natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For størstedelen af de træer, der var fælles for undersøgelserne i 1987, 1988, 1989 og 1990, blev der ikke iagttaget nogen klar ν i ta I itetsændring i perioden. Der kunne konstateres en tendens til vi tal itetsforbedring for Quercus ilex.
For the majority of the trees common to the surveys of 1987, 1988, 1989 and 1990, no clear changes in vitality were observed over this time-period.
Der konstateres en åbenbar forringelse for Quercus pubescens og Picea sitchensis.
A clear deterioration is observed for Quercus pubescens and Picea sitchensis.
Det tiltagende nåletab hos Picea sitchensis skyldes hovedsagelig angreb af granlus (Elatobium abietinum) i Det Forenede Kongerige og Irland.
The increase in defoliation of Picea sitchensis is mainly due to attacks by the green spruce aphid (Elatobium abietinum) in the United Kingdom and Ireland.
Der er ikke nogen forklaring på tilbagegangen for Quercus pubescens.
For Quercus pubescens no reasons for deterioration are known.
Det er meget svært at skelne mellem ændringer i kronetæthed eller farve, der skyldes forurening, fra ændringer, der skyldes andre faktorer.
There is a major problem in separating changes in crown density or colouration attributable to pollution from those caused by other factors.
Kun en lille del af prøvetræerne udviste direkte skader pá grund af luftforurening.
Only a small fraction of the sample trees showed direct damage due to air pollution.
Undersøgelser af årsag og virkning viser imidlertid, at stresset i skovenes økosystemer kan opdeles i tre hovedkategorier: prædisponerende, provokerende og medvirkende.
However, cause-effect studies indicate that the stresses experienced by forest ecosystems can be divided into three broad categories: predisposing, inciting and contributing.
Det er klart, at luftforureningens indvirkning på skovenes sundhedstilstand varierer afhængig af dens art og koncentration.
The role of air pollution in forest health clearly varies depending on its nature and concentration.
I nogle dele af Europa, de central- og østeuropæiske lande, betragtes luftforureningen som en provokerende faktor og som den, der har den største indvirkning på skovenes sundhedstilstand.
In some parts of Europe, the Central and Eastern European countries, air pollution is considered as an inciting factor and the most important affecting forest health.
Andre steder i Europa er luftforureningsniveauet lavt og kan kun betragtes som en af de faktorer, der prædisponerer skovene.
Elsewhere in Europe, air pollution levels are very low and can only be considered as one of the factors predisposing forests to decline.
Adskillige lande fremhæver, at andre faktorer end luftforurening betragtes som mere afgørende for skovenes sundhedstilstand, selv om de betragter luftforurening som en mulig prædisponerende faktor.
Several countries emphasised that factors other than air pollution are considered more important in determining forest health, although they regard air pollution as a possible predisposing factor.
I en udvidet vurdering konstateres det, at der synes at være en almindelig tendens til, at træerne skifter til højere afnålings-/afløvningstrin (større beskadigelse), efterhånden som bevoksningernes gennemsnitsalder stiger.
In an extended evaluation it was shown that there appears to be a general trend for trees to shift to higher defoliation classes (higher damage) with increasing mean stand age.
Den årlige udvikling i afnå Iing/afløvning er stor, selv blandt relativt sunde arter, der i gennemsnit forblev uændrede hvad angår afnáI ing/afløvning.
The annual dynamics in defoliation are large, even among relatively healthy species that remained, on average, unchanged in defoliation.
De fleste træer skifter afnåIings-/afløvningstrin fra det ene år til det andet.
Most trees show yearly shifts in defoliation classes.
Det anbefales, at der foretages yderligere undersøgelser af denne udvikling i kronetæthed, efterhånden som der fremkommer oplysninger fra flere årlige undersøgelser.
Further studies into these dynamics in crown density are recommended as data from more annual surveys become available.
I 1990-undersøgelsen indgik der for første gang oplysninger om jordbundstype til oversigten på frivilligt grundlag.
In the 1990-survey the soil type was for the first time inventoried on a voluntary basis.
I betragtning af forskellene mellem de anførte jordbundstyper anbefales det kraftigt at medtage oplysninger om Jordbundstype i kommende undersøgelser af skovenes sundhedstilstand.
Given the differences found between the reported soil types, it is strongly recommended to include information on soil type in future forest health surveys.
En komplet og korrekt indsamling af årlige data for skovene sundhedstilstand er af afgørende betydning for, at man kan forstå udviklingen i træernes sundhedstilstand.
The complete and correct collection of annual data on forest health is of paramount importance to the understanding of the dynamics in tree health.
I fremtiden skulle tidsserier bestående af mange på hinanden følgende år blive disponible.
In the future, time-series of many consecutive years should become available.
