natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Børnepasningsordning a) Det skal i denne sammenhæng bl.a. tilstræbes: — at børnepasningen tilbydes til priser, som forældrene kan betale; — at der er tale om en tilfredsstillende børnepasning, både ud fra sundhedsmæssige og sikkerhedsmæssige hensyn, og at den er baseret på almindelige opdragelsesmæssige og pædagogiske principper; — at der både tages hensyn til forældrenes og børnenes behov, når det bestemmes, hvem der kan få adgang til ordningen; — at ordningen findes i samtlige områder og regioner I medlemssta terne, herunder både i by- og landområder; — at ordningen også henvender sig til børn med særlige behov, f.eks. af sproglig art, eller børn med kun en forælder.
Childcare services (a) In this context Member States should try to ensure that: — services are affordable; — services combine safe and secure care with a broad education or pedagogical approach; — the needs of parents and children are taken into account in determining access to services; — services are available in all areas and regions of Member States, whether urban or rural; — services are accessible to children with special (e.g. linguistic) needs and to children in single-parent families and are responsive to those needs; The Member States should: (b) encourage flexibility and diversity of childcare services, as part of a strategy to increase choice and meet the different preferences, needs and circumstances of children and families, while maintaining coherence between different services; (c) seek to ensure that the training (both initial and continuous) of workers in childcare services is commensurate with the great importance and social and educative value of their work;
e) De nationale, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, andre kompetente organer og enkeltpersoner skal opfordres til — afhængig af deres ansvar — at bidrage finansielt til etableringen og/eller driften af passende børnepasningsordninger, som sikrer, at forældrene har en valgmulighed, og at børnepasningen tilbydes til priser, som de kan betale. 3.
(d) encourage childcare services to work closely with parents and with local communities involving regular contact and exchanges of information, so as to be responsive to local parental needs and circumstances; (e) encourage central, regional and local authorities, the social partners, and other organizations and individuals, in accordance with their respective responsibilities, to make a financial contribution to the settingup and/or operation of affordable, coherent childcare services which offer choice to parents. 3.
Særlig orlovsordning Som følge af den større erhvervsfrekvens blandt kvinder tager medlemsstaterne Initiativ til og/eller opfordrer til, at der tages initiativ til f.eks. at gøre det muligt for forældre at benytte sig af en særlig orlovsordning, som skal gælde for lønmodtagere, både mænd og kvinder.
The Member States should adopt and/or encourage measures to take realistic account of women's increased participation in the labour force, such as special leave to enable all employed parents who so wish, both men and women, to discharge effectively their working, educational and family responsibilities with, inter alia flexibility in how leave may be taken.
Arbejdsmiljø, arbejdspladsens struktur og arbejdets tilrettelæggelse Medlemsstaterne træffer foranstaltninger eller opfordrer til, at der træffes foranstaltninger, som har til formål: — at støtte gennemførelse af aktioner, især inden for rammerne af kollektive overenskomster; — at opvurdere den sociale betydning af det arbejde, der udføres af de ansatte, der er tilknyttet børnepasningsordninger; — at anspore til, at der bl.a. i den offentlige sektor gennemføres foranstaltninger, der kan bruges som forbillede for initiativer på dette område. 5.
Environment, structure and organization of the workplace The Member States should: — support such measures, notably within the framework of collective agreements; — improve the status and employment conditions of workers in services providing care for children; — promote measures especially in the public sector, to serve as an example in developing initiatives in this area. 5.
Ansvarsdellng Under hensyntagen til Individets selvbestemmelsesret opfordrer medlemsstaterne til, at mændene i højere grad deltager i børnepasningen. Formålet hermed er at sikre en mere ligelig fordeling af forældreansvaret mellem manden og kvinden og at muliggøre en større erhvervsfrekvens blandt kvinder. 6.
Sharing of responsibilities The Member States should promote and encourage, with due respect for Individual freedom, increased participation by men, in order to achieve a more equal sharing of parental responsibilities between men and women and to enable women to play a more effective role in the labour market.
Inden for en frist på 3 år fra henstillingens vedtagelse giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om, hvilke foranstaltninger de har truffet. Kommissionen udarbejder på grundlag heraf en rapport herom.
The Member States are required to inform the Commission, within three years of the date of adoption of the Recommendation, of the measures taken in order to allow the Commission to draw up a report on all such measures.
