natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Målet med disse såkaldte lokale initiativer er at levere serviceydelser på områder, hvor behovet ikke opfyldes, fordi de sociale ydelser er forringet, nogle gange på grund af nedskæringer i det offentlige forbrug.
and welfare services, sometimes due to reductions in public expenditure.
Disse initiativer, der fokuserer på udvikling og job skabelse, er ikke begrænset til sociale ydelser, men omfatter også fritids- og turismerelaterede serviceydelser og nogle gange også forretningsrelaterede serviceydelser.
These initiatives, focused on development and job creation, are, however, not restricted to social services, but they also extend to leisure-related and tourism-related services and, sometimes, to business-related services as well.
Barrierer for nystartede virksomheder
Large country differences exist, as shown in Figure 7.
Når man tager både for dele og ulemper i det indre marked i betragtning, er der en tredjedel af SMV'erne, der — alt andet lige — ser flere fordele end ulemper.
Finland, Iceland and Ireland are very positive with six to eight times more positive enterprises than negative ones.
Til sammenligning er der en tiendedel, der ser flest ulemper.
Relatively negative are France, Austria and Luxembourg with a factor less than two.
Store SMV'er, virksomheder med eksport og hurtigtvoksende virksomheder har en mere positiv holdning end andre SMV'er.
In Greece more SMEs per ceive more disadvantages than advantages.
Det Europæiske Observationscenter for SMV eksport ved at forberede euroens indførelse.
SMEs in the European single market
Der er store forskelle fra land til land som vist i figur 7.
Perception of the single market by SMEs
Kun 4 % af virksomhederne uden ansatte har lavet denne analyse, mens ca. 35 % af mellem store virksomheder har gjort det. Den samme tendens er blevet registreret for andelen af virksomheder, der har lagt en detaljeret strategiplan for overgangen til euroen.
Since the previous report of the European Observatory for SMEs, significant progress towards improving the functioning of the single market and making it a reality for citizens and business has been achieved by the single market action plan.
De fire største fordele, SMV'er forbinder med det indre marked, er et større salgsmarked, nemmere internationalt samarbejde, indførelse af euro en og større ¡nputmarked. De to største ulemper, som SMV'er oftest anfører er: større konkurrence og flere regler.
On average, the four major advantages associated with the single market by SMEs are: larger selling market, simplified international cooperation, the introduction of the euro and larger markets for inputs.
Højere produktionsomkostninger og omkostninger i forbindelse med ind førelsen af euroen nævnes også.
Higher production costs and the costs of introducing the euro are also mentioned.
Mindre end en femtedel af SMV'erne forventer en negativ effekt af euroen som vist i figur 8.
Chapter 11 of the report examines the perception of the single market by SME entrepreneurs.
Virksomheder, som har lavet en detaljeret analyse af effekterne af euroen på deres virksomhed, er kommet frem til en mere positiv konklusion end dem, som ikke har under søgt effekterne.
Considering both advantages and disadvantages of the single market, one third of SMEs see, on balance, more advantages compared with just one tenth that see more disadvantages.
Undersøgelsen viser, at en tredjedel af virksomhederne uden ansatte og tre fjerdedele af de mellemstore virksomheder allerede har overvejet konsekvenserne af euroen. Andelene forventes at stige støt indtil 2001.
On this issue, the analyses revealed that one third of the enterprises without employees and three quarters of the mediumsized enterprises have already considered the consequences of the euro.
Andelen af SMV'er, der allerede er ovegået eller har planer om at overgå til euro, vil stige fra et lavt niveau i 1999 til mere end 90 % i 2002 i lande med euro og til omkring 50 % i slutningen af 2002 i lande uden euroen som møntfod.
The share of SMEs that are or plan to be fully euro-compatible, increase from a
Antallet af internationale forretningsforbindelser rapporteret af SMV'er er stadig stigende.
Larger SMEs, exporting and fast growing enterprises are more positive than other SMEs.
25 % af alle og mere end halvdelen af de mellemstore virksomheder rapporterer en sådan stigning.
More than half of the SMEs do not recognise any
Figur 7 Sammenhængen mellem andelen af SMV'er, der hovedsageligt ser fordele, og andelen, der hovedsageligt ser ulemper ved det indre marked, fordelt på lande fra det mest positive til det mest negative
Figure 7 The relation between the share of SMEs seeing mainly advantages and the share of SMEs seeing mainly disadvantages of the single market, countries ranked from positive to negative
Kilde: ENSR's virksomhedsundersøgelse 1999.
