natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For de lande, der ikke kommer til at deltage i en overskuelig frem tid, må man finde ud af, hvordan de kan bidrage gennem en tilsvarende skat. I så fald vil udnyttelsen af møntherregevinsten som en egen indtægt i praksis kunne blive ret kom pleks.
D Seigniorage as an own resource would be simple to administer, would involve little administration, and would not be subject to fraud and avoidance.
Møntherregevinsten tilfalder ikke direkte statskassen, men centralbanken, der så over fører en del af overskuddet til regeringen.
D Seigniorage belongs to the EU level since it derives from the common monetary policy exercised by the ECB on a non-regional scale.
Skal en del af møntherregevinsten overføres til EU-budgettet, må der lægges skat direkte på de nationale central bankers overskud.
In this respect, seigniorage resembles tradi-
D Skat på møntherregevinsten er ikke synlig for skatteyderne.
D It is also possible that it may yield consider able revenue for the EU budget.
D En egen indtægt baseret på møntherregevinsten ville være enkel at administrere, ikke kræve megen administration og ikke blive gen stand for bedrageri og unddragelse.
In the steady state, seigniorage can be approximated by the tax on nominal balances, or the rate of inflation, and the ratio of holdings of nominal bal ances to GNP.
D Møntherregevinsten hører hjemme på EU-niveau, da den hidrører fra den fælles monetære politik, der føres af ECB på et ikke-regio-nalt grundlag.
If price stability is interpreted to mean an inflation rate of between 0 and 2%, and assuming that money holdings amount to around 10 % of GNP, seigniorage revenues could amount to between 0 and 0.2% of GNP in the EU(3).
I den henseende ville en indtægt baseret på møntherregevinsten ligne de traditionelle egne indtægter, der hidrører fra gen-
However, it is clear that this can be an unreliable and unstable revenue, and likely subject to severe shocks emanating from changes in the transactions technology.
·) Faglitteraturen indeholder mange skøn over det provenu, en skat på møntherregevinsten kan give.
(') There are many estimates of seigniorage revenues in the literature.
Se f.eks. de skøn, der er anført i Kommissionen for De Europæiske Fælles skaber (1993a), tabel 32, s. 90.
See, for example, the estimates reported in Eur opean Commission (1993a), Table 32, p. 90.
Gros (1990) skønner, at møntherregevinsten i 1982 udgjorde 5,86% af BNI i Portugal, mens det tilsvarende tal for 1993 kun lå på 0,80%.
Gros (1990) estimates that in 1982 seigniorage amounted to 5.86% of GDP in Portugal but was only 0.80 % of GNP in 1993; the corresponding data for Greece are 3.39% and 0.90%; for Italy, 1.45% and 0.75%; for Spain 1.87% and 0.91 %; and for Germany, 0.48% and 0.52%; see Gros (1990), Table 7.1, p. 165.
Se også Rovelli (1994), hvor der findes yderligere og mere detaljerede skøn over møntherregevinstens grundlag og rolle i de offentlige finanser i flere medlemsstater.
See also Rovelli (1994) for additional and more detailed estimates of the sources and role of seigniorage in the public finances of several Member States.
Endelig giver Hinter m.fl. (1998), tabel 10.1, s. 183. den senest ajourførte beskrivelse af den rolle, som møntherregevinsten spiller i medlemsstaternes finanser i perioden 1985-1994.
Finally, Buiter et al.
En af de væsentligste ulemper ved denne skat er, at den ikke er synlig for skatteyderne.
about the costs of the EU and its financing.
Skønt den underliggende indtægtskilde, inflationen, er meget synlig, vil den ikke formidle nogen information om omkostningerne ved EU og deres finansiering. Da transaktionstek
Finally, with transactions technology making it increasingly possible to hold cash balances in interest-bearing assets, the tax base of seigniorage will become very narrow indeed in future years.
Boks 8 — Skat på møntherregevinst
Box 8 — Tax on seigniorage
I ØMU vil det være umuligt at allokere møntherregevinsten til de enkelte medlemsstater.
In EMU it will be impossible to allocate seigniorage to Member States.
Fuldstændig; identisk i alle medlemsstater.
Complete; identical in all Member States.
Synlighed for skatteyderne
Visibility to taxpayers
Som en implicit skat er skat på møntherregevinsten ikke synlig.
As an Implicit tax, seigniorage is not visible.
Følger direkte af ØMU.
Link to common policies
Forbindelse til fælles politikker
Results directly from EMU.
