natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Papainprotease, i modsætning til mange andre enzymer, viser optimal aktivitet ved 5070°C; denne optimale aktivitet er betydelig større end den ved omgivelsestemperatur,
Papain protease, unlike many other enzymes, has its optimum activity at 50-70°C, this optimum activity being considerably higher than that at ambient temperature.
Den traditionelle modning af kød i dage eller uger medfører frigørelsen af naturligt indhold af proteaser, der - ligesom papain - nedbryder proteiner.
Traditional ageing of meat by storing over days/weeks involves the release of intrinsic proteases which, like papain, also degrade proteins.
Komitéen overvejede spørgsmålet, om papain-behandlet kød kan være mere modtagelig for mikrobielt fordærv.
The Committee considered the question of whether meat treated with papain may be more susceptible to microbial deterioration.
Forhøjet proteinnedbrydning gennem papain øger indholdet af opløselig nitrogen i kødet, hvilket kan stimulere mikrobiel vækst, hovedsagelig af bakterieslægterne med stort næringsstofbehov.
Enhanced protein degradation by papain increases soluble nitrogen content of meat which may stimulate microbial growth, mainly of those bacterial genera with high nutritional requirements.
I én undersøgelse blev der ikke fundet signifikante forskelle mellem bakterietal af overfladeprøver af papain-mørnede mørbradbøffer og kontrolbøffer.
In one study, no significant differences were found between bacterial counts of surface samples of papain tenderised sirloin strip steaks and counts of control steaks.
Dog var det indre kødvæv af papain-mørnede bøfstykker hyppigt kontamineret med bakterier, mens alle prøver af kontrolbøfstykker var bakteriefrie (Anonym, 1961).
However, the internal meat tissue of papain tenderised beef cuts was frequently contaminated with bacteria whereas all samples of control beef cuts were free from bacteria (Anonymous, 1961).
Det er eksperimentelt bevist, at den dårlige holdbarhed af papain-mørnet kød er associeret med dyb penetration af bakterier (Thomas 1966).
It has been shown experimentally that poor keeping quality of papain tenderised meat was associated with deep penetration of bacteria (Thomas, 1966).
Fordærvelsesproblemer med denne art kød blev iagttaget efter forholdsvis korte lagringsperioder (Hudson og Roberts 1974).
Spoilage problems with this type of meat were experienced after relatively short periods of storage (Hudson & Roberts, 1974). Formation of biogenic amines in fermented sausages is well documented (Eitenmiller et al. 1978; Eerola et al. 1993).
Tilføjelse af en proteinase udefra til ingredienserne af tørfermenterede pølser forhøjede dannelsen af frie aminosyrer, og den større mængde af substrat i pølser med tilføjet proteinase, der er til rådighed for decarboxylase-aktiviteten af den mikrobielle flora, resulterede i en stigning af tyramin-indholdet på op til det nidobbelte sammenlignet med kontrolpølser (Diaz et. al. 1993).
Addition of an exogenous proteinase to the ingredients of dry fermented sausages enhanced the formation of free amino acids, and the higher amount of substrate in sausages with added proteinase available for the decarboxylase activity of the microbial flora resulted in an increase of up to nine-fold in tyramine content compared to that found in control sausage (Diaz et al. 1993).
Hvis papain-mømet kød benyttes til fremstilling af fermenterede kødprodukter, som pølser, salami etc., er det sandsynligt, at der vil optræde en stigning i mængden af biogene aminer, der dannes.
If papain-tenderized meat is used for the preparation of fermented meat products, such as sausages, salami, etc., an increase in the amount of biogenic amines formed seems likely to occur.
Komitéen overvejede også spørgsmålet, om kød, der er behandlet med papain, men ellers uforarbejdet, kunne give anledning til sundhedsmæssig bekymring p.g.a. nedbrydning af proteiner.
The Committee also considered whether meat treated with papain but otherwise unprocessed could give cause for health concern with respect to degradation of proteins.
