natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nogle centre tilbyder desuden uddannelsesprogrammer, der er udarbejdet i samarbejde med erhvervslivet.
Some colleges also offer cooperative education programmes developed in cooperation with industry.
Et stort antal individuelle kontakter mellem universitetslærere og erhvervslivet, herunder aktiviteter som kontraktforskning, rådgivning, fælles udnyttelse af udstyr, overførsel af forskningsresultater osv.
Abundant individual contacts between professors and industry including activities as commissioned research, consulting, equipment co-utilisation, transfer of research results etc.
Erhvervslivet er repræsenteret i universiteternes og de tekniske højskolers bestyrelser.
Industry is represented in Governing Boards of universities and technical universities.
Erhvervslivet er også repræsenteret i læseplansudvalg på alle de svenske universiteter og tekniske højskoler.
Industry is also represented in Study Programme Committees in all Swedish universities and technical universities.
Der er oprettet flere forskerparker i samarbejde mellem erhvervslivet og universiteterne.
Several science parks have been established in cooperation between industry and universities.
Det bliver mere og mere almindeligt at oprette små eller mellemstore højteknologiske virksomheder i umiddelbar nærhed af de svenske universiteter.
It has become increasingly common to start high-tech SMEs close to Swedish universities.
(Der er efterhånden ca. 1000 virksomheder af denne type).
(The number of such companies established is + 1000.)
Det bedste eksempel er vel nok Chalmers Tekniske Højskole i Göteborg. De samme erfaringer er gjort på de fleste af de andre store universiteter som Linköping, Uppsala, Lund og Umeå.
The best example is perhaps Chalmers Technical University in Gothenburg.
Der er mange udvekslingslærestole og gæstelærere fra erhvervslivet på universiteterne og universitetscentrene.
There are many exchange chairs and guest teachers from industry in universities and colleges.
Erhvervslivet giver universiteterne mange forskningskontrakter.
With regard to research, many research contracts are given to universities by industry.
Mange store virksomheder har udpeget universitetsprofessorer til medlemmer af rådgivende forskningsudvalg.
Many large enterprises have appointed university professors as members of research advisory committees.
Mange store virksomheder engagerer sig kraftigt i europæiske forskningspartnerskaber.
Many large enterprises participate substantially in European research partnerships.
I over tyve år er en række fælles forskningsinstitutioner gradvis blevet opbygget til at tjene forskellige erhvervssektorer.
Since more than twenty years, a number of cooperative research institutions have gradually been built up to serve different sectors of industry.
Den svenske regering dækker 50% af omkostningerne og erhvervspartnerne de resterende 50%.
Swedish government pays 50 % of the costs and the industrial partners 50 %.
I gennemsnit finansieres 10% af universiteternes og universitetscentrenes aktiviteter af erhvervslivet i kraft af kontraktforskningen og efter- og videreuddannelsen.
On the average 10 % of the universities and colleges activities are financed by industry for commissioned research and continuing education purposes.
Godkendte projekter: 42 Økonomisk tilskud: 2 684 880 mio. ECU UPUVer: 4 regionale, 2 sektorspecifikke Praktikophold for studerende: 307 Projekter med kortvarige kurser: 37 (30 Ca + 7 Cb)
Projects accepted : 42 Budget allocated : ECU 2,684,880 UETPs : 4 regional, 2 sectoral Student placements : 307 Projects dealing with short training courses : 37 (30 Ca + 7 Cb)
Det Finske Akademi har iværksat et stipendieprogram for postgraduate studerende, der arbejder i erhvervslivet.
The academy of Finland has launched a grant programme for postgraduate students working in industry.
Undervisningsministeriet har et lignende program inden for informationsteknologi.
The Ministry of Education has similar programme in the field of IT Technology.
Centret for Teknologisk Udvikling (TEKES), der blev oprettet i 1983 under Handels- og Industriministeriet for at højne og fastholde den finske teknologis niveau og for at forbedre erhvervslivets internationale konkurrenceevne, finansierer store nationale og regionale teknologiprogrammer, baseret på samarbejde mellem erhvervslivet, højere uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter.
The Technology Development Centre (TEKES), which was established in 1983 under the auspices of the Ministry of Trade and Industry to raise and maintain the level of Finnish technology and to improve the international competitiveness of industry, finances large national and regional technology programmes based on cooperation between industry, higher education institutions and research institutes.
Foruden forskning lægger disse programmer også vægt på forskeruddannelse.
Apart from research, research training is also emphasized in these programmes.