Vil formodentlig kunne give en betydelig indtægt, der dog vil være yderst ustabil, da den vil være afhængig af behovet for kontantbeholdninger, der igen er afhængig af de økonomi ske konjunkturer.
Likely to raise considerable revenue which could be particularly unstable since it depends on the demand for cash bal ances, itself affected by the business cycle.
Skønt prisstabilitet i ØMU også ville sikre et stabilt grundlag for en sådan skat, ville pludselige ændringer i transaktionsteknologien og i realindkomsten kunne få beskatningsgrundlaget til at skrumpe ind og gøre indtægterne upålidelige og uforudsigelige. Administrationen ville være yderst simpel.
Although price stability in EMU would also ensure a stable base for seigniorage, shocks to transactions technology as well as real income shocks could cause the seigniorage tax base to narrow and could make revenues unreliable and unpredictable.
Skatten ville kun implicere et meget lille antal »skatteydere« (de nationale centralbanker), og udgifterne til håndhævelse og kontrol ville være minimale.
It would involve the smallest number of 'taxpayers' (national central banks) and compliance and monitoring costs would be negligible.
Konklusion hvis EU's budget fuldt ud skulle finansieres af nye egne indtægter ville det vise sig, at ingen af dem i tilstrækkelig grad opfylder alle kriterierne.
Concluding comments importance of each criterion to be applied in assessing the performance of each candidate resource.
Dette afspejler, at undersøgelsen tager stilling til de enkelte kriteriers relative betydning ved vurderingen af hver kandidats præstation.
The ranking is ordinal; 1 indicates the most preferred and 8 indicates the least favoured among the eight candidates; identical marks indicate that the candidates in question per form equally well under the specific criterion.
I tabel 1 sammenfattes vurderingen af hver indtægtskandidat, rangordnet efter kriterierne i de tre undersøgelser, der nævnes i tabellen, og som der er henvist til i hele bilaget.
In contrast to the other studies under review, Spahn (1993) finds merits in all proposals without ranking them('). It is clear that if a second-best choice had to be made, possibly a VAT tax version of an own resource may be attractive; this proposal is ranked first by
Økonomisk teori giver en række kriterier for placering af skatteinstrumenter på de forskel lige administrative niveauer i en føderal kontekst.
Economic theory provides criteria for the assignment of tax instruments by level of government in a federal context.
Når det er afgjort, at visse skatter tilhører et højere administrativt niveau, kan en række sekundære kriterier anvendes til bestemmelse af, hvor egnede de pågældende skatteinstrumenter er som egne indtægter for EU. Diskussionen i dette bilag har vist, at mens flere skatter kan anses for at være forenelige med de økonomiske kriterier, opfylder ingen af dem fuldt ud de sekundære kriterier.
Once it is deter mined that certain taxes belong to a higher level of authority, additional secondary criteria can be used to determine the suitability of the tax instruments to serve as own resources for the financing of the EU.
Nogle af kandidaterne klarer sig bedre end andre ud fra visse kriterier, men
Clearly, some taxes perform better than others according to certain criteria but, if it were the case to fully finance the EU budget with new own resources, none fulfils all the criteria to the necessary degree.
Tallene 1 og 8 angiver således henholdsvis den højest og lavest vurderede blandt de otte kandidater.
(') Sec Spahn (1993). especially Section 5 ('Concluding remarks'), pp. 580-581.
Ens pointtal angiver, at de pågældende kandi-
This is partly a reflection of value judgments on the part of the study about the relative
dater i samme grad opfylder det specifikke kri­terium.
mission has also supported a C02/energy tax.
Dette forslag placeres som nummer 2 i to af de tre undersøgelser, der indgår i tabellen, og støttes også kraftigt af Europa­Parlamentet i dets betænkning Europa­Parlamentet (1994).
two of the three studies reported in the table and it also has the strong support of the Eur­opean Parliament in the European Parliament (1994) report; as noted previously, the Com­
Denne mangel på konsensus afspejler en række mere fundamentale vanske­ligheder på nuværende stadium af den europæ­iske integration.
This lack of consensus is a reflection of more fundamental difficulties at the present state of European integration.
Tabel 1 — Rangordning af kandidater til nye egne indtægter i tre undersøgelser
Table 1 — Ordinal ranking of candidates for new own resources in three studies
Europæisk Økonomi:
European Economy (2
CCK­energiafgift Moduleret moms Punktafgifter på tobak, spiritus og mineralolie Selskabsskat Skat på transport og telekommunikation Personlig indkomstskat Kildeskat af renteindtægter ') Skat på ECB's møntherregevinst
Excise duties on tobacco, alcohol and mineral oil Corporate income tax Communications taxation Personal income tax Withholding tax on interest income (') ECB seigniorage
— foreligger ikke; l) Der henvises her ikke til det forslag, som Kommissionen forelagde for nylig, jf. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1998).