Da papain nedbryder proteiner til komponenter, der også er produkter af normal fordøjelse, mener Komitéen imidlertid ikke, at forbruget af papain-behandlet kød kan give grund til bekymring i denne forbindelse.
However, since papain degrades proteins to components which are also products of normal digestion, the Committee does not consider that the consumption of meat treated with papain would give any reasons for concern in this respect.
Mens Komitéen erkender, at overvejelser m.h.t. dyreværn, organoleptisk kødkvalitet og passende forbrugeroplysning er relevante faktorer, der skal tages hensyn til, falder disse ikke indenfor Komitéens område og bør behandles af andre, relevante institutioner.
While the Committee recognises that considerations of animal welfare, organoleptic meat quality and appropriate consumer information are relevant factors to be considered, they do not fall within the remit of the SCF and should be considered by other relevant bodies.
Komitéen bemærkede, at de nuværende regler kræver, at mørnet kød ikke kan markedsføres som frisk kød, og at kød af denne type bør deklareres korrekt.
The Committee noted that present rules would require that tenderised meat could not be marketed as fresh meat and that such meat should be properly labelled.
Hvis anvendelsen af injiceret papain som kødmørner autoriseres, vil Komitéen henlede Kommissionens opmærksomhed på ønskværdigheden af klar deklaration, således at forbrugere, der er blevet allergiske overfor papain, har mulighed for at undgå papain-behandlet kød.
If the use of injected papain as a meat tenderiser is authorised, then the Committee wishes to draw to the attention of the Commission the desirability of explicit labelling so that consumers who have acquired an allergy towards papain have an opportunity to avoid papain-treated meat.
Ud fra det generelle princip, at enzymer, der er afledt af normale levnedsmiddelråvarer, kan betragtes som sundhedsmæssigt uproblematiske, og ud fra manglen på rapporter om skadelige virkninger af enzymerne bortset fra meget få lejlighedsvise tilfælde af allergiske reaktioner, betragter Komitéen anvendelsen af papain som kødmørner, brugt i bedøvede og aflivede (ved overrivning af den forlængede marv) dyr inden afblødning, som acceptabel ud fra et synspunkt, der vedrører sikkerheden af papain som sådan, under forudsætning af, at de almindelige bestemmelser i Komitéens retningslinier om enzymer (CEC 1992) overholdes.
Given the general principle that enzymes derived from normal food sources may be considered as posing no health problems, and the lack of reports of adverse effects of the enzyme other than very occasional cases of allergic reactions, the Committee considers the use of papain as a meat tenderiser, administered to stunned and pithed animals before bleeding, is acceptable from the point of view of the safety of papain per se, provided the general provisions in the SCF guidelines on enzymes (CEC, 1992) are followed.
Den bakteriologiske sikkerhed af anvendelsen af papain-injektion i kød som kød-mørnende proces bør bekræftes af pilotforsøg under forskellige betingelser, der repræsenterer faktiske hygiejniske forhold i slagtehuse i EU's forskellige medlemslande.
The bacteriological safety of the use of papain injection into beef as a meat tenderising procedure should be confirmed by pilot testing under different conditions, representative of actual hygienic conditions of slaughterhouses in the different member states of the EU.
Sikkerheden af papain-behandlet kød til fremstilling af fermenterede kødprodukter, i forbindelse med spørgsmålet om dannelsen af biogene aminer, bør ligeledes bekræftes gennem sammenligning med de samme produkter fremstillet af ubehandlet kontrolkød.
The safety of the use of papain-treated meat in the manufacture of fermented meat products with regard to the formation of biogenic amines should also be confirmed by comparison with the same products made from control untreated meat.