De videregående uddannelser gennemgik en meget kraftig udvikling i 1970'erne og 1980'erne.
Finnish higher education expanded very strongly in the 1970's and in the 1980's.
Der var både tale om en udvidelse i størrelse og i den regionale dækning.
The expansion was both dimensional and regional.
I kraft af loven om udvikling af de videregående uddannelser og en principbeslutning fra regeringens side steg bevillingerne til universiteterne reelt med 55% fra 1986 til 1990.
Due to the Act on Developing of Higher Education and a decision-in-principle by the Government, the real funding of universities increased by 55 % between 1986 and 1990.
De højere uddannelsesinstitutioner betragtes i stadig stigende grad som regionale udviklingscentre.
Institutions of higher education are increasingly considered as regional development centres.
Nogle af dem har etableret regionale videnskabs- og teknologinet, der også benytter sig af telematiktjenester.
Some of them have built up regional science and technology networks, which are also utilizing telematic services.
Traditionelt har den praktiske uddannelse været en obligatorisk del af de teknologiske uddannelser.
Traditionally, practical training in industry has been a compulsory part of the degree programmes in the field of technology.
Efter- og videreuddannelse er et af de hurtigst ekspanderende områder inden for den videregående uddannelsessektor.
Continuing education is one of the fastest growing areas in the higher education sector.
Universiteterne og andre højere uddannelsesinstitutioner har oprettet efter- og videreuddannelsescentre.
Universities and other higher education institutions have founded centres for continuing education.
Iværksætteruddannelser og uddannelse af erhvervslivets medarbejdere udgør en væsentlig del af deres aktiviteter.
Training for entrepreneurship and training of industrial personnel are an important part of their activities.
De store universiteter har sammen med erhvervslivet og finansieringsinstitutter oprettet en række forskerparker i det forløbne tiår.
Major universities together with industry and financial institutions have founded several science parks during the last ten years.
Teknologiske institutter, der er ikkeuniversitære, højere erhvervsuddannelsesinstitutioner, har oprettet afdelinger for tjenesteydelser til erhvervslivet.
Institutes of technology, which are nonuniversity higher vocational education institutions, have established enterprise service departments.
16 universiteter og 5 store industriforbund har oprettet Uniscience A/S, et selskab, der yder rådgivnings- forsknings- og erhvervsuddannelsestjenester baseret på de finske universiteters samlede know-how.
Sixteen universities and five major industrial federations have established Uniscience Ltd, a company which provides consultancy, research and training services based on the joint know-how of Finnish universities.
Nogle universiteter og teknologiske institutter har startet en overbygning for færdige kandidater, der tager fjernundervisning og ny undervisningsteknologi i brug.
Some universities and institutes of technology have started postgraduate upgrading programmes utilizing distance learning and new learning technology.
Som et forsøg er 85 erhvervsuddannelsesinstitutioner blevet integreret i 22 højere erhvervsuddannelsesinstitutioner af en ny type. der kan sammenlignes med de britiske Polytechnics og de tyske Fachhochschulen.
On an experimental basis, 85 vocational institutions have been integrated into 22 new type institutions of vocational higher education comparable to the British Polytechnic and the German Fachhochschule.
Samarbejdet med erhvervslivet bliver af stor betydning for dem, eftersom den uddannelse, de tilbyder, forventes at opfylde de behov.
Cooperation with industry will be important for them, since the training they offer is expected to meet the needs of the new developments in industry.
der er affødt af de seneste udviklinger inden for erhvervslivet.
Higher Education-Industry Cooperation
Traditionelt har samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet været tæt i Finland.
Traditionally, higher educationindustry cooperation has been close in Finland.
Nogle store virksomheder har lanceret postgraduate uddannelsesprogrammer, der tager sigte på at opgradere alle de tekniske og videnskabelige medarbejderes ekspertise med ét uddannelsestrin i løbet af de næste ti år.
Some of the large enterprises have launched postgraduate training programmes which aim at upgrading of the expertise of all the technical and scientific staff by one education level within the next ten years.
Antallet af personer med en doktorgrad, der er beskæftiget i erhvervslivet, er næsten blevet fordoblet i løbet af de sidste fem år.
The number of persons holding a doctor's degree employed by industry has almost doubled during the last five years.
Erhvervslivet har tradition for aktivt at tilbyde praktikpladser for studerende og projektmedarbejdere, der forbereder en afhandling.
By tradition, industry has actively offered placements to trainees and graduates thesis project workers.
