natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men hvordan kan jeg vide, om mine naboers ide­er rent faktisk virker?
But how do I know that the concepts of my neighbours do work?
Europa­Kommissionen bidrager til at bygge bro over denne videnskløft ved at ind­samle eksempler på vellykkede politiske foranstaltninger.
The European Commission helps to bridge the knowledge gap by collecting success­ful examples of policy measures.
Den fælles rapport om beskæftigelsen, som vil blive drøftet i Luxembourg, indeholder undersøgelser og sammenligninger af eksempler på bedste praksis i ECJ­landene.
The joint Report on Employment, which will be discussed in Luxembourg, provides For the examination and comparison oF best practice in Member States.
De følgende eksempler, som er valgt ud blandt de 11, der er med i den fælles rapport om beskæftigel­sen viser, at beskæftigelsesevne, omstillingsevne, iværksætterånd og lige muligheder ikke blot er ab­strakte begreber.
The following examples, chosen amongst the 1 1 contained in the Joint Report on Employment , demonstrate that the concepts of employability, adaptability, entrepreneurship, and equal oppor­tunities are not just abstract ones.
Når de omsættes i nationale politikker, kan og vil de give positive resultater, sådan som det fremgår af nedenstående eksempler.
When translated into national policies they can and do bring positive results as the following examples show.
Danmark: Øget beskæftigelsesevne ved hjælp af en aktiv ar­bejdsmarkedspolitik
Denmark: Better employability through active labour market policies
I 1994 begyndte Danmark at vende fokus fra passiv indkomststøtte til større fokus på aktiverende ar­bejdsmarkedspolitikker.
In 1994 Denmark shifted the focus from passive income support to active labour market policies.
Særligt unge­indsatsen, ifølge hvilken unge under 25 uden erhvervkompeten­cegivende uddannelse modtager et uddannelsestilbud efter seks måneders arbejdsløshed, har været særdeles effektiv.
In particular, the introduction of the principle by which every person under the age of 25 years who has not completed a formal education or training programme is offered training after six months' unemployment (6­month benchmark), was remarkably successful.
Den maksimale samlede dagpengeperiode et sat ned fra syv til fem år.
The period over which the unemployment benefit was paid was reduced from 7 to 5 years.
De, som ikke finder et job i løbet af de første to års ledighed, bliver inddraget i et "aktiveringsforløb", i løbet af hvilket de har både ret og pligt til at tage imod et uddannelses­ eller jobtilbud.
Those failing to find a job during the first two years of unemployment passed into an "activation period" during which they had both a right and duty to accept a training offer.
Der er blevet udviklet en række redskaber til aktivering af langtidsledige: Almindelig jobtræning, der giver mulighed for løntilskud, og som er beregnet for ledige, der er egne­de til ordinær beskæftigelse hos private eller offentlige arbejdsgivere; Individuel jobtræning for ledige, der ikke kan ansættes på almindelige vilkår.
A number of instruments have been created for the activation of the long­term unemployed: Ordinary job­training, giving access to a wage subsidy, for the unemployed who are in fact employable for ordinary work in private firms or in the public sector; Individual job­training for those unemployed who cannot become employed under normal conditions.
Individuel jobtræning kan afvikles hos private eller offentlige arbejdsgivere (normalt i kommunerne).
Individual job­training may take place in private firms or in the public sector (normal­ly in the municipalities).
Uddannelse (herunder frihed til uddannelse for ledige) med eller uden tilskud fra arbejdsmarkedsmyn­dighedeme.
Education (including educational leave for the unemployed) with or without a subsidy from the labour market authorities.
Såvel uddannelses­ som jobtræningsordningerne har bidraget til at aktivere arbejdsstyrken, ligesom de har indvirket positivt på deltagernes jobsituation efter aktiveringsforløbet.
Both education and job­training activated the workforce and lowered subsequent unemploy­ment.
De bedste resultater blev dog opnået gennem jobtræning i den private sektor, hvilket understreger, at private virksomheder har de bedste muligheder for at beholde praktikanter efter udløbet af tilskudsperioden.
However, the best results were achieved through job­training in the private sector which highlights the fact that private firms have greater possibilities for keeping trainees after the sub­sidy terminates.
Individuel vejledning til ledige blev prioriteret højt i den danske arbejdsmarkedsreform.
Individual guidance of the unemployed was given high priority in the Danish labour market reform.
Ledige fik udar­bejdet en individuel "handlingsplan".
People were even given a personal "plan of action".
