natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I forbindelse med vedtagelsen af det tredje ramme program opretholdt Kommissionen sit forbehold med hensyn til Rådets beslutning om at afsætte 5,7 mia. ECU til perioden 1990-1994 i stedet for de 7,7 mia., som Kommissionen havde foreslået. Dette problem er atter aktuelt.
When the third framework programme was adopted, the Commission maintained a reserve concerning the Council decision to allocate ECU 5.7 billion for 1990 to 1994, instead of the ECU 7.7 billion proposed.
Hvis dette problem ikke løses ad lovgivningens vej, vil der opstå en skævhed mellem de budgetmæssige beslutninger og lovgivningen.
Absence of a legislative decision resolving this matter has resulted in a distortion between the budgetary decisions and the existing legislative decisions.
For at undgå at der på ny opstår en konflikt, ville det være nyttigt, om der på forhånd blev truffet en aftale mellem institutionerne.
To avoid a new con flict, advance interinstitutional agreements on this issue would be extremely helpful.
For at kunne anvende denne nye fremgangsmåde er det nødvendigt, at vi tager vores indsats op til for nyet overvejelse i lyset af de ændringer, der er sket i de generelle vilkår.
To implement this new approach, it is necessary to replan our activities in the light of the objective changes.
Vi bør gennemgå det hidtidige forløb for at kunne fastslå, hvilke korrektioner og ændringer der skal foretages.
We must choose our course to determine what adjustments and retuning to make.
Målet er at få fastlagt en strategi.
The priority must be to decide our strategy.
Vi har pligt til at foretage en omlægning, og det er i lyset af denne omlægning, at man skal se de tre afgørende beslutninger, der skal træffes i løbet af 1992.
Reorientation is our task. In the perspective of such a reorientation, we must consider three crucial decisions to be taken during 1992.
En rationel og resolut løsning af disse tre grund læggende problemer er afgørende for, om det lykkes for Fællesskabet at få gennemførelsen af det indre marked til at give sig udslag i en bedre industriel konkurrenceevne.
Tackling these three fundamental problems in a rational and positive manner presents a major challenge for the new Community strategy aimed at maximizing the impact of the completion of the single market on industrial competitiveness.
Formålet med dette dokument er i kortfattet form at gøre rede for, hvad der ifølge Kommissionen står på spil i forbindelse med FTU-politik ken. Dokumentet vil kunne anvendes som grundlag for de tre beslutninger, der omtales ovenfor.
The objective of this document is to present the Commission's reflections on the principal issues of research and technological development policy in a coherent manner.
For det første skal der som led i de nye finansielle overslag for 1993-1997 træffes beslutning om en flerårig ressourcetildeling til de forskellige fællesskabsaktioner.
The first concerns the multiannual attribution of resources for the different Community actions in the scope of the new financial perspectives for 1993 to 1997.
Denne lejlighed bør benyttes til at få den nye fremgangsmåde for FTU-politikken bekræftet, dels gennem en øget tildeling af finansielle midler, dels gennem den budgetmæssige behandling af de forskellige aktioner.
At this stage, the new approach to R & TD policy must be supported as much by the increase of financial resources to be allocated, as by the identification of the specific budget for the different activi ties.
I det første kapitel gennemgås den videnskabelige og forskningsmæssige situation inden for Fællesskabet set i forhold til de vigtigste samarbejdspartnere.
The first chapter examines the current Community situation in science and technology by comparison to its large partners; on the basis of a range of indicators, necessary decisions can be made on the extent to which factors at the root of technological progress are sufficiently in place within the Community.
Ved hjælp af en række indikatorer har det været hensigten at påvise, hvorvidt man i Fællesskabet i tilstrækkelig høj grad tager hensyn til de faktorer, der er afgørende for teknologiske fremskridt.
R & TD policy is central to this response, but it is not always necessarily found in isolation. Its strength also lies in the synergy with other actions conceived, initiated, and developed by the Community as a public institution.
For det andet skal der udarbejdes et fjerde rammeprogram for perioden 1994-1998.
Secondly, the fourth framework programme covering the period 1994 to 1998 must be developed.
Den nye traktat indeholder ikke Kommissionens forslag om, at rammeprogrammet og særprogrammerne skal vedtages inden for samme lovgivningsprocedure.
The Commission proposal for a single legislative pro cess approving the framework programme, as well as the specific programmes, was not adopted in the new Treaty.