Ud over at udbygge deres egne efter- og videreuddannelsesaktiviteter bruger de store virksomheder flere og flere penge på at købe uddannelsestjenester af de højere uddannelsesinstitutioner.
Besides developing their own continuing training activities large enterprises are to an increasing amount buying training services from higher education institutions.
Erhvervslivet udviser større og større interesse for et langsigtet uddannelsessamarbejde på bekostning af de kortvarige kurser.
Industry is increasingly interested in long-lasting training cooperation rather than in short course training.
Nogle universiteter har indført efter- og videreuddannelsesdiplomer i samarbejde med erhvervslivet.
Some universities have introduced continuing education degrees in cooperation with industry.
Arbejdsgiverforeningen, brancheorganisationerne og de faglige sammenslutninger tilbyder aktivt den ekspertise, de har på deres eget område, til de højere uddannelsesinstitutioner.
The employers' Confederation, branch organisations and professional associations are actively providing higher education institutions with expertise of their own field.
Mange institutioner og deres institutter har rådgivende udvalg for samarbejdet med erhvervslivet.
Many institutions and their departments have consultative committees for cooperation with industry.
Kontraktforskningens reelle værdi er steget med 422% i løbet af de sidste ti år.
The real value of commissioned research has increased by 422 % in the last ten years.
Erhvervslivet finansierer i øjeblikket 60% af al forskning på nationalt plan.
Totally, industry funds 60 % of all research at national level.
Erhvervslivet bruger 2,7% af lønmassen på uddannelse af medarbejderne.
Industry spends 2.7 % of its wage expenses on personnel training.
Over 80% af de finske ingeniører deltager hvert år i ca. 7 dages efter- og erhvervsuddannelse i gennemsnit.
More than 80 % of Finnish engineers participate in continuing education each year for an average period of about 7 days.
Især inden for teknologisektoren finansieres en stor del af de særlige afhandlinger, diplom- og licentiatafhandlingerne og doktordisputatserne af erhvervslivet.
Especially in the field of technology, a large part of the special, diploma and licentiate theses and doctoral dissertations are funded by industry.
Erhvervslivet investerer også i de videregående uddannelser gennem universitetsfonde, forskerparker, sponsorerede professorater og laboratorieudstyr.
Industry invests in higher education also through university foundations, science parks, endowed professorships and laboratory equipment.
Erhvervslivet giver i reglen sine specialister tilladelse til at undervise på de højere uddannelsesinstitutioner.
Industry generally allows its specialists to teach in higher education institutions.
FoU-udgifternes andel af BNP er steget fra 1,1% til 2,1% i løbet af de sidste ti år.
The share of R & D expenditure of the GNP has increased from 1.1 % to 2.1 % during the last ten years.
Godkendte projekter: 39
Projects accepted : 39
Økonomisk tilskud: 2 074 558 mio. ECU UPUVer: 4 regionale, 1 sektorspecifik Studerende: 101 modtaget, 117 udsendt Projekter med kortvarige kurser: 6 Fælles uddannelsesprojekter: 5 Organisationer, der deltog i godkendte projekter: 112 virksomheder, 99 universiteter, 54 andre, 5 UPUVer
Budget allocated : ECU 2.074,558 UETPs : 4 regional, 1 sectoral Students : 101 received, 117 sent Projects dealing with short training courses : 6 Joint training projects : 5 Organisations participating in accepted projects : 112 enterprises, 99 universities, 54 other, 5 UETPs
Europæisk samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet Konkurrenceforbedring gennem erhvervsuddannelse på højt niveau
European Higher Education - Industry Cooperation : Advanced training for competitive advantage
MENNESKELIGE RESSOURCER
RESOURCES
Program for samarbejde og mobilitet indenfor de videregående uddannelser mellem Central - og Østeuropa og Det Europæiske Fællesskab
Scheme for cooperation and mobility in higher education between Central/Eastern Europe and the European Community
Program for samarbejde og mobilitet inden for de videregående uddannelser mellem Central - og Østeuropa og Det Europæiske Fællesskab
Scheme for cooperation and mobility in higher education between CentraliEastern Europe and the European Community
Udgivet af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
Published by the Commission of the European Communities
Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender Rue de la Loi200, B-1049 Bruxelles
Task Force for Human Resources, Education, Training and Youth Rue de la Loi200, B-l049 Bruxelles
Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielleformål formål
Reproduction is authorised, exceptfor commercial purposes, provided the source is acknowledged
RESUME AF FORMÅLENE MED RÅDETS AFGØRELSER OM TEMPUS-PROGRAMMET
RESUME OF THE OBJECTIVES OF THE COUNCIL DECISIONS RELATING TO THE TEMPUS PROGRAMME
Aktion 1: Fælleseuropæiske projekter
Action 1: Joint European Projects
Aktion 2: Individuelle mobilitetsstipendier til medarbejdere
Action 2: Individual Mobility Grants for Staff
Aktion 3: Supplerende foranstaltninger og ungdomsudveksling
Action 3: Complementary Measures and Youth Exchange
Forvaltningen af TEMPUS-programmet
Management of the TEMPUS Scheme
UDVÆLGELSESPROCEDURER OG-RESULTATER
SELECTION PROCEDURES AND RESULTS
Supplerende aktiviteter: udvælgelsesprocedurer
Complementary Measures: Selection procedures
Godkendte TEMPUS-projekter for 1992/93
TEMPUS Projects approved in 1992/93
Fælleseuropæiske projekter: Udvælgelsespolitik
Joint European Projects: Selection policy
Fælleseuropæiske projekter: De støtteberettigede landes deltagelse
Joint European Projects: Participation of eligible countries
Fælleseuropæiske projekter : den budgetmæssige fordeling mellem forlængede projekter og nye projekter
Joint European Projects: Budgetary division between renewals and new projects
Fælleseuropæiske projekter: fordeling af støtte mellem nye og forlængede nationale og regionale projekter
Joint European Projects: Distribution of support between new and renewal National and Regional projects
Fælleseuropæiske projekter: Medlemsstatsdækning
Joint European Projects: Member State coverage
Fælleseuropæiske projekter : fagområdedækningen
Joint European Projects: Subject area coverage
Fælleseuropæiske projekter : G24 dækning
Joint European Projects: G24 coverage
Gennemgangen og opfølgningen af midtvejsrapporterne (1991/92) og de endelige rapporter (1990/91)
Scrutiny and follow-up of Interim Reports (1991-92) and Final
tilsyn, evaluering og generel programudvikling
Monitoring, evaluation and general Scheme development
TEMPUS-programmet: et redskab til støtte for den overordnede reformproces.
The TEMPUS Scheme: a tool to support the overall reform process
De dramatiske begivenheder i Central- og Østeuropa i 1989 og 1990 stillede Fællesskabet overfor en politisk og økonomisk udfordring af hidtil ukendt omfang.
The dramatic events of 1989 and 1990 in Eastern and Central Europe confronted the European Community with unprecedented political and economic challenges.
En af de foranstaltninger, der hurtigt og effektivt blev iværksat under PHARE-programmet med henblik på med praktisk bistand og sagkundskab at hjælpe de berørte lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske systemer, så de kunne få størst muligt udbytte af den nye situation, var TEMPUS-programmet.
Among the rapidly and effectivelydeveloped measures designed, within the PHARE Programme, to provide practical assistance and expertise to help the countries concerned restructure their economies and political systems so that they could maximise the benefits they could derivefrom the new situation, was the TEMPUS Scheme.
Målsætningen var at støtte reformprocessen gennem en indsats inden for de videregående uddannelser.
The aim was action in the field of higher education and training to support the reform process.
Det stod klart fra begyndelsen, at TEMPUS var nødt til at være etfleksibelt instrument, der kunne dække endnu flere lande, så snart der var truffet beslutning om at optage dem i PHARE-programmet Mellem maj 1990 og marts 1992 steg antallet af lande, der var støtteberettigede under TEMPUS, fra to til ti: Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovenien, Tjekkoslovakiet og Ungarn.
It was clear from the beginning that TEMPUS would need to be a flexible instrument able to cover additional countries as soon as their inclusion in the PHARE programme was decided. Between May 1990 and March 1992, the number of countries which had become eligible for TEMPUS increased from two to ten: Albania, Bulgaria, Czechoslovakia, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania and Slovenia.
På baggrund af deres deltagelse i TEMPUS har disse lande fuldt ud anerkendt, at universiteterne spiller en væsentlig rolle i landenes bestræbelser på at genopbygge deres politiske og økonomiske liv, så de kan tage de udfordringer op, som følger af tilnærmelsen tilden anden halvdel af kontinentet.
By their participation in TEMPUS these countries have fully acknowledged that universities have a vital part to play in the process through which these countries are seeking to restructure their political and economic life to meet the challenges of rejoining the other half of the continent.