Af denne fremgik det, hvilke mål den ledige havde i beskæftigel­sesmæssig henseende, samt hvilken form for aktiverende forløb (uddannelse, jobtræning osv.) den på­gældende burde tage del i for igen at få ordinær ansættelse.
The plan specified the employment goal of the unemployed individual and the kind of activation (education, job­training etc.) that the individual should undertake in order to regain ordinary employment.
1 fire ud af fem tilfælde var beskæftigelses­målene i den individuelle handlingsplan i tråd med den lediges egne ønsker, hvilket var afgørende nød­vendigt for i tilstrækkeligt omfang at motivere den ledige til at engagere sig i de foreslåede aktiverings­tilbud.
In four out of five cases, the employment goal specified in the plan was in line with the wishes of the unemployed individual, which was crucial in obtaining high motivation on the part of the unemployed person for any action that was proposed.
De positive resultater i Danmark kan ikke kun tilskrives uddannelsesinitiativerne, men også en erken­delse af, at retten/pligten til at deltage i aktiverende forløb på fuldtid indebar, at de foranstaltninger, som blev truffet i aktiveringsperioden, i højere grad end tidligere var baseret på systematisk kontrol med, at pligten til at stå til rådighed for formidlet arbejde blev opfyldt, samt på motiveringseffekten.
The success in Denmark was not only based on training but also on the understanding that the right/duty to full­time activation meant that the measures during the activation period were based, to a greater extent than before, on systematic control of the duty to be available for work and on the motivation effect.
Arbejdsmarkedsindikatorer 1996
Labour Market Indicators 1996
Østrig og Grækenland: Reintegrering af arbejdstagere, der mister jobbet på grund af strukturomlægningerne i industrien
Austria and Greece: Re-adapting workers affected by industrial restructuring
I Beskæftigelsesgrad Arbejdsløshedsprocent I Arbejdsløshedsprocent blandt unge (15­24 år)
Employment rate Unemployment rate Youth unemployment rate, 1 5-24y
1 1987 indførte Østrig som noget nyt de såkaldte Arbeitsstiftungen (arbejdsinstitutter), der tilbyder en pakke af tilbud til arbejdstagere, som mister jobbet på grund af kollektive afskedigelser, strukturomlæg­ninger i industrien eller virksomhedens insolvens.
In 1987 Austria launched the Arbeitsstiftungen (Labour foundations) offering a list of measures to those affected by collective dismissals, industrial restructuring and company insolvency.
Hovedformålet er at slå bro mellem det forrige og det fremtidige job, således at arbejdstagerne ikke kommer til at opleve en egentlig arbejdsløshedssituation.
The main objective was to bridge the gap between the former and future job without going through a period of open unemployment.
Pakken indeholder karrierevejledning, aktiv jobsøgning, arbejdsformidling, praktikophold, uddannelse og iværksætterstøtte.
The package consisted of career guidance, active job search, occupational placements, traineeships, training, and support in the creation of new businesses.
Arbejdsinstitutteme er ikke begrænset til virksomhedsniveau, men er også aktive på de regionale og sektoriale niveauer, således at de kan koordinere indsatsen over for flere virksomhe­der med indbyrdes tilsvarende omstruktureringsproblemer som følge af forandringerne i industrien.
Labour foundations were not limited to the company level, but were also aimed at the regional and sectoral levels, to cover several companies affected by similar restructuring problems due to industrial change.
Institutterne finansieres af virksomhederne, arbejdstagerne, den østrigske Arbejdsmarkedstjeneste, del­staterne og kommunerne, og modtager desuden ESF­støtte.Deltagerne i institutternes aktiviteter mod­tager arbejdsløshedsunderstøttelse i form af uddannelsesstøtte i op til tre år eller undtagelsesvis fire år samt et særligt "institutlegat".
The foundations are funded by the companies, the employees, the Labour Market Service, Länder and communes, and receive ESF support. Participants in the foundations receive unemployment benefits in the form of training allowances for a maximum of 3 years, in exceptional cases up to 4 years, as well as a "foundation scholarship".
1 1995 var der i alt på alle niveauer 43 forskellige institutter.
In 1995, 43 different foundations existed at all levels.
For nylig kunne man af en evaluering af in­stitutterne i levnedsmiddel­ og transportsektoren konstatere, at genbeskæftigelsesprocenten er høj.
A recent evaluation of the foundations in the foodstuff and transportation sectors showed a high re-employment rate.
Ef­ter at have gjort brug af tilbuddene i ovennævnte pakke havde 83% af arbejdstagerne i levnedsmiddel­industrien og 73% i transportsektoren fundet ny beskæftigelse.
After following the measures, 83% of people in the foodstuff industry foundation and 73% in the transport sector foundation were re-employed.
