natgillin/translations-raw huggingface dataset:
»Massive reaktioner« og nye kontekster
"Noteworthy Reactions" and New Contexts
Nøglespørgsmål
Core Questions
Parrene uddannelse/erhvervsliv og menneske/virksomhed?
The Pairs Education/Economy and Man/Industry: What Degree of Flexibility?
Social udstødelse og statens og arbejdsgivernes respektive ansvar....
Anticipation of Needs, Response to New needs, Advice and Guidance
Foregribende foranstaltninger
Anticipation of Needs
Erhvervsvejledning og personlig motivation
Career Guidance and Personal Motivation
Grunduddannelse og efterfølgende uddannelse: definition, prioriteter, indhold?
Definition: Are We Speaking of the Same Thing?
Spørgsmål om definition: Tales der rent faktisk om det samme?
Initial Training and Continuing Training
Erhvervsmæssig grunduddannelse og efter- og videreuddannelse
Priorities of Continuing Training
Indhold
Certification
Uddannelsesmetoder
Training Methods
Åben undervisning og fjernundervisning
New Roles for Trainers
Nye roller for underviserne
Training of Trainers
Fordele ved vekseluddannelser og virksomhedspraktik
Modernisation and Greater Efficiency of the Training Apparatus
Hvem er ansvarlig for hvad på det nationale plan?
Vitalizing Roles of the State
Socialt partnerskab
Access to Vocational Training
Unge
The Unemployed
Hvilke forventninger til Det Europæiske Fællesskab?
What is Expected from the European Community?
Social og arbejdsmarkedsmæssig subsidiaritet
Social Subsidiarity
Hvordan kan det europæiske samarbejde organiseres operationelt? .. 56 9.2.2.1.
How Should European Cooperation be Organized from an Operational Stance?
Forslag vedrørende de enkelte programmer
Specific Proposals
Medlemsstaternes bidrag udgør et meget omfattende informationsmateriale.
All of the contributions received made it possible to form a vast body of information material.
Men som følge af de yderst frie rammer, inden for hvilke drøftelserne har fundet sted i forhold til den enkelte medlemsstats forhold, er disse bidrag yderst forskelligartede.
But, due to the very open framework in which the debate had been conducted in a manner specific to each State, the contributions took highly varied forms.
Forskelligartet indhold: Nogle bidrag omhandler en bred vifte af temaer, hvorimod andre koncentrerer sig om mere konkrete punkter.
There was variety of content, with some contributions tackling a wide spectrum of themes and others, on the contrary, focusing on more specific points.
Forskelligartethed med hensyn til præcision: Nogle bidrag henviser direkte til forskellige punkter i memorandummet, hvorimod andre kun indirekte henviser til Kommissionens synspunkter.
There was variety as regards the degree of precision, with some contributions referring very directly to different points in the memorandum, whereas others only referred implicitly to the Commission's positions.
Forskelligartethed med hensyn til, hvorvidt der har fundet samråd sted med arbejdsmarkedets parter.
There was variety on the point of whether or not there had been prior consultation of social partners.
Og endelig forskelligartethed med hensyn til bidragets mere eller mindre officielle karakter.
Lastly, there was variety in the official nature of the contribution.
Hvordan kan man på denne baggrund overhovedet udlede tendenser?
How, then, can the significant trends be identified?
Den største metodologiske forsigtighed var under alle omstændigheder påkrævet for at undgå vildledende ekstrapoleringer. leringer.
An extremely cautious methodological approach was, without doubt, essential in order not to read too much in to what was said.
Med henblik på at gøre det muligt at sammenligne dokumenterne udarbejdedes først et analyseskema (jf. bilag B), der i form af 7 overordnede spørgsmål behandlede de vigtigste emner: reaktioner i forhold til kontekst; erhvervsuddannelsens placering i forhold til almen uddannelse og kulturelle aspekter; nye strategiske prioriteter; erhvervsuddannelse '»for hvem«, »ved hvem«, »hvordan«; særlige problemer som arbejdsløshed, kvinders situation og små og mellemstore virksomheder; anerkendelse af kvalifikationer i forbindelse med den europæiske mobilitet; ønsker i forhold til Det Europæiske Fællesskab.