Man har opretholdt en tostrenget lovgivningsprocedure (artikel 130 I), hvor vægten ligger på afgørelsen om selve rammeprogrammet, der skal vedtages i samarbejde med Parlamentet efter proceduren for fælles vedtagelse.
The double legislative process has been main tained (Article 130i) with the emphasis being put on the adoption of the framework programme itself in co-decision with the Parliament and by unanimity of the Council.
Rådet træffer i denne forbindelse afgørelse med enstemmighed.
For the specific programmes, a simple consultation of the European Parliament is foreseen.
Med hensyn til særprogram merne kræves blot, at Europa-Parlamentet høres. På grund af disse procedurebestemmelser kan det ikke
As these procedural requirements will inevitably result in long delays, the Commission cannot, there
I det andet kapitel gennemgås i detaljer, hvad Fælles skabet har gjort for at være konkurrencedygtigt på internationalt plan.
The strengthening of the industrial dimension of Community R & TD policy is dealt with in the third chapter.
sigt at fremsætte, om gennemførelsen af det tredje rammeprogram og om det fjerde rammeprogram.
formulate: proposals for the completion of the third framework programme and for the fourth framework programme.
Listen indeholder desuden en række skøn over de ressourcer, der for fremtiden vil være nødvendige til FTU-aktiviteter. Skønnene er udarbejdet på grundlag af Kommissionens forslag til finansielle overslag for 1993-1997.
This outline includes indications for the future resources for R & TD activities, conforming to the Commission proposals on the financial perspectives for 1993 to 1997.
Det tredje kapitel handler om en styrkelse af den industrielle del af Fællesskabets FTU-politik. Ved hjælp af en samlet vurdering af resultaterne af forskningspolitikken fem år efter Fællesaktens ikrafttrædelse opridses der en plan, som gør det muligt at omlægge Fællesskabets strategi, og det foreslås at anvende en ny fremgangsmåde, som både sikrer kontinuitet (gennemførelse af traditionelle FTU-pro-grammer, som dog tager højde for, at forholdene er under forandring) og nyskabelser (fastlæggelse af, hvilke teknologiske områder der skal prioriteres).
results of research policy five years after the entry into force of the Single European Act, a conceptual framework is outlined to reorientate the Community strategy and a new approach is proposed, combining continuity (traditional R & TD programmes adapted dynamically to take full account of the changing environment) and novelty (identification of technological priorities on which to concentrate our initiatives). tives).
De politiske overvejelser i de øvrige institutioner vil have stor betydning for denne liste.
The views and evaluation of the other institutions on this approach are an essential input and con tribution.
Den endelige liste over Kommissionens forslag vil blive udarbejdet på grundlag af den debat, der indledes med dette dokument.
The Commission will orientate the definitive content of the proposals in the light of the conclusions of the discussions starting from the basis of this document.
Den internationale konkurrenceevne ganske vist ikke alle aspekter, men de viser, at Fælles skabets teknologipotentiale ikke i tilstrækkelig grad understottes af bevillinger til FTU.
The world competitive context the Community's technological potential is not well enough nourished by R & TD expenditure.
Desuden synes FTU-bestræbelserne at være længere om at give sig udslag på markedet end hos vore konkurrenter.
Further more, the transfer to the market of our technology efforts seems to be slower than it is for our competitors. tors.
Dette kapitel er baseret på Kommissionens meddelelse KOM(92) 2000 af 11. februar 1992 om »Fra Fællesakten til Maastricht-Traktaten: Mål og Midler« ').
This chapter takes as its starting-point the Commission communication COM(92) 2000 of 11 February 1992 and entitled 'From the Single Act to Maastricht and beyond: the means to match our ambitions'. '
1 denne meddelelse gores der status over Fællesskabets indsats for at nå de fastsatte mål og gennemfore bestemmelserne i Fællesakten (1. Delors-pakke).
This communication sums up the results of action undertaken by the Community to respond to the objective and provisions of the Single Act (first Delors package).
Meddelelsen indeholder desuden en analyse af de nye traktatsbestemmelser, som blev vedtaget i Maastricht.
R & TD expenditure It also contains an analysis of the new Treaty provi sions as they follow on from the fundamental decisions taken at Maastricht.
Endelig angiver den, hvilke områder der vil være priorileret efter Maastricht, og hvilke foranstaltninger det ¡folge Kommissionen vil være nodvendigt at gennemfore i de kommende år (2. Delors-pakke).
Finally, it indicates the major post-Maastricht priorities and the range of measures which, in the opinion of the Commission, will need to be taken in the next few years (second Delors package).