Det Europæiske Fællesskabs investering i TEMPUS
European Community Investment in TEMPUS
Det Europæiske Fællesskab har foretaget en meget betydelig investering i TEMPUS.
The European Community has made a very substantial investment in TEMPUS.
Til dato er der blevet afsat næsten 200 mio. ecu af PHARE's midler til støtte for TEMPUS-aktiviteter.
To date almost 200 million ECU of PHARE funds have been used to support TEMPUS activities.
Investeringens størrelsesorden er et klart vidnesbyrd om den stærke overbevisning, som Det Europæiske Fællesskabs politiske instanser havde om, at det var vigtigt, at programmet opfyldte sine målsætninger i fuldt omfang.
The size of the investment is a very clear proof of the deep concern felt at the political level by the European Community that the Scheme should fully achieve its objectives.
TEMPUS-programmet er et konkret eksempel på Det Europæiske Fællesskabs beredvillighed til på en hurtig, konkret og nyskabende måde at medvirke til at opfylde de spirende og genopvågnende behov, som de central- og østeuropæiske demokratier har i forbindelse med omstruktureringen af deres samfund og økonomier.
The TEMPUS Programme is a concrete example of the readiness and capacity of the European Community to assist, in a rapid, practical and innovative fashion, to the needs of the emergent and reemergent Eastern and Central European democracies as they carry out the process of restructuring their societies and economies.
TEMPUS' anden årsberetning: TEMPUS-programmet 1991192
Second TEMPUS Annual Report: The TEMPUS Scheme 1991192
Dette er den anden årsberetning, som Kommissionen har aflagt om gennemførelsen af TEMPUS-programmet.
This is the second Annual Report published by the Commission concerning the implementation of the TEMPUS Scheme.
Den første årsberetning, der dækkede perioden maj 1990 -juli 1991, gav en meget indgående beskrivelse af programmets baggrund, struktur og forvaltning og henviste til alle de relevante tekster og bilag i afgørelsen, der havde tilknytning til disse aspekter.
The first Annual Report, covering the period May 1990-July 1991, set out in considerable detail the origins, structure and management of the Scheme, and referred to all the relevant Decision texts and Annexes related to these aspects.
For at undgå omfattende gentagelser af denne forklarende ramme kommer denne anden årsberetning, der dækker perioden august 1991 -juli 1992, kun kort ind på disse aspekter, og kun i det omfang det tjener til at støtte læsernes forståelse.
In order to avoid lengthy repetition of this explanatory framework, this second Annual Report, covering the period August 1991-July 1992, refers only in summary to these aspects, for the better orientation of readers.
Hovedvægten i den foreliggende beretning er ¡agt på videreudviklingen af programmet, herunder navnlig dets konkrete resultater i det andet operationelle år 1991192.
The main emphasis of the present Report is upon further development of the Scheme and in particular on its concrete achievements in its second year of operation 199112.
TEMPUS har nået langt på ganske kort tid, og har specielt i den periode, beretningen dækker, haft stor indflydelse indenfor sit arbejdsfelt.
TEMPUS has come a long way in a short time and particularly in the period under report it has had a significant impact in its field ofaction.
Den aktuelle situation i de lande i Central- og Østeuropa, der deltager i TEMPUS-programmet, er på trods af alle de opnåede resultater stadig problematisk De står stadig midt i den komplicerede og vanskelige proces med at komme over de negative følgevirkninger af deres umiddelbare fortid.
However, the present situation of the countries in Central and Eastern Europe which are participating in the TEMPUS Scheme, despite all that they have already achieved, is still problematic. They are still in the middle of the complex and difficult process of overcoming the negative inheritance of their recentpast.
De er nødt til at foretage en gennemgribende ombrydning af deres politiske, økonomiske og sociale strukturer for at vende tilbage til den frie verden.
They are having to make profound changes in theirpolitical, economic and social structures in order to rejoin the free world.
Nye tilgangsvinkler til strukturen og filosofien indenfor uddannelsesområdet kan gøre det betydeligt lettere at overvinde modviljen mod forandringer, at definere viden, teknik og kvalifikationer på en mere relevant måde, ogfremfor alt at udskifte gamle måder at tænkepå med nye.
New approaches to the structures and philosophy of education can make a vital contribution to overcoming resistance to change, forming more relevant knowledge, technique and skills, and above all replacing old ways of thinking with new ones.
Gensidig fordel af deltagelsen i TEMPUS
Mutual Benefit of TEMPUS Participation