(') This does not refer to recent Commission proposals.
Kilde: 2) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1993a): label 31. s. 85. linjen med »samlet vurdering«:
Source: (2) European Commission (1993a): op. cit., Table 31, p. 85, line providing an Overall appreciation'. (3) Begg et al.
Det er klart, at indførelsen af nye egne indtæg­ter er mulig, men vil kræve megen forberedelse af alle involverede parter.
It is clear that, while possible, introducing a new own resource will require substantial pre­paration on the part of all actors involved.
Det er langt fra sik­kert, at indførelse af nye egne indtægter med det formål alene at styrke den finansielle auto­nomi vil være tilstrækkeligt. Hvis andre, måske bredere politiske betragtninger taler for det, kunne nye egne indtægter måske indføres som led i en mere omfattende reform.
However, it is not evident that introducing new own resources on grounds of strengthen­ing financial autonomy alone would suffice.
Skat på ECB's møntherregevinst, en eller anden form for kil­deskat af renteindtægter, punktafgifter og skat på transport og telekommunikation vil reali­stisk set kunne blive egne indtægter, forudsat at integrationen i EU videreføres.
The ECB seigniorage, some form of withholding tax on interest income, excises and the communica­tions tax could realistically become own resources provided that additional steps towards the integration of the EU took place.
Mindre lovende ser det ud for en ny egen indtægt baseret på enten selskabers indkomst eller per­sonlig indkomst. Hvis udviklingen inden for miljø­ eller transportpolitikken krævede ind­førelse af «ærlige skatter på disse områder, kunne provenuet fra dem passende overføres til EU­budgettet og dermed styrke den finan­sielle autonomi.
Less positive are the prospects for a new own resource based on either corporate or personal incomes.
Endelig fremgår det af denne undersøgelse, at der nok ikke kan findes én skat, der alene opfylder samtlige kriterier for at blive en ny egen indtægt for EU.
Finally, the present review suggests that it is unlikely to find one tax that alone respects all the criteria to become an EU own resource.
En mere lovende mulig­hed er, at positive træk ved flere forskellige indtægter tages i betragtning ved udformnin­gen af grundlaget for nye egne indtægter i fremtiden.
A more promising possibility could be that the desirable features of more than one resource will be taken into consideration in order to form the ground for the development of new own resources in the future.
Dette vil muligvis kunne indebære mere fundamentale ændringer af EU's system af egne indtægter, hvor indførelsen af nye ind­tægter kun vil være ét element.
This could concei­vably involve more fundamental changes in the EU's own resources system of which the introduction of new resources can be only one part.
En mulighed på mellemlang sigt kunne være at indføre en moduleret momsafgift med øget synlighed på linje med det system, der foreslås
Albi, E., Paredes, R. and Corona, E. (1997): 'Cor­porate tax as a possible fifth own Community resource: How much harmonisation is neces­sary?', study XIX/B1/9602 prepared for the Eur­opean Commission, DG XIX, June.
i) Se Spahn (1993), særlig afsnit 5 (Konklusion), s. 580­581.
Buchanan, J. (1950): 'Federalism and fiscal equity', American Economic Review, 50.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1989): Forslag til Rådets direktiv om en fælles ordning for kildeskat af renteindtægter, KOM(89) 60 endelig udg., EFT C 141.
Courchene, T. (1993): 'Reflections on Canadian federalism: Are there implications for European economic and monetary union?', in European Commission (1993b).
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1992c): Ordning for egne indtægter, KOM(92) 81 endelig udg. af 10. marts 1992.
European Commission (1992c): 'The system of own resources', COM(92) 81 final, 10 March.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1994a): Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse, Udfordringer og veje ind i det 21. århundrede, Hvidbog, Luxembourg.
European Commission (1994a): 'Growth, competitiveness, employment — The challenges and ways forward into the 21st century', White Paper, Luxembourg.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995): Ændret forslag til Rådets direktiv om ind førelse af en afgift af C02-emissioner og af energi, KOM(95) 172 endelig udg. af 10. maj 1995.
European Commission (1995): 'Amended proposal for a Council directive introducing a tax on carbon dioxide emissions and energy', COM(95) 172 final, 10 May.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1996): Et fælles momssystem. Et program for det indre marked, KOM(328) endelig udg. af 22. juli 1996.