Ifolge dokument KOM(92) 2000 skal Fællesskabets indsats fremover koncentreres om tre hovedområder, nemlig Fællesskabets internationale ansvar, dets konkurrenceevne og samhorigheden mellem medlemsstaterne. På visse punkter overlapper disse områder hinanden. Her i dokumentet vil vægten blive lagt på en analyse af konkurrensproblemet.
COM(92) 2000 identifies three major priority areas for future Community action: its international responsibilities, its cohesion, and its competitiveness.
En beregning af, hvor stor en del de samlede udgifter til FTU procentuelt udgor af bruttonationalproduktet (BNP), viser, at Fællesskabet som helhed bruger væsentlig færre midler til FTU end dets to störste konkurrenter.
Calculating the ratio between total R & TD expenditure and gross national product shows that the EC has a relatively much lower level of R & TD overall than its two major competitors.
I 1991 var denne procent på 2,8 i USA og 3,5 i Japan, hvorimod den i Fællesskabet var på 2,1.
In 1991, the percentages were 2.8% in the United States and 3.5% in Japan, while the Community's was 2.1%.
Fællesskabets nuværende indsats ligger på samme niveau som Japans indsats for ti år siden.
In fact, the Community's current level is similar to that of Japan's 10 years ago.
Kun et lille antal lande, herunder USA, Japan og Tyskland, anvender over 2,50/o af BNP.
Only a few countries, such as the United States, Japan and Germany, exceed 2.5% of GNP.
I Japan har den gennemsnitlige stigning i bevillingerne til FTU, angivet i faste priser (7,4 %), siden 1975 ligget betydeligt over stigningen i USA (4,6 %) og i EF (4,1 %).
The average annual rate for growth in R & TD expenditure in real terms in Japan since 1976 (7.4%) is much higher than that of the United States (4.6%) and the EC (4.1%).
1 sin meddelelse sammenfatter Kommissionen denne problemstilling på folgende måde: »Forventningerne til 1992 har gjort, at der er sket betydelige fremskridt.
The Commission document summarizes its opinion as follows: 'The single market and 1992 has proved to be a spur to significant progress.
Ikke desto mindre har der i de seneste år kunnet konstateres visse svaghedstegn inden for Fællesskabets industri.
In recent years, however, European industry has shown signs of weakness.
Det viser sig tydeligt ved, at den europæiske industris traditionelle forspring bliver stadig mindre, dens forskningspotentiel eroderes, og dens position, når det gælder fremtidens teknologi, er alt for svag.«
The indicators are clear: Europe's competitive edge has been blunted, its research potential is being eroded, and it is not in a strong position with regard to future technology'.
Denne generelle dom bor folges op med nogle kommentarer.
This overall judgement needs to be justified in detail.
Adskillige faktorer er af betydning for konkurrenceevnen, og de fortjener at blive gennem gået en for en.
The underlying factors determining competitiveness are many and various. They deserve to be analysed individually.
En mere detaljeret gennemgang af, hvad disse generelle tal dækker over, kunne være nyttig.
It may be useful to examine the constituent factors which go to make up these global figures.
For heraf fremgår det, at det er Fællesskabet, der anvender mest til forskning på hojere læreanstalter (grundforskning af almen art, der som oftest foregår på universiteter og andre hojere læreanstalter), nemlig 0,4 ° o af bruttonationalproduktet mod 0,3 % i USA og 0,2 % i Japan.
In the field of academic research (basic research of a general scientific nature, usually done in university centres) the Community seems to make the greatest relative effort in GNP terms at 0.4% compared to 0.3% in the United States and 0.2% in Japan.
Resultatet er, at Fællesskabet på verdensplan indtager en andenplads med hensyn til videnskabelig produktion, idet der offentliggores næsten 4 gange flere videnskabelige artikler end i Japan.
As a result, it is second in the world so far as scientific production is concerned, publishing almost four times as many articles as Japan.
Alt i alt kan det slås fast, at EF-forskningen ligger på en flot andenplads efter USA.
Overall, it can be said that European science is in a good second place behind the United States.
Men det giver sig dog ikke umiddelbart udslag i storre fordele med hensyn til konkurrenceevnen på det industrielle område.
However, this relative position does not seem to be reflected in industrial competitiveness.
Der bor på området for FTU skelnes noje mellem henholdsvis privat og offentlig finansiering.
One important distinction which must be made within R & TD itself concerns the respective role of public and private funding.
