, particularly in those sectors such as tourism or financial services where labour demand is on a longterm upward trend.
Arbejdsstyrkens vækst og opretholdelsen af noget nær fuld beskæftigelse tyder på, at arbejdsmarkedet er rimelig fleksibelt. belt.
The growth of the labour force and the maintenance of nearfull employment suggest thatthe labour market is reasonably flexible.
Slden 1990 er beskæftigelsen steget markant I øens sydlige del.
Since 1990, employment has grown markecly in the southern part of the island.
I 1995 steg antallet af beskæftigede med omkring 3%, og selv om væksten var svagere i 1996, skabes der stadig nye arbejdspladser.
In 1995, the number in work rose by some 3% and, though growth s owed in 1996, new job opportunities are still being created.
Resultatet er, at beskæftigelsesgraden stadig er høj, ca. 70% af alle indbyggere i den erhvervsaktive alder, og et godt stykke over EU-gennemsnit.
As a result, the employment rate remains high at around 70% of workingage population, well above the EU average.
Siden 1991, efter Golfkrigen og Polly Peck gruppens fiasko har væk sten været lav, i gennemsnit kun godt 0,5% årlig mel lem 1990 og 1996.
Accordingly, labour shortages have materialised, especially in some activities demand ng high
Væksten i serviceerhvervene fremgår af beskæftigelsens sektormæssige fordeling.
Since 1974, economic developments in the two parts of the island have differed.
I 1995 udgjorde ar bejdspladserne i servicesektoren over 63% af den samlede beskæftigelse, efter en kraftig forskydning bort fra landbrug og (i mindre grad) industri og over på turisme og andre serviceerhverv.
After a significant down turn following the events of 1974, GDP in the southern part of the island had increased by 1978 to the 1973 level for the island as a whole.
Mere konkret vurderes det, at turismen direkte beskæftiger 10% af alle, der er i arbejde, og indirekte er står bag 20% af arbejdspladserne i øens erhvervsliv.
Since then, it has grown strongly, if at varying rates, and in the past few years, growth has exceeded that in the EU, though there was a slowdown in 1996 (to 2%) (Table 40).
4 Udvidelse toret, der har ansvar for statens anlægsbudget.
As a result, unit labour costs are higher Ihan in the EU.
I til fælde af, at øens to dele skulle genforenes, ville det afføde et betydeligt internt pres for, at der blev udarbejdet en regionalpolitik.
Government policy is aimed at rais ng productivity, which is projected to increase relative to the EU level in the coming years.
hvervslivet, var den alligevel kun på 3,1% — tæt på hvad der betragtes som fuld beskæftigelse.
In 1995, it was only 2.6% ol the labour torce and. though il rose in 1996 as a result of a downturn in economic activity, il was still only 3.1%, close tolhe rate estimated lobe equivalent lo full employment.
Hvad mere er: ledigheden er stadig lav, selv blandt unge og kvinder, og den eneste gruppe, der forholdsmæssigt har en høj ledighed, er folk over 50 år.
Unemployment, moreover, re­mains low oven among young people and women and lhe only group for whom the rale is re la I ivol y high art; those over 50.
Tilsyneladende er ledigheden højere I øens nordlige del; der foreligger dog ikke pålidelige tal.
While reliable figures are not available, unemploy­ment seems to be higher in the northern part of the; is­land.
Cypern har stærke handelsforbindelser med EU, der afspejler den nære økonomiske tilknytning til Unionen.
Cyprus has strong Irado links with the EtJ, reflecting the close economic lies with the Union.
Omkring 55% af vareeksporten går til EU, og over 50% af Importen stammer fra Unionen.
Some 55% of exports of goods go to the EU and over 50% of im­ports originate from the Union.
Desuden står EU for over 60% af turistindtægterne.21
In addition, the EU ac­counts for over 60% of income from tourism/1
Samhandelens sammensætning afspejler erhvervslivets struktur.
Hit; composition of trade reflects the structure of eco­nomic activity.
Der eksporteres hovedsagelig tøj, fodtøj, kartofler og citrusfrugter.
The main products exported are cloth­ing, footwear, potatoes and citrus fruits.