In order to make documents comparable, the first step was to draw up a "methodological grid" (see annexe B) taking up the main themes covered in the form of seven major questions: reactions in relation to context; the role of vocational training in relation to education and in relation to the cultural factor; new strategic priorities; vocational training "for whom", "by whom", "how"; specific questions on unemployment, women, SMEs, problems with recognition of qualifications in the framework of European mobility; and expectations with regard to the European Community.
På grundlag af disse spørgsmål udarbejdedes en vertikal syntese af dokumenterne fra den enkelte medlemsstat, Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation, ØSU og Europa-Parlamentet.
On the basis of this question grid, a vertical synopsis of all the documents was then produced, for each country, the European Trade Union Confederation, ESC, Parliament.
På grundlag af dette vertikale syntesearbejde foretoges en tværgående analyse, emne for emne.
This vertical synopsis complete, cross-ways analysis, theme by theme, was carried out.
Der fremstod således logisk ordnede rækker af spørgsmål, idet nogle af disse mere tekniske spørgsmål i sidste instans viste sig at være betinget af andre strategiske spørgsmål.
This brought to light the logic order of the different questions: some of the more technical questions depend, in the final analysis, on other strategic, core issues.
Synteserapportens endelige disposition tager højde for disse forskellige hierarkier af spørgsmål.
The synopsis report has thus been organised in a way reflecting this question hierarchy.
Synteserapporten peger på nogle tendenser: forskellige konvergens- og divergenspunkter mellem bidragene og forskellige grader af konvergens og divergens.
The synopsis report identifies a number of tendencies: there are various points of convergence or divergence between the contributions; and varying degrees to which they converge or diverge.
Vi har ligeledes kunnet observere, hvordan nogle punkter, der i starten forekommer at være genstand for konsensus, i realiteten afslører analyseforskelle, når redegørelserne præciseres.
In addition, some points, initially appearing as areas of consensus, reveal differences of appreciation when more precise explanations are furnished.
Det ville have været hasarderet at forsøge en systematisk udledning af mindretals- og flertalsholdninger. Som nævnt kommer ikke alle bidrag ind på de samme emner.
It would have been ill-advised to have sought to systematically identify minority or majority viewpoints.
Nogle bidrag inde holder isolerede og enkeltstående forslag og kommentarer, som det var hensigtsmæssigt at referere, selv om disse holdninger ikke udgør en »statistisk« tendens.
Some contributions are alone in making a given proposal or an original comment: it was useful to indicate this, even if these positions do not constitute a "statistical" tendency.
Nærværende synteserapport er et første skridt, der tjener til at indlede debatten.
First and foremost, the various contribution show a number of "noteworthy reactions" to the Commission's memorandum.
En debat, der -med udgangspunkt i de her behandlede hovedtemaer - efterfølgende kan suppleres og uddybes under anvendelse af den arbejdsmetode, der måtte være bedst egnet i forhold til de fastsat te mål.
The European Commission is reproved for making too general statements which do not sufficiently reflect the variety of situations on the ground. Major disparities between regions are, in this connection, underlined in a large number of contributions.
På baggrund af de forskellige bidrag kan man indledningsvis udlede en række »massive reaktioner« på Kommissionens memorandum.
In some countries, unemployment is also rising among "white collar workers": a shortage of qualified jobs is blamed for this.
Disse reaktioner er af to typer: Dels de synspunkter, der fremsættes af et stort flertal, og som derfor kan anses for at være fælles tendenser, og dels de, der afspejler mere divergerende holdninger.
At the same time, the overall rise in the qualification level of young people is also accompanied by school drop-out phenomena and low basic educational levels.
En første gruppe lande påpeger et modsætningsforhold mellem memorandummet og Maastricht-traktaten og anfægter en alt for dynamisk definition af subsidiaritetsprincippet.
Better matching is expected between qualifications and the changing needs of industry. However, relatively different views are expressed on the exact nature of this closer relationship and matching.
En anden gruppe indlæg kritiserer memorandummet for at anlægge en »for strengt økonomisk« betragtningsmåde, understreger almenuddannelsens og erhvervsuddannelsens egenværdi og fastlægger bekæmpelse af social udstødelse som en af erhvervsuddannelsens prioriteter.
Some contributions place the emphasis on the autonomous logic relationships which must exist between training and the economy, others stress that learning to be flexible must not just serve the immediate needs of the company but also be in an individual's own interests. The majority of the contributions mentioned the need to re-focus vocational training on the individual.