I de lande, hvor virksomhederne finansierer en stor del af forskningen og den teknologiske udvikling, vil der snarere kunne opnås resultater, som har direkte
Countries where private companies finance a large proportion of R & TD are by definition more likely to produce results which are more directly related to industrial activities and more readily usable by industry. R & TD which is financed
Indledningsvis vil problemet kunne anskues ud fra det klassiske input/output-skema. hvor man måler indsatsen på det teknologiske område (bevillinger til forskning og teknologisk udvikling og menneskelige ressourcer) i forhold til resultaterne (patenter og hojteknologiprodukter). Disse indikatorer dækker
A preliminary approach to the problem is to rely on the classical input/output model. This is to measure what is brought into the technology cycle (R & TD expenditure and human capital) and what is obtained as technological output (patents, high-technology products).
FTU-foranstaltninger, der finansieres af det offentlige, har derimod som regel mindre markedsværdi.
by the public sector is, on the other hand, generally less close to the market place.
Denne tendens under streges yderligere, når der er tale om FTU-foranstaltninger gennemført af offentlige institutioner.
This trend is even stronger in the case of R & TD carried out by public institutions.
I USA og i Japan finansieres henholdsvis 50 og 70% af FTU-aktiviteterne af virksomhederne.
In the United States and Japan, 50% and 75% respectively of R & TD is funded by private enterprise.
I fællesskabslandene spænder de samme tal fra 70 % i Belgien og 65 % i Tyskland til 25 % i Portugal og 20 % i Grækenland.
In the Community, the corresponding figures range from 70% in Belgium and 65% in Germany, to 25% in Portugal and 20% in Greece.
Gennemsnittet for hele Fællesskabet ligger på omkring 50 %.
The European average is about 50%.
I USA og Japan anvendes ca. 10 % af FTU-bevillin-gerne i offentlige institutioner. I EF er dette tal langt højere, f.eks. 25 % i Frankrig og Italien.
strength than Japan and the United States in advanced sectors of research.
I de foregående afsnit har vi gennemgået forud sætningerne for FTU.
Patents and the technological balance
Sammenholdt med USA og Japan er Fællesskabets FTU-indsats således utilstrækkelig.
To sum up, the Community R & TD effort is insufficient compared to that of the USA and Japan.
Medens EF står relativt stærkt med hensyn til grundforskning, synes FTU-anstaltninger gennemført direkte i forbindelse med industrielle aktiviteter at spille en mindre rolle end hos vore konkurrenter.
Although Europe is relatively strong in basic research, R & TD directly related to industry turns out to be less developed than it is for our competitors.
Jo storre midler virksomhederne anvender til forskning og teknologi, jo oftere forventer man, at de skal bestræbe sig på at udnytte fordelene ved deres opfindelser på de forskellige markeder.
The more resources are allocated to science and technology, the more private enterprises are expected to try and arrange the benefits of their innovations on several markets.
Virksomhe dernes vigtigste middel til at beskytte deres opfindelser er at udtage et patent.
The patent is the main method which companies use to protect their innovations.
Medens efterspørgslen efter videnskabeligt personale til stadighed stiger, synes udbuddet ikke at kunne følge med, især i Europa.
Whilst the demand for research personnel is constantly growing, the supply can hardly keep up, especially in Europe.
Forskningspersonalet og det videnskabeligt uddannede personale udgøres i dag af 1 million personer i USA og 0,6 millioner personer i Japan og i EF.
The number of researchers and graduates is currently around the million mark in the USA and 600000 in both Japan and in the Community.
Væksten i disse personale grupper har i de senere år været på 3 % i USA og 5 % i Japan.
The annual growth in this number has over recent years been 3% in the USA and 5% in Japan.
I Fællesskabets medlemsstater varierer den fra 4 % i Frankrig, Tyskland og Italien til 0,1 % i Det Forenede Kongerige.
In the Community Member States, it varies from 4% in France, Germany and Italy to 0.1% in the United Kingdom.
Selv om stigningstakten har stabiliseret sig inden for de seneste år, vil der i perioden frem til 1995 være behov for yderligere 0,3 millioner videnskabsmænd i USA, 0,15 millioner i Japan og 0,1 million i EF.
If the growth rate of the last few years is maintained, the demand for research personnel between now and 1995 will amount to some 300000 extra researchers in the United States, 150000 researchers in Japan, and 100000 researchers in the Community.
Det vil være svært at dække dette behov, især i Europa.
This demand will be difficult to meet, especially in Europe.
Antallet af teknologistuderende i både USA og Japan er langt større end i EF.