Kvinders og mænds værdighed på arbejdspladsen: Henstilling
Dignity of women and men at work: recommendation
At skabe større bevidsthed om problemet seksuel chikane på arbejdspladsen og konsekvenserne heraf; at gøre opmærksom på adfærdskodeksen og at anbefale, at denne bliver anvendt.
To promote greater awareness of the problem of sexual harassment at work and its consequences: to draw attention to the code of conduct and recommend application of the same.
Der er tale om seksuel chikane, hvis: — en sådan adfærd er uønsket, urimelig eller stødende for den pågældende; — en persons afvisning eller accept af en sådan adfærd fra arbejdsgiveres eller medarbejderes side (herunder foresatte eller kolleger) er brugt udtrykkeligt eller stiltiende som grundlag for en beslutning, som påvirker den pågældende persons adgang til erhvervsuddannelse, adgang til beskæftigelse, fortsat ansættelse, forfremmelse eller løn;
Sexual harassment is defined as: — conduct which is unwanted, unreasonable and offensive to the recipient; — the fact that a person's rejection of, or submission to, such conduct on the part of employers or workers (including superiors or colleagues) is used explicitly or Implicitly as a basis for a decision which affects that person's access to vocational training, access to employment, continued employment, promotion or salary;
— en sådan adfærd skaber et skræmmende, fjendtligt eller ydmygende arbejdsklima for den pågældende. 3.
— any conduct which creates an intimidating, hostile or humiliating work environment for the recipient. 3.
En sådan adfærd kan i visse tilfælde være i modstrid med princippet om ligebehandling i henhold til artikel 3, 4 og 5 i Rådets direktiv 76/207/EØF om ligebehandling af mænd og kvinder. 4. Det henstilles desuden, at medlemsstaterne tager skridt til at gennemføre Kommissionens adfærdskodeks i den offentlige sektor, der bør tjene som eksempel for den private sektor.
Such conduct may, in certain circumstances, be contrary to the principle of equal treatment within the meaning of Articles 3, 4 and 5 of Council Directive 76/207/EEC on equal treatment. 4.
Kommissionen udarbejder en rapport på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne inden for tre år efter datoen for vedtagelsen af henstillingen Indsender om de trufne foranstaltninger.
The Commission is to draw up a report based on the information forwarded by the Member States concerning the measures taken, with the Commission having to be notified of these within three years of the date on which the Recommendation is adopted.
2) Fællesskabs foranstaltning
Commission code of practice on sexual harassment.
Kommissionens adfærdskodeks med henblik på at bekæmpe seksuel chikane.
(2) Community measures
I principerklæringen skal det klart anføres, hvad der forstås ved anormal adfærd, der i visse tilfælde kan være ulovlig.
The policy statement should leave no doubt as to what is considered inappropriate behaviour which may, in certain circumstances, be unlawful.
b) Procedurer Der skal udarbejdes klare og præcise procedurer, der giver praktiske retningslinjer for, hvordan problemet gribes an.
Clear and precise procedures must be developed, giving practical guidance on how to deal with this problem.
Det tilrådes først at søge at løse problemet uformelt enten ved sig selv eller via en anden person at gøre opmærksom på, at der er tale om en adfærd, der er generende og krænkende og forstyrrende for arbejdet.
Employees should be advised to try first of all to resolve the problem informally by explaining, either themselves or through a third party, that the behaviour in question is not welcome, offends them and interferes with their work.
Det anbefales i den forbindelse at ¡værksætte en officiel undersøgelse af klagerne, som er tillidsvækkende for arbejdstagerne, og hvoraf det fremgår, hvilken person der indgives klage over.
To this end, it is recommended that a formal procedure for dealing with complaints be set up, in which employees can place their trust and which specifies the person to whom the complaint should be brought.
Det anbefales ligeledes at udpege en person, der kan give råd og hjælp.
It is also recommended that someone be designated to provide advice and assistance.
De personer, der klager,
The complainant and the alleged
Ulli og de Indberettede personer har ret til at lade sig repræsentere af en fagforeningsrepræsentant, en ven eller en kollega.
harasser have the right to be represented by a trade union representative, a friend or a colleague.