Serviceydelser udgør dog næsten 75% af de samlede eksportindtægter og offshore-aktiviteter 7,5%.
Services, however, account lor almost 75% of total export earn­ings and offshore activities for 7.5%.
Det betyder, at økonomien er meget udsat for udsving i turismen, og betalingsbalancen kommer ofte i underskud, når antallet af gæster falder, som det skete I 1995 og 1996.
Accordingly, the economy is significantly exposed to the volatility oí tourism, and the balance ol payments tends to go into deficit wliíüi the number of visitors declines, as happened in 1995 and 1996.
Den cypriotiske økonomi kendetegnes ved en lav produktivitet.
The Cypriot economy is characterised by low levels of productivity.
Ifølge de officielle beregninger er BNP pr. beskæftiget indbygger kun 55% af EU-gennemsnittet.
According to official estimates, GDP per person employed amounts to only some 55% of
4 Udvidelse
Ί I nli'iicjciiienl
Tidsmæssig afgrænsning] nelige i størrelse, findes der ekstreme yderpunkter -her især Ile de France og Lombardiet i øverste ende af skalaen, med indbyggertal på 9-10 millioner, og Korsika, Burgenland, højland og øer I bunden, med indbyggertal på 2-300.000, og Valle d'Aosta er endnu mindre.
Time periods the top end of the scale with populations of 9-10 million and Corse, Burgenland and Highlands and Is lands at the bottom end with populations of 2-300 thousand, while Valle d'Aosta is even smaller.
For yderligere oplysninger, se Eurostat: Regions, no menclature of territorial units for statistics, marts 1995.
For more information, see Eurostat, Regions, nomenclature of territorial units for statistics, March 1995.
I rapporten er det sidste tilgængelige tiår brugt som, basis periode idet en ti-årig periode er lang nok til at minimere udsving på grund af omsætningens cyklus.
The baseline period used in the report is the latest de cade available, since a ten-year period is long enough to minimise variations due to the business cycle.
Mht. regionernes output- og BNP-data er 1996 det se neste år, hvor de foreligger, og der er derfor anvendt tiåret 1986-96.
For output and GDP data at the regional level, 1996 is the latest year available, so the decade used is 1986-96.
Vedrørende arbejdsmarkedsdata foreligger 1997-data allerede, og basis perioden er derfor 1987-97.
For labour market data, such as employ ment and unemployment, 1997 data are already published, so the baseline period is 1987-97.
Ud over at den svarer til det tilgængelige statistiske materiale er der økonomisk en vis logik i det, idet ændringer på arbejdsmarkedet i almindelighed sker med op til et års forsinkelse eller mere i forhold til produktionen.
As well as fitting statistical availability, there is some economic rationale fcr this, since changes in the labour market generally lag those in output by up to a year or more.
Eurostat-inddelingen i områder med hhv. høj, middel og lav befolkningstæthed er baseret på følgende principper:
The Eurostat classification of areas of dense, intermediate and sparse population is based on the following principles:
For nogle indikatorer er den historiske udvikling i data forholdsvis kort (f.eks. Arbejdsstyrkeundersøgelsen data for byområder og landdistrikter), og her opgives kun de nyeste data.
For some indicators, the historical data series is rela tively short (eg Labour Force Survey data for urban and rural areas) and so only the latest data are given.
Regioner tætbefolkede områder defineres som grupper af tilstødende kommuner, der hver især har en be folkningstæthed på over 500 Indbyggere pr. kvadratkilometer og et samlet indbyggertal i hele om rådet på over 50.000;
Regions densely populated areas are defined as groups of contiguous municipalities, each with a population density greater than 500 inhabitants per sguare km, and a total population for the area of more than 50,000;
Inddelingen af regionerne er sket på grundlag af "Nomenclature of territorial units for statistics", normalt kendt under det franske akronym NUTS.
The regioral classification used in the report is the "Nomenclature of territorial units for statistics", com monly known by its French acronym, NUTS.
Den er fast sat af Eurostat på grundlag af den nuværende admi nistrative struktur i de pågældende medlemslande og efter aftale med de nationale myndigheder.
This is defined by Eurostat on the basis of existing institutional arrangements in the Member State concerned and by agreement with the national authorities.