Seks måneder senere lå genbeskæftigel­sesprocenten stadig så højt som 75%.
6 months later, the re-employment rate continued to be high at 75 %.
Næsten 60% af deltagerne havde haft held med at få samme el­ler højere løn i deres nye job.
Almost 60% of participants succeeded in maintaining or improving their former wage income. me.
I Grækenland er myndighederne i færd med at iværksætte et program, som minder om det østrigske. Det henvender sig til arbejdstagere, som rammes af kollektive afskedigelser i områder, hvor der foregår strukturelle omlægninger i industrien.
Greece is implementing a programme with similar characteristics, which addresses the needs of workers affected by collective dismissals in areas of industrial restructuring.
"Det integrerede interventionsprogram" er en liste over foranstalt­ninger der går ud på at reintegrere afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet over en 37­måneders­periode med aktiv støtte.
The "Integrated Programme of Intervention" consists of a list of measures aimed at the re-integration of dismissed workers through active support for a period of 37 months.
Programmet inkluderer uddannelsesstøtte, subsidierede jobs og iværksætter­støtte.
It includes training allowances, subsidised jobs and start-up grants for the creation of own business.
1 modsætning til passiv indkomststøtte, som tidligere var en meget udbredt løsning på lignende problemer, er det hensigten med det nye program at forsøge at skabe de rigtige betingelser for at få de ledige i beskæftigelse. Det forventes, at programmet vil kunne blive til stor støtte for den igangværende privatiseringsproces.
In contrast with passive income support, that in the past has been widely used to deal with similar problems, the new programme attempts to create the right conditions for the re-integration of the unemployed into active life.
Italien: Foranstaltninger til fremme af etablering af egen virksomhed blandt unge iværksættere
Italy: Measures to promote enterprise creation by young entrepreneurs
Arbejdsmarkedsindikatorer 1996 Beskæftigelsesgrad _BAR_ Arbejdsløshedsprocent Arbejdsløshedsprocent I blandt unge (15-24 år)
Labour Market Indicators Employment rate Unemployment rate Youth unemployment rate, 15-24y
Iværksætterstøtte er blevet populært vidt omkring i Europa, på trods af at "dødeligheden" kan være meget høj for sådanne virksomheder.
Start-up grants have enjoyed wide popularity in Europe, despite the evidence that the "mortality rate" of such businesses can be high.
En kombination af målrettet uddannelse og finansiering samt en re alistisk vurdering af hvert enkelt projekts gennemførlighed vil kunne bidrage til at forbedre resultatet.
A solution for improving their effectiveness can be found in the provision of specific training in combination with finance and an appropriate assessment of the feasibility of each business project.
Siden 1986 har Italien med held gennemført et støtteprogram for unge iværksættere med det formål at tilskynde de unge til at starte egen virksomhed. Der kan ydes støtte til personer under 36 år.
Since 1986, Italy has been running a Programme of Support to Youth Entrepreneurial Activity quite successfully, with the aim of encouraging young entrepreneurs to start up a business.
Støtten ud gør op til 90% af omkostningerne i det sydlige Italien eller op til 60% i det nordlige og centrale Italien og ydes i tilknytning til anden bistand som f.eks. teknisk bistand, uddannelse og markedsorientering.
This can amount to 90% of costs (in the Mezzogiorno region) or 60% (in northern and central regions ) and is granted in addition to other support services (technical assistance, training, market orientation).
Den finansielle støtte til investeringer kan have form af ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud eller lån til en favorabel rente.
Financial aid for investments may be in the form of non-refundable grants or loans at favourable interest rates.
Ordningen administreres af en offentlig virksomhed med ansvar for (regional) udvikling.
The manage ment of the system is ensured by a public development company.
1 1996 blev der lanceret et nyt initiativ kaldet Prestito d'onore (æreslån) i den hensigt at yde støtte til arbejdsløse med ønske om at blive selvstændige inden for håndværks- eller fremstillingsvirksomhed og evner til at omsætte en idé til en rentabel virksomhed.
In 1996 a new initiative called Prestito d'onore (Loan Based on Honour) was launched, with the aim of supporting unemployed people who wished to enter selfemployment in the crafts or manufacturing sector and who demonstrated the ability to translate an idea into a profitable activity.
Under denne ordning ydes der iværksætterstøtte til etablering af småvirksomheder i det sydlige Italien.
Under this scheme, small-scale selfemployment initiatives in the Mezzogiorno are funded partly by non-refundable grants and partly by loans on favourable terms.
Finansieringen sker dels i form af ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud, dels i form af lån på favorable vilkår.