Uden at der er tale om en automatik er de lande, der går ind for en mere social dimension, generelt de samme, som går ind for en mere dynamisk indsats fra Det Europæiske Fællesskabs side. Og vice versa.
In content terms, there is a shared trend to call for reinforcement of basic training with greater emphasis on the transmission of basic and social skills.
Samme skillelinje mellem bidragene kan konstateres i spørgsmålet om statens mere eller mindre dynamiske rolle og i spørgsmålet om virksomhedernes grad af ansvar for iværksættelse af uddannelsesaktiviteter til bekæmpelse og forebyggelse af arbejdsløshed.
This both raises young people's ability to integrate into the labour market and improves their capacity to successfully complete later continuing training.
På andre områder er der tale om flertalsholdninger.
As regards training methods, emphasis is placed on the need for them to be personalised and on the challenge of improving the training of trainers themselves.
Således kritiseres memorandummet for manglende præcision med hensyn til den anvendte terminologi til definition af grundlæggende og efterfølgende erhvervsuddannelse og til sondring mellem almen uddannelse og erhvervsuddannelse.
Combined work and training programmes are identified as an excellent way both of attaining better qualifications and of guaranteeing better social integration of groups with special difficulties.
Kommissionen kritiseres for at anvende for globaliserende udsagn, der ikke i tilstrækkelig grad tager højde for de forskelligartede situationer. I mange af bidragene understreges de store forskelle, der gør sig gældende regionerne imellem.
However, it is further specified that there is a need to encourage companies to increase the number of such training places and that support or tutoring for trainees must be part of such schemes.
I andre bidrag anføres det, at memorandummet ikke anlægger en tilstrækkelig målrettet synsvinkel på erhvervsuddannelse, og at der skal tages mere hensyn til de forskellige målgruppers forskelligartede behov.
On the question of expectations with regard to the European Community, these depend on the understanding which the different States have of the concept of subsidiarity and on the areas viewed as priorities within the Member States.
Desuden er der bred enighed om at understrege, at der skal gives prioritet til erhvervsuddannelse af unge for at give unge uden erhvervsfaglige kvalifikationer en ny chance og for at skabe et bedre grundlag for erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse. dannelse.
There is however general agreement on the request for sustained Community action to help disadvantaged groups, including the unemployed.
I størstedelen af bidragene drejer de fleste kommentarer sig om de nationale prioriteter på området. Det skal i den forbindelse bemærkes, at næsten halvdelen af medlemsstaterne står lige for eller er i gang med en gennemgribende reform af de respektive erhvervsuddannelsessystemer.
Some contributions stress that adaptation of vocational training policies to take account of the aim of social and economic cohesion, one of the binding forces of which is solidarity, is an obligation incumbent on the Member States, even in the hypothesis of restrictive Community subsidiarity.
Af disse nationale debatter og prioriteter kan der udledes flere punkter.
Some, moreover, expect management and labour to play a wider European role, in accordance with the terms of the Maastricht Treaty.
Endelig understreger et stort antal bidrag nødvendigheden af at sikre bedre adgang til deltagelse i uddannelse, og nogle taler ligefrem om at indføre en lovfæstet ret til uddannelse.
They are driven by a wish for greater consistency and better complementarity between programmes, the generation of more efficient Community value addition and the search for better ratchet effects on national systems. Improved information is also mentioned.
Andre punkter ser for en første betragtning ud til at omhandle forhold, der gør sig gældende generelt i medlemsstaterne.
Finally, on the issue considered important by all, namely recognition of qualifications in a context of greater European mobility, a majority is in favour of greater transparency without however continuing down the road to formal recognition.
En global forbedring af kvalifikationerne, der fastsættes som et mål, resulterer ikke nødvendigvis i tilsvarende beskæftigelsesmuligheder.
What are the "noteworthy tendencies" among the reactions to the memorandum?
I nogle lande er der stigende arbejdsløshed blandt funktionærer, og begrundelsen angives at være mangel på kvalificerede jobs.
What changes have taken place in the background context?
På den anden side ledsages den globale forbedring af unges kvalifikationer af fænomener som ringere skolemæssige resultater, dvs. et lavt kundskabsniveau.
What strategic objectives must be pursued in light of these new contexts or fresh analysis of them?