European Commission (1996): 'A common system of VAT — A programme for the single market', COM(328) final, 22 July.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1997c): Forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter, KOM(97) 30 endelig udg.
European Commission (1997c): 'Proposal for Council directive on restructuring the Community framework for the taxation of energy products', COM(97) 30 final.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1997d): Handlingsplan for det indre marked.
European Commission (1997e): 'A package to tackle harmful tax competition in the European Union', COM(97) 564 final, 5 November.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1997e): »En pakke til tackling af skadelig skattekonkurrence i Den Europæiske Union«, KOM(97) 564 endelig udg. af 5. november 1997.
European Parliament (1984): 'Draft Treaty establishing the European Union', Rapporteur A. Spinelli, February.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1998): Forslag til Rådets direktiv om sikring af en reel minimumsbeskatning af renteindtægter fra opsparing i Fællesskabet, KOM(1998) 295 endelig udg. af 4. marts 1998, og EFT C 212 af 8. juli 1998.
European Parliament (1990): 'Interim report of the Committee on Budgets on the financing of the European Community', Rapporteur Joan Colom I Naval, A3-0317/90.
Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991, om tilføjelse til det fælles merværdiafgiftssystem og om ændring, med henblik på afskaffelse af de fiskale grænser, af direktiv 77/388/EØF, EFT 376 af 31. december 1991. Courchene, T. (1993): »Reflections on Canadian Federalism: Are there Implications for European Economic and Monetary Union?«, in Commission of the European Communities (1993b). De Grauwe, P. and L. Papademos (ed.): The Euro pean Monetary System in the 1990s, CEPS and Bank of Greece, Longman. Devereux, M. and M. Pearson (1989): Corporate Tax Harmonisation, Institute of Fiscal Studies Report Series nr. 35, Institute of Fiscal Studies, London. Devereux, M. (ed., 1996): The Economics of Tax Policy, Oxford University Press. Drèze, J. and E. Malinvaud (1994): »Growth and Employment: The Scope for a European Initiative«, in Commission of the European Communities (1994b). Ecofin Council (1997): Conclusions of the Ecofin Council Meeting on 1 December 1997 Concerning Taxation Policy, Official Journal of the Euro pean Communities 98/C 2/01. European Communities Court of Auditors (1998): »Bilan du Système des Ressources Fondées sur la TVA et le PNB«, draft, Spring. European Parliament (1984): »Draft Treaty Establishing the European Union«, Rapporteur A. Spinelli, February. European Parliament (1990): »Interim Report of the Committee on Budgets on the Financing of the European Community«, Rapporteur Joan Colom I Naval, A3-0317/90. European Parliament (1994): »Draft Report on a New System of Own Resources for the European Union«, Rapporteur Horst Langes, Committee of Budgets, A3-0000/94.
European Parliament (1994): 'Draft report on a new system of own resources for the European Union', Rapporteur Horst Langes, Committee of Budgets, A3-0000/94.
Budgetbalancebegrebet og beregning af budgetbalancerne
received have often limited meaning in appreciating the 'benefit' resulting from such pay ments.
Budgetbalancer er på trods af deres besnærende enkelhed vildledende eller i hvert fald utilstrækkelige, hvis man ønsker at gøre op, hvad en medlemsstat har ud af EU-medlem-skabet.
To calculate budgetary balances it is necessary to make assumptions about four main issues:
Kommissionen har igen og igen advaret mod en sådan for enklet og vildledende metode, som ikke viser den reelle balance mellem fordelene og ulemperne ved at være med i EU 2).
D the items to be included in the calculation of the payments made by the Member States to the EU budget;
I dette bilag gennemgås metodeproblemerne i forbindelse med beregningen af budgetbalancerne kort.
D the items to be included in the calculation of the expenditure made by the EU in each Member State;
Budgetstrømmene viser ikke alle de fordele, som EU-medlemskabet giver. EU-medlemska-bet, der medfører fordele af både finansiel og ikke-finansiel art såvel som forpligtelser, har en ikke-økonomisk dimension, der i betydning langt overskygger de rent økonomiske aspekter. Eksempelvis kan fordelene ved at forfølge fælles mål, såsom liberalisering af handelen og europæisk økonomisk integration, ikke bedømmes alene på grundlag af budget strømme.
Expenditure made by the European Union in the Member States must, by definition, be lower than total EU expenditure.
Desuden kommer udbetalinger fra budgettet ikke kun modtagerne til gode, men gavner også andre medlemsstater gennem modsatrettede strømme.
In addition, there are some minor items which, for practical considerations, are also almost impossible to allocate to individual Member States (e.g. transfers relative to the Union's share in the European Investment Fund capital, mission expenditure by EU officials).