Hvor intet andet fremgår henviser betegnelsen 'region' i denne rapport til NUTS-2-regioner, hvoraf der i Unionen i alt findes 206.
Un less otherwise specified, 'regions' in this report refer to NUTS-2 regions, of which there are 206 in the Union as a whole.
områder med middel befolkningstæthed defineres som grupper af kommuner, der hver især har en befolkningstæthed på over 100 indbyggere, men ikke hører sammen med et tætbefolket område.
intermediate areas are defined as groups of municipalities, each with a population density greater than 100 inhabitants per sguare km, but not belonging to a densely populated area.
Områdets samlede Indbyggertal skal være mindst 50.000, eller også skal området grænse op til et tætbefolket område.
The area's total population must be at least 50,000 or the area must be adjacent to a densely populated one.
(En kommune eller en gruppe tilstødende kommuner med et areal på under 10 kvadratkilometer, der ikke har den krævede befolkningstæthed, men som er helt indesluttet i et område med tæt eller middel befolkningstæthed, betragtes som en del af dette område.
(A municipality or a contiguous group of municipalities with an area of less than 100 sguare kms, not reaching the reguired density but fully contained in a dense or intermediate area, is con sidered to be part of that area.
Hvis det er indesluttet i en blanding af områder med høj og middel befolkningstæthed, anses det for at have middel befolkningstæthed).
If contained by a mixture of dense and intermediate areas, it is con sidered intermediate.)
NUTS-2 er den mindste geografiske underinddeling, som der i fuldt omfang foreligger statistiske data for.
NUTS-2 is the smallest level of geographical disaggregation for which a full range of statistical data are available.
Ligeledes er det på dette niveau, at berettigelse til støtte under Mål 1 og 6 fastsættes (for andre regionale mål bruges de mindre NUTS-3 regioner).
It is also the level at which eligibility for Objectives 1 and 6 is determined (for other re gional Objectives, the smaller, NUTS-3 regions are used).
Selv om de fleste NUTS-2 regioner er nogenlunde sammenlig
All the remaining areas are classified as sparsely populated.
Der findes dog en anden inddeling af landdistrikter, foreslået af OECD, der definerer landdistrikter som ik-ke-bymæssige regioner med under 150 indbyggere pr. kvadratkilometer. Disse er der ligeledes henvist til i teksten.
However, there is an alternative classification of rural areas, proposed by the OECD, which defines rural regions as those with less than 150 inhabitants per sguare km and this too is referred to in the text.
Overalt i rapporten foretages sammenligninger mel lem medlemslande eller regioner målt på KKE (købekraftsenheder).
Throughout the report, comparisons between Member States or regions are made in terms of PPS (purchasing power standards).
De korrigerer for forskelle i de enkelte landes prisniveau (idet der ikke findes regionale skøn for KKE), der ikke nødvendigvis kommer til udtryk i den til enhver tid gældende valutakurs.
These adjust for differences in price levels between countries (there are no regional estimates of PPS) which are not necessarily reflected in the prevailing exchange rate.
Beskæftigelsesdata
Employment data
Rapporten anvender to kilder til regionale beskæftigelsesdata: gelsesdata:
There are two sources of regional employment data used in the report:
- data for antal beskæftigede, hentet fra den årlige Fællesskabets arbejdsstyrkeundersøgelse, der omhandler de indbyggere i en region, der er i be skæftigelse, uanset hvor de arbejder
• data on numbers employed derived from the an nual Union Labour Force Survey, which relate to those resident in the region who are in employ ment, wherever they work;
- data for beskæftigelsen, baseret på regionsvise (eller landsdækkende) opgørelser, der omhandler dem, der er beskæftiget I regionen, uanset hvor de bor.
• data on employment based on regional (or na tional) accounts, which relate to those employed in the region, wherever they are resident.
Det første begreb bruges til at beregne beskæftigelsesgrad og erhvervsfrekvens (data for ledighed om handler også bopæl), hvor nævneren er antal mennesker i den erhvervsaktive alder i regionen (eller landet).
The first measure is used to estimate employment rates and participation rates (the data on unemploy ment also relate to residence) where the denominator is workingage population resident in the region (or country).