Source: ENSR Enterprise Survey 1999
En komparativ analyse af vækst i omsætning
An analysis was made of the competition SMEs encounter from enterprises from within their own country, elsewhere in western Europe and elsewhere in the world.
Hvis virksomhederne inddeles i fem kategorier fra virksomheder med hurtigt svindende omsæt­ning til virksomheder med hurtigt voksende omsætning, viser det sig, at eksportører oftest befinder sig i de hurtigt voksende og hurtigt svindende grupper (20 til 25 % af virksomheder med eksport), hvorimod gruppen med en stabil omsætning kun har 7 % eksport.
The share of SMEs having made a detailed analy­sis of the impact of the euro on their business increases with enterprise size from only 4 % of the enterprises without employees to about 35 % of the medium­sized enterprises.
Eksport synes at give flere omvæltninger i omsætningsudvik­lingen i løbet af årene.
The same trend has been recorded with regard to the share of enter­prises having designed a detailed strategy to deal with the changeover to the euro.
Der findes også en forbindelse mellem virksom­hedens opfattelse af indførelsen af det indre marked og omsætningens vækstrate.
Less than one fifth of the SMEs expect a negative impact of the euro, as shown in Figure 8. The share of enterprises expecting positive effects increases from just over 20 % for enterprises with­out employees to over 45 % for medium­sized enterprises.
Hurtigt voksende virksomheder har en mere positiv holdning over for det indre marked.
Enterprises which did make a detailed analysis of the effects of the euro on their business come to a more positive conclusion than the enterprises which did.
Det blev undersøgt, hvilken konkurrence SMV'erne møder fra virksomheder fra deres eget land, fra virksomheder i Vesteuropa og i resten af verden.
If enterprises are ranked in five classes ranging from fast shrinking to fast growing turnover, it shows that exporters are mainly found in the fast growing and fast shrinking groups (20 to 25 % of enterprises exporting), whereas in the group with stable turnover only 7 % export.
Undersøgelsen viste, at for hver form for konkurrence viser der sig det samme mønster: jo større SMV'en er, jo højere er sandsynligheden for, at den oplever stigende konkurrence. Specielt den indenlandske konkurrence er stigen­de.
Export seems to be related to more turmoil in develop­ment of turnover over the years.
Virksomheder med eksport melder om sti­gende konkurrence hovedsageligt fra internatio­nale virksomheder, hvorimod virksomheder uden eksport oplever en stigning i konkurrence fra indenlandske virksomheder.
A relation exists also between the enterprise's perception of the single market programme and the growth rate of its turnover. Fast growing enterprises do have a more positive opinion of the internal market.
Figur 8 Forventet effekt af euroen på forretningsaktiviteter, fordelt på virksomhedsstørrelse (procentdel af SMV'er)
Figure 8 Anticipated effect of euro on business, by enterprise size (percentage of SMEs)
■ Lille negativ effekt
■ Small negative effect
Det Europæiske Observationscenter for SMV Sjette rapport, sammendrag
The European Observatory for SMEs
HANDLINGSPLAN TIL FREMME AF IVÆRKSÆTTERÅNDEN & KONKURRENCEEVNEN EUROPA-KOMMISSIONEN
ACTION PUN TO PROMOTE ENTREPRENEURSHIP AND COMPETITIVENESS
HANDLINGSPLAN TIL FREMME AF IVÆRKSÆTTERÅNDEN & KONKURRENCEEVNEN Page 4
Page 4
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Cataloguing data can be found at the end of :his publication.
Adgang til forskning og innovation
Accessio research and innovation
Bedre offentlig administration
Better public administration
Bedre beskæftigelses- og arbejdsforhold
Improve employment and working conditions
Fremme af iværksætterånden og innovation er blevet et vigtigt led i EU's erhvervspolitik.
Promoting entrepreneurship and innovation has moved centre stage in European enterprise policy.
Et erhvervsklima, der begunstiger etablering og udvikling af nye virksomheder og sektorer, er en vigtig forudsætning for at kunne forbedre europæisk erhvervslivs konkurrenceevne.
The creation of a business environment that encourages the creation and growth of new businesses and new sec tors is a key to improving the competitiveness of Europe's economy.
Nyetablerede og små virksomheder er den største kilde til forandring.
New and small businesses are the major agents of change.
De skaber også flest nye arbejdspladser.
They are also the major source of job creation.
Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør mere end 99 % af alle virksomheder. Derfor kan foranstalt ningerne under denne handlingsplan også bidrage til at tackle de udfordringer, der drøftes i forbindelse med europæisk erhvervslivs konkurrenceevne i den globale økonomi.
As small and medium-sized enterprises (SMEs) make up more than 99 % of all our enterprises, the measures in the action plan presented here will also help to respond to the challenges identified within the debate on the competitiveness of the European economy in the face of globalisation.
Handlingsplanen er koncentreret om de aspekter, der er af størst betydning for SMV'er, dvs. nye tilgange til almen uddannelse, erhvervsuddannelse og på arbejdspladsen, lettere adgang til finansiering og innovation samt bedre offentlig administration.
The action plan concentrates on the aspects which are most important to SMEs; that is new approaches in edu cation, training and the workplace, easier access to finance and innovation, and better public administration.
Det er mit håb, at denne folder vil øge kendskabet til den brede vifte af foranstaltninger, der i de kommende år skal træffes for at fremme iværksætterånden og forbedre konkurrenceevnen i hele Europa.
I hope this publication will raise awareness about the wide range of measures to be implemented over the next few years in order to stimulate an entrepreneurial spirit and promote competitiveness throughout Europe.
Kommissionsmedlem med ansvar for erhvervspolitik
Commissioner responsible for enterprise policy
» Vi bevæger os i retning af et iværksættersamfund, og Der er i handlingsplanen fastsat en tidsramme for, alligevel er mange af vores antagelser og praksiser hvornår foranstaltningerne skal indledes.
We are moving towards an entrepreneurial society, ures shall take.
Den baseret på forældede økonomiske strukturer og står konkrete form kan medlemsstaterne dog selv afgøre.
This takes account of the fact that yet so many of our assumptions and practices reflect national approaches to fostering entrepreneurship the old economic structures and particularly hinder differ considerably.
navnlig i vejen for oprettelse af nye virksomheder.
Consultation between the the creation of new enterprises.
På den måde tages der hensyn til, at der er stor
It is, therefore, time Member States will be facilitated through the con­ that wc moved from merely talking about the impor­ certed action programme.
Det er derfor på tide, at vi i stedet for blot at tale om, forskel mellem, hvordan de enkelte medlemsstater hvor vigtigt det er, at små virksomheder har det fremmer iværksætterånden.
tance of having the right environment for small busi­ nesses to putting the needs of enterprise at the cen­The Commission will prepare regular reports to keep tre ofpolicy-making. policy-making.
Hvad der først og fremmest er påkrævet nu, er et
everybody informed of the progress made in imple­ menting the individual measures contained in the
Det skal handlingsplanen.
Above all, what is required now is a concerted politi­action plan.
Der vil også - i samarbejde med desuden være handling, der ikke kun sætter virksomhederne - blive foretaget en uafhængig eval foranstaltningerne ¡gang, men sørger for, at de vigtig uering af fremskridtene.
An independent evaluation of progress cal effort to bring about action at all levels in the involving the business community will also be made.
Kommissionen og ste af disse gennemføres sammenhængende og kon medlemsstaterne vil udvikle metoder til at måle hand sekvent.« lingsplanens indvirkning, så det bliver muligt at udpege de mest succesrige og effektive foranstalt
European Union: Community, national and local. And, The Commission and the Member States will estab­ this must be action that not only initiates progress, lish means for measuring the impact of the action but sees that the principal measures are carried plan so that the most successful and efficient meas­ ures can be identified and information about good through coherently and consistently.
Sådan lød et af hovedbudskaberne fra BEST-task- ninger og formidle bedste praksis.
practice can be disseminated.
forcen for forenkling af erhvervsklimaet (Business
This was one of the key messages of the business environment simplification task force (BEST). The
Ministerrådet Vi hører gerne, hvad De mener om de fremskridt, der vedtog den 29. april 1999 handlingsplanen, som gøres med at fremme iværksætterkulturen i Deres tager hensyn til mange af BEST-taskforcens prio land og i EU som helhed.
It brings together for the information please contact us at: first time all policy fields that impact on entrepre­ neurship and enterprises under one umbrella.
Yderligere oplysninger kan riterede konkrete anbefalinger.
While the action plan sets a time-frame within which
For første gang har fås ved henvendelse til: man i én enkelt handlingsplan samlet alle politikom råder, der påvirker iværksætterkulturen og virk somhederne.