Typiske eksempler herpå er strukturfondene og de eksterne udgifter, hvor gennemførelsen af projekter ofte giver anledning til køb af varer og tjenesteydelser i andre medlemsstater.
The remaining expenditure is usually referred to as allocated expenditure (2) and represents around 94% of total expenditure.
Der er mindst tre grunde til, at budgetbalancer, der beregnes på den traditionelle måde, ikke giver et præcist billede af fordelene ved EU-medlemskabet:
D the use of cash versus accrual data (with the problem of how to account for the carry-over of the unspent balances from previous years);
Det, begrebet specifikt skal angive, er forskellen mellem bidrag til og indtægter fra EU-budgettet.
Whereas there is a broad consensus on the exclusion of the items just mentioned, views
D For det første viser budgetbevægelserne ikke de positive eksterne effekter, der følger af EU's politikker.
D the possibility of adjusting the resulting set of budgetary balances so that they sum to zero.
2) Disse spørgsmål blev nøje gennemgået i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1997): »Budgetbidrag, EU's udgifter, budgetbalance og medlemsstaternes forholdsmæssige velstand«, som formanden for Kommissionen, Jacques Santer, fremlagde for Rådet (Økofin) den 13. oktober 1997.
(') Through the tortuous way of initially calculating the share on the pre-1988 VAT mechanism and subsequently adding or deducting the change with respect to the present mechanism (the socalled 'advantage to the UK of the new system'; see Annex 4).
') Dette afsnit er hovedsagelig baseret på de argumenter, der blev fremsat i el Økofin-dokument fra 1997; se Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1997): op. cit., fodnote 2, del 4, s. 7-9.
(2) The definition of allocated expenditure for the UK rebate is established in 'Method of calculation, financing, pay ment and entry in the budget of the correction of budget ary imbalances in accordance with Articles 4 and 5 of the Council decision on the system of the Communities' own resources', Council of the European Union, 5455/94, 9 March 1994, Chapter IV.2.
D For det andet er det ofte svært at identificere, hvem der i sidste ende nyder godt af EU's udgiftspolitikker. For eksempel kan udgifter til eksportrestitutioner under den fælles land brugspolitik registreres som udbetalt til den medlemsstat, som varerne eksporteres fra,
On payments to the EU budget an assumption must be made concerning the most appropriate treatment of customs and agricultural duties (traditional own resources — TORs).
d) muligheden for at tilpasse det sæt af bud getbalancer, man når frem til, så de sammenlagt udgør nul.
The definition of budgetary balance used in the calculation of the UK rebate eliminates the problem of the unspent surpluses.
mens de endelige modtagere er producenter i andre medlemsstater; forskningsudgifterne, hvor multinationale konsortier f.eks. anmoder om, at EU's udbetalinger foretages til ét af medlemmerne af konsortiet eller til en bank konto i Belgien eller Luxembourg, medfører lignende vanskeligheder.
Since the calculation of the balance is based on the difference between the share in contributions to the EU budget and the share in EU expen­diture multiplied by the total amount of EU expenditure, the calculation implicitly assumes that every year the sum of all payments to the EU budget is identical to the amount of EU expenditure.
Med hensyn til indbetalingerne til EU's budget må man tage stilling til, hvilken behandling af told og landbrugsafgifter (traditionelle egne indtægter) der er mest hensigtsmæssig.
differ on the need to make other adjustments. The most contentious issue is the inclusion of administrative expenditure.
Der er afgjort gode argumenter for at udelukke dem helt fra beregningerne, da disse bidrag er et resultat af fælles politikker, og de typisk tilhører et højere myndighedsniveau og ikke den region eller stat, som opkræver dem.
The arguments for its exclusion rest on the non homogeneity of EU expenditure mentioned at the beginning of this annex.
Selv om dette måske formelt er korrekt, foretrækkes det ofte at finde en måde, hvorpå man kan medregne dem, så beregningen afspejler den faktiske situation med et afbalanceret budget.
The subset of allocated expendi­ture which excludes administrative expenditure is called in the EU terminology operational allocated expenditure (') and is computed excluding the items found in Part A of the EU budget and spending of other EU institu­tions.
Medregningen kan enten foretages på grund lag af de faktiske pengestrømme eller ved at omfordele det samlede provenu af de traditionelle egne indtægter på hver enkelt medlemsstat efter en given nøgle (f.eks. efter deres andel af EU's BNI).
The definition of budgetary balance measured by this concept of expenditure is called operational budgetary balance.