Det andet udtryk bruges ved beregningen af BNP pr. beskæftiget, hvor tælleren også er baseret på regionsvise (eller landsdækkende) opgørelser.
The second measure is used in the estimation of GDP per person employed, where the numerator is also based on the regional (or national) accounts.
De to udtryk vil være forskellige, alt efter omfanget af pendling hhv. til og fra regionen.
The two measures will differ according to the scale of commuting, either in or out of a region.
I de fleste regioner af NUTS-2 størrelse er den meget lille, men der findes nogle få regioner, hvor den er vigtig, f.eks. Luxembourg, hvor der er en betydelig pendling udefra, og
Although this is generally very small for most regions of the size of NUTS-2, there are a few regions where it is important — eg Luxembourg, where there is significant inward commuting, and Flevoland in the Netherlands, where there is egually large outward commuting.
Tabel 1 Vækst i BNP i samhørighedslandene, 1986­99
Table 1 Growth of GDP in the Cohes ion countries, 1986-99
1,5 fremskrivninger
1.5 projections
Årlig procentvis ændring i befolkning
Annual average % change in population
0,4 fremskrivninger
0.4 projections
BNP pr indbygger (KKE), EUR15= 100
GDP per head (PPS), EUR15=100
100,0 fremskrivninger
100.0 projections
""Vækstrater 86­91: eksl. de nye tyske deista ter Kilde: Eurostat, beregninger DGXVI
'•"Growth rates 86-96 and 86-91: excluding n ew German Lander Source: Eurostat: DGXVI calculations
Tabel 2 BNP per indbygger i de rigeste og fattigste regioner i Unionen, 1986 og 1996
Table 2 GDP per head in richest and poorest regions in the Union, 1986 and 1996
(BNP pr indbygger KKE, EUR15=100)
(GDP per head in PPS, EUR15=100)
10 højeste
Lowest 10
25 højeste
Lowest 25
Tabel 3 Regionale forskelle i BNP pr indbygger og arbejdsløshed fordelt medlemsstater, 1987 og 1997
Table 3 Regional disparities in GDP per head and unemployment by Member State, 1987 and 1997
BNP pr indbygger
GDP per head
Beskæftig.
Employment
% af arbejd. ;styrken
PPS(EUR15=100)
(Årlig % ændring)
% labou r force
Regional forskel (standardafvigelse)
Regional disparity (standard deviation)
Regional forskel (standard afvigelse)
Regional disparity (standard deviation)
""EUR 12 'C > D90: eksl de nye tyske delstater 'd'Ulighed i BNP 1986: uden Groningen
""EUR 12 lclD90: excluding new German Länder
'"'Vækst i beskæftigelsen : uden Açores og Madeira Kilde: Eurostat, beregninger DGXVI
""GDP disparity 1986: excluding Groningen ""Employment growth: excluding Açores and Madeira Source: Eurostat: DGXVI calculations
Arbejdsløshedsprocent (1997) tæthed (indb/km2)
Unemployment rates, 1997
Arbejdsløshedsprocent (1997)
Unemployment rates, 1997
Tabel 6 Arbejdsstyrkeundersøgelsestal på områder med forskellig befolkningstæthed, 1997
Table 6 Labour Force Survey data for areas of different population density, 1997
Enheder
Characteristic
Befolkningstæthedsområder Mellem
Population density areas Intermediate
Arbejdsløshed (% af arbejdsstyrken)
Unemployment (% labour force)
Ungdomsarbejdsløshed (% af arbejdsstyrken)
Youth unemployment (% labour force)
Kvinders arbejdsløshed (% af arbejdsstyrken)
Female unemployment (% labour force)
Langtidsledighed (% af arbejdsløse)
Longterm unemployment (% unemployed)
Langtidsledighed (% af arbejdsstyrken)
Longterm unemployment (% labour force)
Beskæftigelse på sektorer (% beskæftigede) Landbrug og fiskeri
Sectoral employment (% employed)
Fremstilling (inkl. minedrift og elfremstilling)
Manufactu'ing (¡nel. mining and electricity)
Bygge- og anlæg
Construction
Finans- og forretningsservice
Finance and business services