1997 — VIII, 88 s. — 16,2 χ 22,9 cm Serie: Levnedsmiddelvidenskab og ­teknik ISBN 92­827­9577­2 Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 17
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 1997 — Vni, 88 pp. — 16.2 χ 22.9 cm Food science and techniques series ISBN 92-827-9580-2 Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 17
Nærværende rapport omhandler: — Kaustisk sulfiteret karamel — Ammonieret karamel som levnedsmiddelfarve — Camaubavoks — Coumarin — Di­2­ethylhexylphthalat — Di­2­ethylhexyladipat — 3­monochlorpropan­l,2­diol — Polyethylenglycol 6000 — Neutronscanningsanlæg — Isoascorbinsyre — Acetyleret oxideret stivelse — Cadmium — Visse estere i plastmaterialer beregnet til at komme i kontakt med levnedsmidler — Papain fra papayafrugt (Carica papaya) anvendt som kødmørner.
The present report deals with opinions on: — Caustic sulphite caramel — Ammonia caramel — Carnauba wax — Coumarin — Di-2-ethylhexylphthalate — Di-2-ethylhexyladipate — 3-monochloro-propane-l,2-diol (3-mcpd) — Polyethyleneglycol 6000 — Neutron scanning (interrogation) devices — Isoascorbic acid — Acetylated oxidized starch — Cadmium — Esters used in plastics for food contact applications — Papain from papaya fruit used as a meat tenderizing agent
Videnskabelige Komité for Levnedsmidler
the Scientific Committee for Food
Levnedsmiddelvidenskab og -teknik
European Commission food science and techniques
Rapport fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om: Bivirkninger af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser
Report of the Scientific Committee for Food on: Adverse reactions to food and food ingredients
Udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om: Mineralske og syntetiske kulbrinter
Opinion of the Scientific Committee for Food on: Mineral and synthetic hydrocarbons
Eftertyk tilladt med kideangivelse, dog ikke til kommercielle formål
Reproduction is authorized provided the source is acknowledged
Rapport om bivirkinger af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser.
Report on adverse reactions to foods and food ingredients
Sammenfatning Referenceramme Baggrund Definitioner Levnedsmiddelallergi
Clinical management of food allergy Adverse reactions to food additives
Indledning Symptomer for levnedsmiddelallergi Levnedsmiddelallergener Diagnosen af levnedsmiddelallergi Bivirkninger af tilsætningsstoffer Indledning Intolerance over for sulfitter Intolerance over for andre tilsætningsstoffer Cøliaki Definition Patofysiologi og genetik Karakteristiske træk Undersøgelsesmetoder Behandling Arvelige metaboliske forstyrrelser Indledning
Introduction Intolerance to sulfites Intolerance to other food additives Coeliac disease Definition Pathophysiology and genetics Features Methods of investigations Management Inherited metabolic disorders Introduction
Forekomsten af bivirkninger af levnedsmidler Forekomsten af levnedsmiddelallergi og putativ levnedsmiddelallergi Forekomst af metaboliske forstyrrelser og cøliaki
Prevalence of adverse reactions to food Prevalence of food allergy and putative food allergy Prevalence of metabolic disorders and coeliac disease
Baggrund Typer af mineralske og syntetiske kulbrinter Anvendelser Naturlig forekomst i levnedsmidler og ved miljøforurening af levnedsmidler Tidligere vurdering ved Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler Diskussion Vurdering af virkninger, der er iagttaget hus dyr og mennesker Specifikationer Acceptable daglige indtag og yderligere forskning
Natural occurrence in food and environmental contamination of food Previous Scientific Committee for Food (SCF) evaluation
Medlemmer af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler fra juli 1995
Membership of the Scientific Committee for Food from July 1995
For deres værdifulde og venlige bistand ved nedennævnte undersøgelser ønsker Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler at takke:
For their valuable and kind assistance to the following studies, the Scientific Committee for Food wishes to thank:
RAPPORT OM BIVIRKINGER AF LEVNEDSMIDLER OG LEVNEDSMIDDELINGREDIENSER
REPORT ON ADVERSE REACTIONS TO FOODS AND FOOD INGREDIENTS
AFGIVET DEN 22. SEPTEMBER 1995
EXPRESSED ON 22 SEPTEMBER 1995
Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler er blevet anmodet om at udarbejde en rapport om bivirkinger af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, under hensyntagen til identiteten af de levnedsmidler, levnedsmiddelkomponenter og levnedsmiddelingredienser, som sættes i forbindelse med bivirkinger af levnedsmidler. Dette sker i denne rapport, som også forsøger at karakterisere de bivirkinger, der hyppigt iagttages.