Men der gøres temmelig forskellige synspunkter gældende med hensyn til den præcise karakter af en sådan tilnærmelse og kobling.
•The analysis sketched out in the memorandum has given rise to two types of "noteworthy reactions" going off at very different tangents.
Nogle bidrag insisterer på, at uddannelse og erhvervsliv skal opretholde deres respektive autonome strukturer.
• A first group of countries considers that the memorandum applies the principle of subsidiarity too widely.
Andre understreger, at uddannelse til fleksibilitet ikke alene skal tilgodese virksomhedernes konjunkturbestemte behov, men også tage hensyn til den enkelte persons interesser.
It is the duty of the European Community, they emphasise, to strictly respect subsidiarity, which stipulates that the States are responsible for the organization and content of vocational Gaining.
I et flertal af bidragene fremhæves behovet for at tilpasse erhvervsuddannelsen til individdet.
The diversity of national systems is presented as an advantage.
Med hensyn til indhold er der enighed om, at den erhvervsfaglige grunduddannelse skal styrkes og formidlingen af sociale basisfærdigheder fremmes.
This is a warning against any centralist drift by the Commission.
Med hensyn til uddannelsesmetoder understreges nødvendigheden af en personliggørelse af disse og af en forbedring af uddannelsen af underviserne.
• A second group of countries admonishes the memorandum for taking too much the view of an "economist".
Det anføres endvidere, at virksomhederne skal anspores til at øge antallet af praktikpladser og samtidig hermed etablere tutorordninger eller andre tilsynsordninger.
These countries stress that solidarity is at the roots of the social cohesion principle.
For så vidt angår forventningerne til Det Europæiske Fællesskab, afhænger de af de enkelte medlemsstaters opfattelse af subsidiaritetsprincippet, og af hvilke temaer der er prioriteret i medlemsstaterne.
• A majority of countries express approval of the assumptions on which the Commission bases its analysis.
Men som tidligere nævnt er der delte meninger om dette spørgsmål.
This analysis is however considered "too general" on several points.
Der hersker imidlertid almindelig enighed om det ønskværdige i, at Fællesskabet iværksætter foranstaltninger til fordel for de vanskeligst stillede grupper, herunder arbejdsløse.
Several of the assumptions should be modulated to the differences between countries' development level, regional diversities, different target groups or to the limitations of a vocational training policy.
Nogle bidrag understreger, at medlemsstaterne har en forpligtelse til, også i tilfælde af en restriktiv fortolkning af subsidiaritetsprincippet, at tilpasse deres erhvervsuddannelsespolitikker til målsætningen om social og økonomisk samhørighed, der er en af grundstenene i den europæiske bygning.
The general assumptions on which the Commission's memorandum on vocational training in the European Community in the 1990s were based - i.e. the challenges of greater European mobility, demographic trends and increasingly rapid technological evolution - were upheld by the majority of contributions.
Med hensyn til fællesskabsprogrammerne er der konvergens mellem synspunkterne.
However, "noteworthy" reactions to the memorandum did arise in this area due to assessment of new contexts (or more detailed analysis of these contexts) which have arisen since the memorandum was written.
Der udtrykkes således ønske om større sammenhæng og komplementaritet mellem programmerne, større merværdieffekt af fællesskabsindsatsen og en mere markant positiv indvirkning på de nationale systemer.
Two types of reaction can be identified: those resulting more from European contextual aspects and those relating to more national contextual elements but constituting European tendencies.
Med hensyn til spørgsmålet om anerkendelse af kvalifikationer i forbindelse med en øget europæisk mobilitet ønskes der i et flertal af bidragene større gennemsigtighed, dog uden en videreudbygning af ordningen vedrørende formel anerkendelse.
Two types of noteworthy reaction arise, at different levels and relating to different groups of countries.
Hvilke strategiske målsætninger kan tage højde for disse nye eller nyligt analyserede sammenhænge?
These three countries intend to strictly delimit the Community's intervention scope and prevent any centralising drift on the part of the Commission.
3.1. »Massive reaktioner« og nye kontekster
This position of principle is understood in different ways by these countries.
• Memorandummets analyse giver anledning til to typer »massive reaktioner« på to yderstforsfallige planer.
The United Kingdom believes that each action at Community level must have clearly defined purpose and objectives, with clear evidence of added value.