Hasteundersøgelser skal udføres taktfuldt af uafhængige personer og under overholdelse af de rettigheder, som de personer, der klager, og de indberettede personer har.
Investigations of complaints are to be carried out with sensitivity by independent persons, with due respect for the rights of the complainant and the alleged harasser.
Klagerne skal behandles hurtigt og fortroligt, efter at der er gennemført en undersøgelse af de faktiske forhold.
Complaints must be resolved speedily and confidentially at the end of an investigation focusing on the facts.
Der skal opstilles disciplinære regler, hvoraf det klart fremgår, hvad der anses for anormal adfærd, og hvor straffen angives.
Disciplinary rules should make clear what is regarded as inappropriate behaviour and should indicate the range of penalties.
Enhver repressalie mod en klager i god tro anses for en strafbar handling.
Any victimization or retaliation against an employee bringing a complaint in good faith is to be considered as a disciplinary offence.
Henstillinger til fagforeningerne Seksuel chikane er et problem, som vedrører fagforeningerne, og i tilfælde af klage skal de behandle klagen seriøst.
Recommendations to trade unions Sexual harassment is a trade union issue which must be treated seriously and sympathetically when complaints arise.
Fagforeningerne skal klart og utvetydigt oplyse om seksuel chikane og træffe foranstaltninger for at bevidstgøre personalet om problemet, således at der skabes et klima, hvor seksuel chikane ikke tolereres og Ikke ignoreres.
Trade unions are expected to formulate and issue clear policy statements on sexual harassment and to take steps to raise awareness of the problem, in order to help create a climate in which sexual harassment is neither condoned nor ignored.
De skal udarbejde en erklæring, hvori det angives, at seksuel chikane er en utidig adfærd, og de skal informere personalet om følgerne af en sådan adfærd.
They should declare that sexual harassment is Inappropriate behaviour and should inform staff about its consequences.
Det vil ligeledes være på sin plads at sørge for, at der er et tilstrækkeligt antal kvindelige repræsentanter, som kan støtte kvinder, der udsættes for seksuel chikane.
It is also a good idea to ensure that there are sufficient female representatives to support women subjected to sexual harassment.
»Enhver arbejdstager i Det Europæiske Fællesskab skal kunne have adgang til erhvervsuddannelse, lige så længe den pågældende er erhvervsaktiv.
Every worker of the European Community must be able to have access to vocational training and to benefit therefrom throughout his working life.
De kompetente offentlige myndigheder, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter bør inden for deres kompetenceområde tilvejebringe de nødvendige tilbud om livslang efter- og videreuddannelse, således at alle borgere får mulighed for at ajourføre deres faglige viden, bl.a. gennem frihed i forbindelse med uddannelse, at dygtiggøre sig og erhverve ny viden, navnlig med hensyn til den tekniske udvikling.»
The competent public authorities, undertakings or the two sides of industry, each within their own sphere of competence, should set up continuing and permanent training systems enabling every person to undergo retraining, more especially through leave for training purposes, to Improve his or her skills or to acquire new skills, particularly in the light of technological developments.
Erhvervsuddannelsen er et af de højt prioriterede områder, hvor Kommissionen vil sætte ind med nye investeringer, hvilketer nødvendigt for at udvikle arbejdstagernes kvalifikationer, kreativitet og tilpasningsevne.
Vocational training is one of the Commission's priorities in launching a new and indispensable effort to invest in people, in order to develop their skills, their creativity and their versatility.
I en meddelelse med titlen »Uddannelse i Det Europæiske Fællesskab : retningslinjer for indsatsen på mellemlang sigt« understreger Kommissionen, at den lægger stor vægt på, at der sker en forbedring af erhvervsuddannelsen, da dette udgør en integrerende del af de prioriterede mål for strukturfondene; den finderdet især vigtigt, at der sættes ind med uddannelse som led i landdistrikternes udvikling.
In Its communication 'Education and training in the European Community: guidelines for the medium term', the Commission has already indicated the importance it attaches to the promotion of higher standards of training, integral to the priority objectives of the structural Funds, and with particular attention to training in the rural development context.
Fællesskabets arbejde på dette område konkretiseres for øjeblikket i en række programmer og foranstaltninger vedrørende de forskellige aspekter af erhvervsuddannelsespolitikken.