The Scientific Committee for Food was asked to prepare a report on Adverse Reactions to Foods and Food ingredients taking into account the identity of those foods, food components and food ingredients which are associated with adverse reactions to food.
Rapporten forsøger også at undersøge hyppigheden af sådanne bivirkinger og at kommentere deres geografiske fordeling samt deres betydning for den offentlige sundhed.
The report also attempts to examine the frequency of such adverse reactions and to comment on their geographic distribution and public health significance.
Det bredeste begreb, "levnedsmiddelintolerance", dækker ikke over psykologisk medierede reaktioner, mens det inkluderer reaktioner både af immunologisk og af ikke-immunologisk karakter.
The broadest term 'Food Intolerance' excludes psychologically-mediated reactions and includes those of both an immunological and nonimmunological nature.
De sidstnævnte kan stå i forbindelse med en enzymmangel, en farmakologisk reaktion eller, som i de fleste tilfælde, skyldes ukendte årsager.
The latter may be related to an enzyme deficiency, to a pharmacological reaction or, as in the majority of cases to unknown causes.
Begrebet "levnedsmiddelallergi" henviser altid til en immunologisk basis for bivirkningen.
The term 'Food Allergy' always implies an immunological basis to the adverse reaction.
Begrebet "levnedsmiddelaversion" henviser til en psykologisk dimension, som kan overlappe med en eksisterende eller tidligere, immunologisk baseret bivirkning.
The term 'Food Aversion' implies a psychological dimension which may overlap with an existing or former immunologically-based adverse reaction.
Levnedsmiddelallergi, d.v.s. en bivirkning, der berører immunsystemet, er ofte vanskelig at diagnosticere.
Food allergy, that is an adverse reaction involving the immune system, is often difficult to diagnose.
Bivirkningerne går fra forholdsvis sjældne lisvtruende allergiske reaktioner til meget mere dagligdags bivirkinger, som, .skønt de ikke er er livstruende, fører til sygdom og nedsat livskvalitet.
The adverse reactions range from relatively rare life-threatening allergic reactions to far more commonplace adverse reactions which, while not being life threatening, lead to illness and reduced quality of life.
Allergiske reaktioner kan optræde i forbindelse med ethvert levnedsmiddel eller levnedsmiddelingrediens, men nogle af dem er mere almindelige end andre, hvilket dog kræver nærmere undersøgelser, fordi der kan optræde koncentrerede, geografisk isolerede tilfælde af en allergi over for et bestemt levnedsmiddel.
While allergic reactions can occur with any food or food ingredient some are more common than others. This, however, requires qualification since focal, geographically isolated clusters of an allergy to a specific food can occur.
Til de almindelige levnedsmiddelallergener hører komælk, frugter, bælgfrugter (specielt jordnødder og sojabønner), æg, skaldyr (reje, krabbe, hummer og krebs), trænødder (mandler, walnødder, hasselnødder, paranødder osv.), fisk, grøntsager (selleri og andre levnedsmidler af skærmplantefamilien), hvede og andre kornsorter.
Common food allergens include cow's milk, fruits, legumes (especially peanuts and soybean), eggs, crustaceae (shrimps, crab, lobster and crayfish), tree nuts (almonds, walnuts, hazelnuts, Brazil nuts etc.), fish, vegetables (celery and other food of the Ombelliferae family), wheat and other cereals.
Nogle levnedsmiddelallergener kan des trueres ved kogning eller lagring, mens andre er modstandsdygtige over for dette.
Some food allergens can be destroyed by cooking or storage while others are resistant to such.
Levnedsmiddel forarbejdning og indførelsen af nye levnedsmiddelteknologier kan være med til at skabe nye allergener.