Handel, hotel, restaurant og anden kommerciel service
Trade, hotels, restaurants and other personal services
Befolkning fordelt efter aldersgrupper (% af total)
Population by age group (% total)
Antal deltidsbeskæftigede (% beskæftigede)
Employed part-time (% employed)
Selvstændige(% beskæftigede)
Self-employed (% employed)
Hjemmearbejdende (% beskæftigede) w
Family workers (% employed)
Beskæftigede i mere kvalificerede jobs(% beskæftigede)
Employed in more qualified occupations'" (% employed)
Midlertidigt beskæftigede (% beskæftigede)
Temporary employees (% employees)
Lav (grunsckole)
Population aged 25-64 by educational level (% total) Low (lower secondary)
Høj (højere uddanelse)
High (tertiary level)
Tabel 7 Regioner med en høj andel af beskæftigelses indenfor service, 1996/1997
Table 7 Regions with a high share of employment in services, 1996/1997
BNP/indbygger KKE (EUR15=100)
GDP/head in PPS (EUR15=100)
Andel af beskæftigelse indenfor service (%)
Unemployment rate (%)
10 højeste
Top 10
25 højeste
Top 25
Beskæftigelse fordelt efter bopæl Kilde: Eurostat, AKT
Employment based on place of residence Source: Eurostat. LFS
Tabel 8 Regioner med en høj andel af beskæftigelse indenfor industri, 1996/1997
Table 8 Regions with a high share of industrial employment, 1996/1997
Andel af beskæftigelse indenfor industri
Employed in industry
Tabel 9 Regioner med en høj andel af beskæftigelse indenfor landbrug, 1996/1997
Table 9 Regions with a high share of agricultural employment, 1996/1997
Beskæftigelse fordelt efter bopæl Kilde: Eurostat, AKT
Employment based on place of residence Source: Eurostat, LFS
Olie­ og gas udvinding samt raffinering
Petrol and gas extraction, refining
El­gas­ og vandforsyning
Electricity, gas and water supply
Basale metal varer Mineralske produkter
Basic metal products
Elektriske og telekom­munikationsudstyr
Electrical and télécoms equipment
Forarbejdede metalvarer Maskineri og udstyr
Machinery and equipment
Kilde:
Total
Table 12 Fremkommet konkurrencemæssig fordel fordelt på sektorer, 1997(a)
Table 12 Revealed comparative advantage by sector, 1997
EU og resten af verden
EU with RoVV
Forarbejdede metalvarer Maskineri og udstyr
Fabricated metal products
Tøj­ og tekstilvarer Træ Papir og tryk Gummi og plastik Forskelligt Total
Rubber and plastics
Tabel 13 Arbejdsløshedsprocent i værst ramte og mindst ramte regioner i Unionen, 1987 og 1997
Table 13 Unemployment rates in worst and least affected regions in the Union, 1987 and 1997
Andre regioner (bortset fra 20 yderpunkter) Andre regioner (bortset fra 50 yderpunkter)
Other regions (except extreme 20) Other regions (except extreme 50)
Tabel 14 Regioner med den højeste arbejdsløshed, 1997
Table 14 Regions with highest unerr iployment, 1997
Arbejdsløshedsprocent (%)
Unemployment rates (%)
Beskæftigelsesfrekvens(%) Total Kvinder Mænd
Employment rates (%)
Arbejdsløshedsprocent som % aft irbejdsstyrken: beskæftigelsprocent af befolkningen 15-64 år
Unemployment as % labour force; e mployment as % population 15-64 F (DOM): 1996 Source: Eurostat; DGXVI calculation s
Tabel 15 Regioner med den laveste arbejdsløshed 1997
Table 15 Regions with lowest unemployment, 1997
Arbejdsløshedsprocent (%)
Employment rates (%)
10 laveste
Lowest 10
25 laveste
Lowest 25
Tabel 16 Arbejdsløshedsprocent i medlemsstaterne, 1987­97 (ordnet efter 1997 arbejdsløshedsprocent)
Table 16 Unemployment rates in Member States 1987-97 (ranked by 1997 unemployment)
Kilde: Eurostat , regionale harmoniserede arbejdsløshedsprocenter + beregninger DGXVI
Source: Eurostat, harmonised regional unemployment rates; DGXVI calculations