Community action in the vocational training field currently comprises a range of programmes and activities dealing with different aspects of vocational training policy.
Disse programmer omfatter områder, hvor Fællesskabet mener at kunne supplere medlemsstaternes bestræbelser.
These programmes cover specific fields where the Community considers that it can add value to the efforts of Member States.
Gennem PETRA-programmet, der vedrører unges erhvervsfaglige grunduddannelse (resumé 10.9 og 10.10), ydes der støtte til de foranstaltninger, som medlemsstaterne gennemfører for at sikre, at alle unge, der ønsker det, har mulighed for efter den obligatoriske skolegang at gennemgå en erhvervsuddannelse i mindst ét og om muligt to eller flere år.
The Petra programme, which relates to initial vocational training for young people (summaries 10.9 and 10.10), provides backing for the Member States in the measures which they apply to ensure, as they must, that all interested young people have the opportunity to follow a course of vocational training of at least one year's and, if possible, two or more years' duration after their compulsory education.
Rådets afgørelse af 22. juli 1991 ajourfører afgørelsen af 1. december 1987 om erhvervsuddannelse af unge, således at unge lønmodtagere skal gennemgå en supplerende erhvervsuddannelse i arbejdstiden.
A Council Decision of 22 July 1991 updates the Decision of 1 December 1987 on the Initial vocational training of young people by including the need for young employed people to follow supplementary vocational training courses during working time.
Der tages også hensyn til, at det er nødvendigt at lette de unges overgang fra skolen til erhvervslivet og at forbedre deres erhvervsrettede uddannelse.
Account has also been taken of the need to improve the transition of young people from school to working life as well as their technical and vocational education.
I øvrigt er der med Rådets afgørelse 90/267/EØF af 29. maj 1990 blevet fastlagt et handlingsprogram, FORCE, til udvikling af den erhvervsfaglige efter- og videreuddannelse (resumé 10.15).
Furthermore, Council Decision 90/267/EEC of 29 May 1990 established the Force action programme for the development of continuing vocational training (summary 10.15).
Det er absolut nødvendigt at fuldføre de igangværende foranstaltninger, at udvide bestræbelserne inden for den erhvervsfaglige efter- og videreuddannelse og at styrke den erhvervsfaglige grunduddannelse.
There is a clear need to complete activities in progress with a further effort In the area of continuing vocational training together with a reinforcement of the initial vocational training activities.
Den udfordring, som etableringen af det indre marked frembyder for Fællesskabets teknologiske, sociale og demografiske udvikling, gør det nødvendigt at samordne foranstaltningerne på uddannelsesområdet.
The challenges faced by the Community as a whole with the creation of the internal market, against a background of continuing technological, social and demographic change, renders the need for concerted action in the training field essential.
Foranstalt ningerne på EF-plan bør være drivkraften og supplere de forskellige foranstaltninger, der træffes i medlemsstaterne.
Community-level action is required to act as an impetus and as a complement to the different actions undertaken by and within Member States.
At give alle arbejdstagere mulighed for at deltage i en efter- og videreuddannelse, der er fyldestgørende og omfattende.
To provide every worker with the broadest possible effective access to continuing vocational training.
Udkast til Rådets henstilling om adgang til efter- og videreuddannelse.
Draft Council recommendation on access to continuing vocational training.
Sammenlignelige oplysninger om efter- og videreuddannelsessystemerne har vist, at der er store forskelle og uligheder i adgangen til uddannelser, især til ugunst for kvinder og arbejdstagere i små og mellemstore virksomheder.
The comparative data available on continuing vocational training systems have highlighted areas of great disparity and marked inequality as regards access, In particular to the detriment of women and workers in SMEs.
Adgang til efter- og videreuddannelse spiller en meget vigtig rolle for den europæiske økonomis konkurrenceevne i 1990'erne.
Such access is one of the key factors influencing the competitiveness of the European economy in the 1990s.
Derfor skal de offentlige myndigheder, private virksomheder og arbejdsmarkedets parter i fællesskab prioritere efter- og videreuddannelse højt og iværksætte aktioner samt foretage investeringer på dette område.
It must therefore be regarded as a priority for action and joint investment by public authorities and businesses, in consultation with the social partners.