The number of technology students in the United States and Japan is far superior to that in the Community.
Ved en gennemgang af de patenter, der er blevet anmeldt i de seneste år, får man det indtryk, at Europa er præget af mangel på dynamik inden for innovation.
An examination of patents taken out during the last few years would suggest that there is a lack of dynamism in Europe in the field of innovation.
Samtidig kan det konstateres, at antallet og andelen af udenlandske patenter, der er udtaget i USA, hvor det største patentkontor findes, er steget konstant i de seneste 25 år (i 1991 var antallet af udenlandske patenter for første gang større end antal let af patenter anmeldt af amerikanske virksomhe der).
It is no ticeable that the number and the proportion of foreign patents taken out in the United States (where the big gest patent office is to be found) have increased con tinuously over the last 25 years. In 1991, for the first time, this proportion was greater than that of patents taken out by American firms.
Dette fænomen afspejler den internationalisering af markederne, der har fundet sted, og beviser, at forskellen mellem USA og de øvrige industrialiserede lande er faldet.
This phenomenon is a reflection of the internationalization of markets, as well as the reduction in the gap between the United States and other industrialized countries.
Men i forbindelse med denne generelle udvikling er Europas position blevet svækket.
Within this overall change, however, the position of Europe is being eroded.
Japan har f.eks. i de senere år udtaget flere patenter i USA end de tolv EF-lande.
Over the last few years, Japan has managed to take out more patents in the United States than the 12 countries of the European Community put together.
I denne forbindelse skal man huske på, at Japan i midten af 1970'erne udtog to gange færre patenter i USA end Det Europæiske Fællesskab.
It should be remembered that during the 1970s Japan took out only half as many patents in the United States as the European Community did.
Manglen på videnskabeligt personale gør sig gæl dende på de fleste områder, men den er særlig udtalt inden for følgende sektorer: informationsteknologi og elektronik, systemudvikling, bioteknologi og avancerede materialer.
The inadequacy of supply is felt in most fields, but the situation is particularly worrying in certain sectors: information technologies and electronics, systems engineering, biotechnology and advanced materials.
Som det fremgår af bilagets tabel 1, kommer den manglende dynamik i Europa ligeledes delvis til udtryk gennem de højere læreanstalters prioritering af forskningsområderne.
As Table 1 of Annex I indicates, this lack of dynamism in Europe shows up to some extent in the orientation of academic research.
Inden for alle discipliner gæl
Taking all disciplines together, Europe would seem to have less
De japanske teknologivirksomheders store gennem slagskraft på de vesteuropæiske markeder er ikke blevet fulgt af en lignende gennemslagskraft for de vesteuropæiske firmaer i Japan.
The large-scale market penetration by Japanese firms of Western technology markets has not been accompanied by a similar penetration by Western firms of Japanese markets.
Det er næsten ude lukkende japanske firmaer og opfindere, der anmelder patenter ved det japanske patentkontor (90 % for ansøgningerne om patent og 80 % for de udstedte
In fact, the registration of patents at the Japanese office is totally dominated by Japanese enterprises and innovators (around 90% of those requested and more than 80% of those
a) Fra 1985 til 1990 er Fællesskabets handelsbalance for forarbejdede produkter faldet fra + 116,0 mia. ECU til + 50,5 mia. ECU.
(i) between 1985 and 1990 the Community's trade balance in manufactured products dropped from ECU 116.0 billion to ECU 50.5 billion; awarded).
b) Højteknologiprodukter udgjorde i 1990 ca. en tredjedel af USA's eksport (31 %), over en fjerdedel af Japans eksport (27 %), men under en femtedel af EFs eksport (17%).
(ii) high-technology products represented almost one-third of American exports in 1990 (31%), more than one-quarter of Japanese exports (27%), but less than one-fifth of European exports (17%).
Man har efter offentliggørelsen af dette dokument forsøgt at inkredse de faktorer, der ligger til grund for dette negative resultat.
The remainder of this document will be devoted to identifying the factors responsible for this poor per­formance.
Af nedenstående analyse fremgår det, at den europæiske industri ikke kun er præget af tilbagegang, men at der også er områder, hvor den har sin styrke, som vil kunne konsolideres gennem Fællesskabets indsats.
The following analysis shows that, besides these weak points of the European industry, there are also strong points which can be consolidated by Community actions.
Hvis man lægger eksport og import sammen, viser det sig, at Europa på dette område står for halvdelen af transaktionerne på verdensplan.
Summing exports and imports, Europe represents nearly half of all such transactions at world level.