Tabel 17 Beskæftigelse på sektorer, 1986 og 1996
Table 17 Employment by sector, 1986 and 1996
Ændringer i beskæftigelsen (%)
Employment change (%)
Andel af beskæftigede (%)
Share of employment (%)
Kilde : Eurostat (national regnskaber)
Source: Eurostat, National accounts
Tabel 18 Vigtigste demografiske og arbejdsstyrke udvikli ngstræk EUR15, 1985-2025
Table 18 Demographic and labour force trends in the Union, 1985 to 2025
2000-2005 Relativ vækst (%) Lav Høj
2005-2025 % point difference from baseline
Årlig procentvis ændring i befolkning Total af hvilke:
Annual average % change in population Total of which:
For indikationer af resultaterne i denne periode, se de indrammede felter i afsnit 1.3 Kilde: Eurostat
'Baseline', 'Low' and 'High' relate to variant projections (see text, Part 1.3) Source: Eurostat
Tabel 19 Vigtigste demografiske og arbejdsstyrke udvikli ngstræk i EUR15, 1985-2025
Table 19 Demographic and labour force trends in the Union, 1985 to 2025
2000-2005 Absolut vækst (millioner) Lav Høj
2000-2005 Difference from baseline (millions)
2005-2025 Absolut vækst ( millioner) Lav Høj
2005-2025 Difference from baseline (millions)
Ændringer i befolkning (millioner)
Change in population, millions
Total af hvilke:
Total of which:
Ændringer i arbejdsstyrken (millioner) Total af hvilke:
Total of which:
BNP pr indbygger, 1995 index
GDP per head, 1995 index
Brutto RTD udgifter i % BNP,
Gross RTD expenditure as % GDP, 1995lal
BERD's andel af GERD 1995
BERD as % GERD, 1995
Det offentliges finansiering af RTD i % af samlet budget 1994,c)
RTD financing as % total govt, expenditure, 1994_BAR_c_BAR_
Samlet antal RTD beskæftigede i % af arbejdsstyrken, 1995
Total RTD personnel as % labour force, 1995
Privat ansat RTD personale I % af arbejdsstyrken, 1995
Private RTD personnel as % labour force 1995
Europæiske patentansøgninger pr 1 mio indbyggere, 1995
European patent applications per million people, 1995
Tabel 21 Basis indikatorer - Regionale forskelle
Table 21 RTD basic indicators - regional differences
F & U personale som % af arbejdsstyrken
R & D personnel as % labour force
F & U personale i GOV og i HES i % af samlet F & U personale
R & D personnel in GOV and HES as % total
-- i % af samlet F & U personale Antal europæiske patent
RTD in private sector BERD (ECU million) as % GDP as % GERD R & D personnel in private sector as % labour force as % total R & D personnel
11 ansøgninger pr 1 million indbyggere
No. of European patent applications per million people
ECU: Løbende valutakurser
Figures in italics are estimates
GOV - Central administrationen HES Videregående uddannelses sektor
GOV - Government sector HES - Higher education sector
HERD - F & U udgifter i HES BERD - F & U udgifter i
GERD - Gross domestic expenditure on R & D GOVERD - R & D expenditure in the GOV HERD - R & D expenditure in the HES BERD - R & D expenditure in thebusiness enterprise sector
(a > Statistik for regionale RTD udgifter o g personale indenfor videregående uddannelse foreligger ikke 'b > Den første søjle indeholder gennems nit for alle franske regioner, vis GERD (i % af BNP) er mindre end gennemsnittet for landet (2,38%) Kilde: Eurostat
'al Statistics for regional RTD expenditure and personnel in higher education are not available ' & l The first column shows the averages of French regions where GERD as % of GDP is less than the average for the country (2.38%)
Tabel 22 FDI strømme mellem EU og andre vigtige økonomier, 1987-96
Table 22 FDI flows between the EU and other major economies 1987-96
Tidligere Comecon
2.4 ex-Comecon
Indadgående strømme
Inward flows