Efter- og videreuddannelser er i såvel virksomhedernes som i arbejdstagernes interesse, idet de styrker virksomhedernes konkurrenceevne og produktivitet, og fordi arbejdstagernes arbejdsbetingelser og karriere i stadig højere grad afhænger af deres efter- og videreuddannelse.
Training is important for firms and individuals alike: for firms, it is the basis of their competitiveness and productivity, while the individual's terms of employment and career prospects are increasingly linked to access to training.
— udvikling af efter- og videreuddannelsen, således at denne kan indgå som en væsentlig faktor i regionaludviklingen, især i landområderne; — arbejdstagerne ved deres ansættelse informeres om virksomhedens efter- og videreuddannelsespolitik og -programmer; — arbejdstageren efter egen anmodning kan modtage evaluering af kvalifikationer og uddannelsesbehov; — informere og høre arbejdstagerne eller deres repræsentanter i forbindelse med planlægning og gennemførelse af uddannelsespro grammer; — lette arbejdstagernes adgang til anerkendte uddannelser; — gøre det muligt for følgende grupper at få adgang til en uddannelse: de dårligst kvalificerede arbejdstagere, arbejdstagere, som ikke har deltaget i uddannelse i en længere periode, handicappede samt arbejdstagere, der er truet af afskedigelse;
The Member States are therefore invited to introduce or reinforce measures aimed at: — ensuring that firms give priority to improving the quality and skills of their workforce and establish training programmes appropriate to their size and objectives; — making provision for specific incentives and support measures for SMEs and businesses facing industrial change, In order to provide retraining for their workers; — developing continuing vocational training in order to make it an essential feature of regional development, especially in rural areas; — ensuring that workers are informed, particularly at the time of recruitment, about the firm's continuing training policy and programmes; — enabling workers to obtain, on request, an assessment of their skills and training needs; — informing and consulting workers' representatives, or workers themselves, about the preparation and implementation of training plans and programmes; — promoting opportunities for workers to undergo training leading to recognized qualifications; — enabling the least-skilled workers, those whose training has been neglected, disabled people and those threatened with unemployment, to benefit from training; — encouraging access to continuing vocational training for women and the unemployed; — ensuring that all workers in the Community have access to training without discrimination.
Medlemsstaterne opfordres til at udarbejde rapporter om de foranstaltninger, der træffes med henblik på iværksættelse af denne henstilling, og Kommissionen forelægger en evalueringsrapport senest den 30. ¡uni 1996.
The Member States are invited to draw up reports on the measures taken to implement this recommendation, and the Commission will present an assessment report by 30 June 1996 at the latest.
Fælles politik for erhvervsuddannelse: CEDEFOP — forordning (EØF) nr. 337/75
Common policy on vocational training: Cedefop — Regulation (EEC) No 337/75
Oprettelse af et europæisk center, der skal bistå Kommissionen med gennemførelsen af den fælles politik for erhvervsuddannelse.
To establish a European Centre to help the Commission implement a common vocational training policy.
Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et Europæisk Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse.
Council Regulation (EEC) No 337/75 of 10 February 1975 establishing a European Centre for the Development of Vocational Training.
Centret har i alle medlemsstater den videstgående retslige handleevne og arbejder ikke med gevinst for øje. Dets hjemsted er Berlin. 2.
The Centre enjoys the broadest legal status in all the Member States. It is non-profit-making.
Gennem sin videnskabelige og tekniske virksomhed medvirker centret til at fremme erhvervsuddannelsen og videreuddannelsen på fællesskabsplan.
Through its scientific and technical activities, the Centre contributes to the promotion of vocational and in-service training at Community level.
Det har til opgave: — at tilvejebringe en selektiv dokumentation om den seneste udvikling og forskning samt om spørgsmål vedrørende strukturen inden for erhvervsuddannelserne og sikre udbredelsen af oplysninger herom; — at udvikle og samordne forskningen; — at fremme tilnærmelsen af de erhvervsmæssige uddannelsesni veauer, navnlig for at nå frem til gensidig anerkendelse af certifikater og andre kvalifikationsbeviser; — at være mødested for de implicerede parter. 3.
Its tasks are: — to compile and disseminate selected documentation relating to recent developments, research and vocational training structural problems; — to develop and coordinate research; — to encourage the approximation of standards of vocational training, with a view to the mutual recognition of certificates and other documents; — to provide a forum for all those concerned. 3.