The projects are selected and their feasibility checked at the end of a selfemployment training course organised by public authorities.
ESF yder støtte til uddannelsesdelen af denne foranstaltning.
The ESF supports the training part of this activity.
Ordningen indeholder et "aktiveringselement", for så vidt som tilmeldelse til ¡værksætterordningen automatisk giver arbejdstagere, der er blevet sagt op, ret til at søge om fremskyndet udbetaling af afskedigelsesgodtgørelsen. digelsesgodtgørelsen.
ITL 30 Billion for 1995 and ITL 50 Billion for 1996 have been earmarked for the implementation of this scheme. However, more than 35,000 applications have been submitted so far, which has led the Government to increase the financing of the programme.
1 juni vedtog Det Europæiske Råd, sammensat af de 15 EU-landes stats- og regeringschefer, en ny traktat for Den Europæiske Union, den såkaldte Amsterdam-traktat.
In June, the European Council, made up of the Heads of State and Government of the 1 5 Member States of the European Union, agreed on a new Treaty for the European Union, known as the "Amsterdam Treaty".
Det hedder i traktaten, som de skal ratificeres af medlemslandene, at disse "betragter beskæftigelsesfremme som et spørgsmål af fælles interesse og samordner deres indsats i den henseende".
The Treaty ­ still to be ratified ­declares that Member States shall treat employment "as a common concern, and shall co­ordinate their action".
Det henhører fortsat under medlemslandenes kompetence at vedtage og gennemføre beskæftigelsesforanstaltninger, men den nye traktat understreger behovet for en koordineret og fælles indsats på EU-plan, ligesom den åbner mulighed for EU-initiativer på beskæftigelsesområdet.
This marks a new start in European policies on employment: While the main responsibility for deciding and implementing employment policies remains with the Member States, the new Treaty emphasises the need for coordinated, joint action and provides for action on European Union level.
"Målsætningen om et højt beskæftigelsesniveau", står der, "skal tages med i overvejelserne ved udformningen og gennemførelsen af Fællesskabernes politikker og aktiviteter." viteter."
"The objec­tive of a high level of employment" it says, "shall be taken into consideration in the formulation and implementation of Community policies and activities."
Med henblik på at strukturere overvågningen af den nye koordinerede EU-beskæftigelsesstrategi introducerer traktaten følgende procedurer:
The following instruments have been created to structure the monitoring process of the new co­ordinated European employment strategy:
Det Europæiske Råd (stats- og regeringscheferne) vedtager hvert år konklusioner om beskæftigelsessituationen i EÜ.
The Heads of State and Governments will each year reach conclusions on the employment situation in Europe.
Rådet, sammensat af EU-landenes ministre, fastlægger med kvalificeret flertal retningslinjer, som medlemslandene skal tage hensyn til i deres egne beskæftigelsespolitikker.
The Council, composed of the Ministers of the Member States, will adopt by qualified majority voting employment guidelines for the Member States.
Ret ningslinjerne formuleres på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Beskæftigelsesudvalget.
These guidelines will be proposed by the Commission, having consulted the European Parliament, the Economic and Social committee, the Committee of Regions and the Employment Com­mittee.
Rådet undersøger hvert år, om retningslinjerne bliver fulgt, og retter om nødvendigt henstillinger til medlemsstaterne - efter henstilling fra Kommissionen.
The Council will examine each year the implementation of the guidelines and will issue, if necessary, recommenda­tions ­ based on a Commission recommendation ­ to the various Member States.
Rådet og Kommissionen forelægger en fælles årsrapport om beskæftigelsessituationen i EU for Det Europæiske Råd.
The Council and the Commission will draft a joint report on the employment situation in Europe every year and submit it to the meeting of the Heads of State and Government.
Der kan i henhold til traktaten tages initiativer med henblik på at fremme innovative og nye metoder i beskæftigelsespolitikken, og navnlig kan der gennemføres pilotprojekter (af højst fem års varighed) om udveksling af oplysninger og gode erfaringer.
The Treaty will provide for programmes to support inno­vation in employment policies through pilot projects, (which can run for a maximum of five years), aimed at exchanging information and best practice.
Et beskæftigelsesudvalg, sammensat af repræsentanter for EU-landene, har til opgave at bistå ved overvågningen.
An Employment Committee, composed of Represen­tatives of the Member States, will assist in the European monitoring process.
Beskæftigelsessituationen i Den Europæiske union
The employment situation in the European Union
Forskellige af Europa-Kommissionens generaldirektorater står i spidsen for fonde, programmer og pilotprojekter, der har til formål at fremme et aktivt arbejdsmarked i EU og forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer gennem uddannelse. De aktiviteter, der foregår på EU-plan, kan imidlertid kun tjene som supplement til EU-landenes egne initiativer.