Det Europæiske Fællesskab skal, understreges det, nøje overholde subsidiaritetsprincippet, ifølge hvilket ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne.
But this same country also underlines that the Member States, by virtue of the principle of economic and social cohesion, must subordinate their vocational training policies to a number of social, economic and environmental values.
De nationale systemers forskelligartethed angives at være en fordel.
The memorandum is criticised for taking a too "economist" approach.
Der advares mod enhver form for afsporing af Kommissionens funktion i centraliserende retning.
This reproof is addressed to the Commission as the main criticism by the Francophone Belgium, Flemish Belgium and the European Trade Union Confederation, and in a different form by other countries such as France and Portugal.
• En anden gruppe lande kritiserer memorandummet for at anlægge en for »økonomisk« betragtningsmåde. De understreger, at uddannelse er en værdi i sig selv.
We are entering a period of economic recession (Italy), while public opinion, traditionally in favour of European integration, is now showing a degree of scepticism.
De understreger Europas kulturelle dimension og fastslår bekæmpelse af arbejdsløshed som en strategisk prioritet.
The rise of unemployment in Europe brings with it a risk of social tension and a threat of a democratic splitting of society (Francophone Belgium).
Disse lande understreger nødvendigheden af solidaritet i overensstemmelse med princippet om social samhørighed.
The main challenge (France) for vocational training policies must be to remain apace with technological changes without running the risk of long-term unemployment and social exclusion.
• Et flertal af lande tilslutter sig de konstateringer, som Kommissionens analyse er baseret på.
All stress Europe's cultural dimension, which cannot be truncated into an economic market.
Men analysen findes dog på flere punkter at være for »globaliserende«.
Education and training must be stressed as intrinsic values.
De generelle konstateringer, som Kommissionens memorandum om »erhvervsuddannelse i Det Europæiske Fællesskab i 90'erne« er baseret på - udfordringerne i forbindelse med øget europæisk mobilitet, demografiske udviklingstendenser, hurtig teknologisk udvikling - deles af størstedelen af bidragene.
Against the backdrop of rising internationalisation of the economy and global competition, the quality of education/training must give Europe its competitive edge, underline notably Portugal and Ireland.
Men på grundlag af fremkomsten af nye sammenhænge (eller en mere detaljeret analyse af disse sammenhænge), der er opstået efter redigeringen af memorandummet, fremsættes der en række massive synspunkter.
The European Trade Union Confederation believes that link-up with the other major policies provided for by the Maastricht Treaty should be heightened, without Community policy in the area of vocational training becoming too focused on "economist" considerations.
Vi har lokaliseret to typer reaktioner: de, der er baseret på mere europæiske elementer og de, der er baseret på elementer af mere nationalt tilsnit, men som udgør europæiske tendenser.
United Kingdom believes that an efficient labour market safeguards European competitiveness, job growth and will lead to lower unemployement.
Med udgangspunkt i den europæiske kontekst
From the Standpoint of National Contexts
Der formuleres to typer af massive reaktioner, der vedrører forskellige niveauer og forskellige grupper lande.
In a majority of countries, in-depth reform of vocational training systems and policies has just taken place, is underway or is planned in the short term.
Memorandummet går for langt i spørgsmålet om subsidiaritet bemærkes det på den ene side.
The debate is thus highly topical. The proposals made in the follow-up to the memorandum on vocational training are fully concurrent with these national debates, all offering an opportunity to revise basic strategy.
Det går ikke langt nok med hensyn til tilnærmelsen mellem almen uddannelse og erhvervsuddannelse, bemærkes det på den anden side.
For example, during the work to reform vocational training, Luxembourg partially followed the guidelines contained in the Commission's memorandum.
Memorandummet er redigeret før undertegnelsen af Maastricht-traktaten, hvis principper skal gøres gældende.
In some cases too, the resources earmarked for vocational training have been increased.
Medens et flertal af landene slår til lyd for en mere præcis definition af subsidiaritetsprincippet på erhvervsuddannelsesområdet (jf. punkt 9) finder tre lande (Tyskland, Det Forehede Kongerige og Nederlandene), at memorandummets »dynamiske« fortolkning af subsidiaritetsprincippet går ud over de af Maastricht-traktaten etablerede rammer.
In Greece for example, following the 1991 national collective agreement, the percentage of financing which must be provided by employers has more than doubled.