Food processing and the introduction of new food technologies may help create allergens.
Den dosis af et levnedsmiddelallergen, der kræves for at fremkalde en immunologisk reaktion, varierer, men i mange tilfælde er den ekstremt lille, især ved de livstruende allergier.
The dose of food allergen required to induce an immunological reaction varies but in many instances is extremely low, particularly so for the life-threatening allergies.
Som følge heraf kan kontaminering i forbindelse med forarbejdningen tilføre meget lave indhold af et allergen til et levnedsmiddel, hvilket for bestemte allergiers vedkommende kan være livstruende.
Accordingly, process contamination can introduce very low levels of an allergen to a food which in the case of certain allergies can be life threatening.
Dette udgør et af flere problemer for forbrugere, der er nødt til at læse varedeklarationer p.g.a. deres livstruende allergiske sygdomme.
This poses one of several problems for consumers who must read food labels because of their life-threatening allergic disorders.
Disse personer tilrådes at være meget forsigtige ved deres brug af forarbejdede levnedsmidler.
Such individuals are advised to be very circumspect about their use of processed foods.
Der opstår også problemer p.g.a.
Problems also arise because of cross-reactivity of allergens.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (Syvogtredivte serie)
Reports of the Scientific Committee for Food (Thirty-seventh series)
BIVIRKINGER AF LEVNEDSMIDLER OG LEVNEDSMIDDELINGREDIENSER allergeners krydsreaktivitet. For eksempel kan patienter med allergiske reaktioner over for inhalationsallergener som pollen også blive allergiske over for levnedsmidler fra andre planter end dem, som inhalationsallergenet stammer fra.
ADVERSE REACTIONS TO FOODS AND FOOD INGREDIENTS
Generelt forudsætter diagnosen af levnedsmiddelallergi omfattende klinisk konsultation.
In general, the diagnosis of food allergy involves extensive clinical consultation.
Mens almindeligt tilgængelige og enkelte fremgangsmåder er til rådighed, burde behandlingen altid følge efter detaljerede kliniske, immunologiske og diætetiske undersøgelser.
Whereas widely publicised and simple procedures are available, treatment should only follow detailed clinical, immunological and dietetic investigations.
Tilsætningsstoffer er sjældent blevet identificeret som årsag for levnedsmiddelallergi, d.v.s. bivirkninger i forbindelse med en immunologisk aspekt.
Food additives have only seldom been found to cause food allergy, that is adverse reactions involving an immunological aspect.
Ikke-immunologisk baseret levneds middelintolerance er mere almindelig ved tilsætningsstoffer.
Nonimmunological based food intolerance is more common place with food additives.
Sulfitinduceret astma er veldokumenteret, men eksematøse reaktioner og nældefeberreaktioner over for sulfit er også veldokumenteret, selv om den nøjagtige mekanisme bliver ved med at være uklar. Bivirkninger er også blevet iagttaget ved tartrazin og ikke-azo-farvestoffer, ved aspartam, mononatriumglutamat, benzoater og flere andre tilsætningsstoffer.
Sulphite-induced asthma is well documented but eczematous and urticarial reactions to sulphite are also well documented although the exact mechanisms remain unclear.
Forekomsten er dog ganske lav.
However, the prevalence is quite low.
Den kan betragtes som en form for levnedsmiddelallergi, men den er ikke IgE-medieret.
It may be considered as a form of food allergy but it is not IgE-mediated.
Glutenfri diæt er fortsat grundlaget for behandlingen, der kan kan føre til fuldstændig helbredelse.
The gluten-free diet remains the basis of the treatment, restoring health totally.
Arvelige metaboliske forstyrrelser skyldes en enkel gendefekt som fører til mangel på et bestemt enzym og dermed skaber en metabolisk uligevægt. For eksempel er fenylketonuri et resultat af en mutation af det gen, der er ansvarlig for at kode for fenylalaninhydroxylase, hvilket fører til skiftende fenylalaninniveauér i blodet.