Directorate-General for Enterprise European Commission
University Entrepreneurship-programmet til fremme af iværksætterånden tilbyder studerende iværksættermoduler som led i undervisningen. I studieåret 1996/1997 deltog der hen ved 1 000 studerende fra syv skotske universiteter. Resultatet kan sammenfattes som følger (1):
The university entrepreneurship programme offers students entrepreneurship modules as part of their courses.
82 % af de studerende var positive over for en løbebane som iværksætter
82 % of students who took part reported a positive attitude towards entrepreneurship as a career;
78 % mente, at de havde erhvervet de fornødne kundskaber og færdigheder til at kunne etablere deres egen virksomhed
78 % said the course had given them the knowledge and skills needed to start a business;
68 % ville, når de havde fået nogle års erhvervserfaring, etablere deres egen virksomhed
68 % said they intended to start their own businesses after working for a few years;
• kun 14 % var ikke interesseret i at etablere deres egen virksomhed.
• only 14 % said they had-no interest in starting a business.
or at der kan skabes et stærkt og dynamisk erhvervsliv, må vi allerførst fremme initiativrigdom, udvikle en nytilgang til risikovilje og erkende, at man også kan drage nyttig lære af fejltagelser.
In order to create a strong and vibrant business community we have to start by developing a spirit of enterprise, and a different approach to risk-taking as well as a recognition of the value of failure as a learning experience.
Der er i dag ikke mange, der overvejer eller er rede til et
At present, most people do not think of, and are not prepared for an enterprising life.
F liv som iværksætter. I det traditionelle skolesystem lærer unge, hvordan man gengiver fakta og søger et job som lønmodtager.
The educational system traditionally teaches young people to reproduce facts and to look for work as an employee.
Iværksættere har derimod brug for undervisning, der formidler holdninger og færdigheder som selvmotivation, kreativitet og evnen til at se nye muligheder og tackle uvished.
Entrepreneurs, in contrast, need an edu cation which gives them attitudes, and skills such as self-motivation, creativity, opportunity seeking and the ability to cope with uncertainty.
Europa har et grundlæggende kulturelt problem: I de nationale uddannelsessystemer lægges der alt for lidt vægt på dette indhold i undervisningen — det gælder både folkeskolen, gymnasiet og universitetet.
There is a fundamental cultural problem in Europe in that these concepts and skills are not sufficiently present in national education systems either at primary, secondary or university level.
Problemet er også, at de færreste lærere er uddannet til at formidle initiativlyst.
There is also the problem that most teachers have not been trained to teach enterprise.
Medlemsstaterne vil drøfte følgende spørgsmål ('):
The Member States will look into the following issues ('):
I Hvordan kan iværksætterånden fremmes op gennem uddannelsessystemet lige fra folkeskole til universitet og tekniske læreanstalter?
> How to promote entrepreneurship through the education system from primary school through to university and technology colleges. Í How SMEs can work with schools and universities to achieve this and to make sure that the skills needed in business are taught.
I Hvordan kan man fremhæve iværksætteråndens vigtige og nyttige rolle i samfundet, f.eks. gennem priser for succesrige og innovative iværksættere og kampagner i medierne?
> How to highlight the role and benefit of entrepreneurship in society, e.g. through awards for successful and innovative entrepreneurs and media campaigns. The Commission will:
* uddele en pris for unge europæiske iværksættere — første gang i 2000
> Award a European young entrepreneurs prize for the first time in 2000. Í Support pilot actions to demonstrate to students that they can become entrepreneurs them selves.
Aktionerne under handlingsplanen skal indledes inden udgangen af 1999. Denne frist gælder både for Kommissionen og medlemsstaterne.
The deadline for launciing actions included in the action plan both for the Commission and the Member States is end-1999.
En lang række aktioner er allerede indledt.
A considerable number of actions are already ongoing.
På spørgsmålet om, hvorfor de ikke deltager i uddannelseskurser, svarede 51 % af de unge iværksættere, at de ikke fandt kvaliteten af kursustilbuddet overbevisende.
Asked what kept them from participating in training courses 51 % of young entrepreneurs replied that they were not convinced of the quality of the courses on offer.
44 % mente ikke, at der blev udbudt nogen relevante kurser (').
44 % said there were no suitable courses on offer (').
Om ti år vil 80 % af den teknologi, vi anvender i dag, være forældet og erstattet med ny og mere avanceret teknologi.