Different Directorate-Generals of the European Commission manage Funds, programmes and pilot projects to promote an active labour market in Europe and to upgrade the skills of the workforce by training.
EU's Generaldirektorat for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender, DG V, har ansvaret for følgende aktiviteter:
The Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs, DG V, is responsible for the following activities:
Den Europæiske Socialfond:
Helping companies to recruit staff at EU level.
• formidling af oplysninger om stillingstilbud og af stillingsansøgninger i EU-landene formidling af generelle oplysninger om leve- og arbejdsvilkår samt om diverse beskæftigelses- og arbejdsmarkedsspørgsmål formidling af et væld af forskellige oplysninger, som kan bidrage til at afhjælpe vanskelighederne ved at arbejde i et andet land (f.eks. oplysninger om boligforhold, ordninger for grænsearbejdere, sociallovgivning, arbejdsmarkedslovgivning, skatteforhold osv.) bistand til virksomheder, som ønsker at efterspørge personale på det internationale arbejdsmarked i EU formidling af adgang for alle medlemmer af Eures-netværket, dels til de oplysninger om stillingstilbud, dels til de generelle oplysninger, som koordineringsbureauet udsender via to data baser.
For more information about EURES, contact your local employ­ment service or the European Commission, DG V, V/A/3, ZOO rue de la Loi/Wetstraat, Β-1049 Brussels, Fax: (32-2)2990508 Internet: http: //europa.eu.int/en/comm/dg05/eures/eures.htm
Den Europæiske Socialfond (ESF) blev oprettet for 40 år siden.
The European Social Fund (ESF) was set up 40 years ago.
Dens formål er i dag at fremme den bedst mulige udvikling af de menneskelige ressourcer med henblik på at sikre en konkurrencedygtig økonomisk vækst inden for EU's indre marked, skabe en afbalanceret regional udvikling overalt i EU og give alle EU-borge-re en fair chance på arbejdsmarkedet.
Its purpose today is to encourage the best possible development of human resources for competitive economic growth within the Single Market of the European Union, coupled with balan­ced regional development throughout the Union and a fair deal for all EU citizens in their working life.
Forbedring af beskæftigelsessituationen på lokalt plan
In 1996 the European Commission financed 22 projects with a total amount of some 6 Mio ECU.
ESF's aktiviteter retter sig primært mod følgende områder: • bekæmpelse af langtidsledighed og udelukkelse fra arbejds markedet • forbedring af de jobsøgendes færdigheder og kvalifikationer • fremme af lige muligheder for mænd og kvinder på arbejds markedet • fremme af jobskabelse • forebyggelse af arbejdsløshed gennem tilpasning af arbejdsta gerne til de industrielle ændringer • forbedring af uddannelsessystemerne.
The main priorities of the ESF action are to: • Combat long-term unemployment and exclusion from the labour market • Develop the skills and qualifications of potential job seekers • Promote equal opportunities in the labour market between men and women • Foster the creation of new jobs • Pre-empt unemployment by adapting workers to industrial change • Improve education and training systems.
ESF råder over cirka 47 mia. ECU til fordeling mellem de 15 EU-lande i perioden 1994 til 1999, hvilket svarer til omkring 10% af EU-budgettet.
For more inFormation, contact the European Commission, DG V, V/A/l, 200 rue de la Loi/Wetstraat, B-1049 Brussels, Fax: (32-2-)2994571.
I 1996 udbetalte Europa-Kommissionen i alt cirka 6 mio. ECU i finansiel støtte til 22 projekter.
The ESF is to spend around 47 billion ECU across the 15 Member States from 1994 to 1999, representing some 10% of the EU budget.
Yderligere oplysninger om ESF kan fås ved henvendelse til EU-landenes respektive arbejds- og socialministerier eller til Europa-Kommissionen, DG V, kontoret for ESF-information, V/B/l, 200, rue de la Loi/Wetstraat, B-1049 Bruxelles. Fax nr.: (0032-2) 295 49 18. Internetadr: http:/'/europa, eu.int/en/comm/dg05/esf/esf_home. htm
For more inFormation about the ESF, contact your national ministry oF Labour and Social aFFairs or the European Commission, DG V, ESF InFormation sector, V/B/l, 200 rue de la Loi/Wetstraat, B-1049 Brussels, Fax: (32-2) 295 4918. Internet: http://europa.eu.int/en/comm/dg05/esF/esF_home.htm