Inherited metabolic disorders arise from a single gene defect which leads to a deficiency of an enzyme and in so doing creates a metabolic imbalance.
Diætbehandling for at nedsætte fenylalaninindtaget er den eneste måde at behandle denne sygdom på.
Dietary management to reduce phenylalanine intake is the only recourse for the management of the disease.
Forekomsten af levnedsmiddelallergi og/eller levnedsmiddelintolerance er kun blevet undersøgt i få prospektive undersøgelser, hvor tilstedeværelsen af levnedsmiddelallergi bekræftes i dobbeltblinde, placebokontrollerede eksponeringsundersøgelser.
The prevalence of food allergy and or food intolerance has been studied in only a few prospective studies in which the presence of food allergy is confirmed in double-blind, placebo controlled exposure studies.
Undersøgelser af komælkeallergi tyder på en forekomst på 1-3%.
Studies of cow's milk allergy put the prevalence at 1 - 3%.
I en stor hollandsk undersøgelse af 1483 voksne fandt man frem til en forekomst af levnedsmiddelintolerance på 2-4%.
A large Dutch study of 1483 adults found a prevalence of food intolerance of 2.4%.
To personer reagerede over for tilsætningsstoffer, hvilket giver en forekomst på 1,3 ud af 1000.
Two persons reacted to food additives giving a prevalence of 1.3 per 1000.
Ud af 5000 voksne, der deltog i en undersøgelse i Frankrig, havde kun 1,3% en positiv hudtest for et bestemt levnedsmiddel, og kun halvdelen af dem viste symptomer.
Among 5000 adults studied in France only 1.3% had a positive skin test to one food type and of these only half suffered symptoms.
I en engelsk undersøgelse af 7000 husholdninger fandt man frem til, at 1 ud af 5 voksne berettede om en levnedsmiddelintolerance, men efter en dobbeltblind, placebokontrolleret provokation faldt forekomsten til 14 ud af 1000.
A UK study of 7000 households found that about 1 in 5 adults reported a food intolerance but with double-blind, placebo controlled challenge, the prevalence fell to 14 per 1000.
Omkring 7,4% af alle undersøgte berettede om en bivirkning af tilsætningsstoffer, men det niveau, der blev bekræftet af en dobbeltblind, placebokontrolleret provokation, var så lavt som 13 ud af 10.000.
Some 7.4% 'of the overall sample reported an adverse reaction to food additives but the level confirmed by double-blind, placebocontrolled challenge was as low as 13 per 10,000.
I en dansk undersøgelse blev 335 atopiske børn mellem 4 og 15 år spurgt om hypersensitivitet, og 22,7% af dem satte denne i forbindelse med tilsætningsstoffer.
In a Danish study, 335 atopic children aged 4-15 years were questioned about hypersensitivity and 22.7% implicated food additives.
En åben provokation med tilsætningsstoffer bragte dette tal ned på 6,9%, og en dobbeltblind provokation reducerede tallet yderligere til 1,8%.
An open challenge with food additives reduced this figure to 6.9% and a doubleblind challenge reduced this further to 1.8%.
En anden, lignende undersøgelse beskæftigede sig med 173 børn, der berettede om hypersensitivitet. I en åben provokation med tilsætningsstoffer viste 9,8% en positiv reaktion, mens en dobbeltblind provokation med 12 af disse positive børn bragte forekomsten ned på 3,5%.
A second and similar study investigated 173 children reporting hypersensitivity.
De kombinerede resultater viste en forekomst på 2% med en åben provokation, og de dobbeltblinde provokationer tyder på en faktisk forekomst af intolerance over for tilsætningsstoffer på 1%.
The combined results revealed a prevalence of 2% with open challenge and the double blind challenges would indicate the true prevalence of intolerance to food additives to be 1%.
Forekomsten af levnedsmiddelallergi afhænger i høj grad af geografiske områder.
The prevalence of food allergy is highly dependent on geographical area.