In 10 years' time 80 % of the technology we operate today will be obsolete, and replaced by new, more advanced technologies. By that time, 80 % of the workforce will be working on the
Dermed vil 80 % af arbejdsstyrken have en almen uddannelse og erhvervsuddannelse, der er mere end ti år gammel (2).
2 basis of formal education and training which is more than 10 years old (
Hurtigt voksende virksomheder investerer 67 % mere tid i at uddanne medarbejderne end langsomt voksende virksomheder (3).
Fast growing companies invest 67 % more time in training their workers than slow growth
Grønbog om modernisering af tilrettelæggelsen af arbejdet. Europa-Kommissionen, 1997. Entrepreneurship in the Netherlands. EIM, 1999.
Green Paper on the modernisation of work organisation, European Commission, 1997.
or at kunne holde trit med de nye udfordringer i et erhvervsklima, der hurtigt kan forandre sig, må både iværksættere og medarbejdere løbende tilpasse og forbedre deres færdigheder.
In order to keep up with the new challenges posed by a fast changing business environment, entrepreneurs need to adapt and upgrade their skills and the skills of their employees.
Enhver, der overvejer at etablere sin egen virksomhed, har specielt behov for kurser i virk­somhedsledelse og adgang til efter­ og videreuddannelse, så længe virksomheden eksisterer.
Those preparing to start up a business need special training for the management of a business, and access to continuous training throughout the whole lifespan of an enterprise.
I de eksisterende kursusprogrammer er der imidlertid ikke taget nok hensyn til de behov, der er typiske for iværksættere og ansatte i SMV'er, fordi kurserne som oftest udvikles af større fir­maer.
However, the current training programmes on offer do not sufficiently take account of the special needs of both entrepreneurs and of people who work in SMEs because courses tend to be developed for large firms.
Undervisningsmetoderne er for akademiske og skemaerne alt for ufleksible.
Training methods are too academic and timetables are too inflexible.
Desuden er iværksættere ofte selvlærte og derfor ikke klar over, hvor vigtig efter­ og videreud­dannelse er for virksomheden.
Moreover, entrepreneurs, often self-trained, do not realise the importance of training for their business.
Det er nemlig afgørende for at kunne tackle de udfordringer, der følger med nye teknologier og produktionsprocesser, og forbedre virksomhedens markedsstilling.
Training is crucial for coping with the new challenges arising from new developments in technology and production processes and to improve the competitive position of their businesses. nesses.
For at sætte en forandring i gang på dette område vil medlemsstaterne undersøge mulighe­den for at ('):
): t Develop more tailored entrepreneurship courses in the public and private sector.
> udvikle bedre afstemte iværksætterkurser i den offentlige og private sektor > justere undervisningsplanerne i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, så de passer bedre til SMV'er og deres medarbejdere ♦ fremme undervisningstiltag, bl.a. gennem skattefordele.
> Adapt training curricula so that they are better suited to SMEs and their employees in co operation with the social partners. I Promote incentives to undertake training, including fiscal benefits.
I etablere et europæisk net for erhvervsuddannelse (Business Education Network of Europe — BENE), som skal koble de institutioner sammen, der er specialiseret i uddannelse af iværk­sætteraktiviteter, og derved fremme udveksling af bedste praksis i hele Europa; den forbedrede adgang til oplysninger om uddannelsestilbuddet kommer virksomhederne til gode
> Set up BENE — the business education network of Europe. This will link up institutions specialised in entrepreneurial training to stimulate the exchange of best practice throughout Europe. Businesses will benefit through better access to information on training courses. > Ensure that SMEs are involved more closely in the implementation of its training programmes, in particular Leonardo. The deadline for launching actions included in the action plan both for the Commission and the Member States is end-1999.
Manglen på langsigtet finansiering bliver stadig betragtet som en stor begrænsning for virk somhedernes ekspansionsplaner efterfulgt af finansieringsomkostningerne (1),
Shortage of long-term finance is still considered to be a major long-term constraint on expansion plans for businesses followed by the cost of finance (1).
I Europa har 51 % af virksomhederne kortfristede lån — overfor 26 % i USA (
In Europe 51 % of businesses have short-term loans compared to 26 % in the USA (
25 % af al insolvens skyldes, at kunderne overskrider betalingsfristen (
In all, 25 % of insolvencies are due to the late payment of invoices by customers (
Det reelle tal er dog muligvis så højt som 1 000 000 —med årlige investeringer på op mod 65 mia. EUR (").
The number of potential business angels could be as high as 1 000 000 who could invest up to EUR 65 billion per year (4).