I sådanne tidsserier er hver enkelt årlig undersøgelse af lige stor betydning.
In such time-series each annual survey plays an equally important role.
Skovenes Sundhedstilstand, 1991 ­Sammenfattende rapport om 1990­undersøgelsen
Forest health report 1991 — Executive report on the 1990 survey
1991 - 26 s., 6 grafiske fremstillinger - 21,0 χ 29,7 cm
1991 - 26 pp., 6 illus. - 21.0 χ 29.7 cm
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER op r —■— i
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Agenda 2000 Hvilken fremtid for det europæiske landbrug ?
European Union Agriculture and Rural Development a 2000 The future for European Agriculture
Hvorfor er det nødvendigt at reformere den fælles landbrugspolitik på indeværende tidspunkt?
The Need for Reforming the Common Agricultural Policy
I dokumentet Agenda 2000 redegøres for en udvikling på de vigtigste landbrugsmarkeder, som på længere sigt inde bærer store farer for det europæiske landbrug.
The challenges facing the CAP are first and foremost inter­nal in nature. There are at least three of these.
I dette dokument forklarede Kommissionen, hvorfor den mente, at tiden var inde til at give den fælles landbrugspolitik en ny impuls ved at lade den overskride en ny etape.
The vast majority of analyses which attempt to gauge the prospects for world markets agree in predicting strong growth in demand and prices offering a good rate of return.
På den ene side konstateres det, at hovedparten af de analyser, der gennemføres vedrørende perspektiverne på ver densmarkedet, samstemmende giver som resultat, at der må forventes en stærk stigning i efterspørgslen og lønsomme priser.
Since its inception, the common agricultural policy has been able to adapt and grow by mastering the challenges with which it has been faced over the years: in the early days it concentrated on attaining the goals set out in Article 39 of the Treaty, then it had to control the surpluses which appeared in some sectors, mainly by introducing quantita­tive restrictions, and finally it embarked on a new approa­ch based on a combination of lowering institutional prices and making compensatory payments. This was the 1992 reform reviewed in the document Agenda 2000.
Kommissionen forelægger nu Rådet og Parlamentet en ny række forslag til forordninger, som er en udmøntning i retsakter af hovedretningslinjerne i Agenda 2000.
In Agenda 2000, the Commission explained why it believes that the moment has come to give a new impetus to the CAP by tackling a further stage.
Inden der foretages en analyse af de forskellige elementer i de foreslåede reformer, anser Kommissionen det for vigtigt at gøre rede for den overordnede opfattelse, der er ledetråden i forslagene.
The Commission is now transmitting a set of proposals for legislation to the Council and Parliament which translate the main lines contained in Agenda 2000 into legal texts.
På den anden side fremgår det klart, at det nuværende pris niveau i EF er for højt til, al EU under hensyntagen til sine internationale forpligtelser kan drage fordel af ekspansionen på verdensmarkedet.
It is also clear that the current level of prices in the Union is still too high for it to be able to take advanta­ge of this expansion of world markets given the inter­national commitments it has made.
Hvis denne situation ikke korrigeres, er det let at forudse følgerne: der vil opstå overskud igen, og lagrene vil atter begynde at vokse med uacceptable budgetomkostninger.
If this is not correc­ted, the consequences are easy to predict: surpluses will appear again and stocks will start to build up and create intolerable budget costs.
EU vil lidt efter lidt miste sin plads både på verdensmarkederne og på de interne markeder, ikke kun for de egentlige landbrugsprodukter, men også for forarbejdede produkter.
The Union will gradually lose its position on both the world and internal market, not only in agricultural commodities but also in processed products.
Dette vil også få skadelige virkninger for beskæftigelsen.
This would have detrimental effects on employment as well.
Denne analyse er blevet foretaget af landbrugsministrene, og den er ikke blevet anfægtet i større omfang.
Before analysing the various parts of the proposed reforms, the Commission would like to explain the overall thinking which has guided these proposals.
Den fælles landbrugspolitik har haft nogle negative virkninger, som kun i meget ringe grad blev korrigeret med 1992-reformen.
— The CAP has had a number of negative effects which have only been very partially corrected by the 1992 reform.
Den ydede støtte fordeles ret uens og er koncentreret om de regioner og producenter, der ikke er de mest ugunstigt stillede.
The support it provides is distributed somewhat unequally and is concentrated on regions and producers who are not among the most disadvantaged.
Denne situation har negative følger for den fysiske planlægning og landdistrikterne, som har lidt meget under tilbagegangen i landbrugsaktiviteterne i mange regioner.
This is having negative effects on regional development plan­ning and the rural community, which has suffered badly from the decline in agricultural activity in many regions.
Hertil kommer udvikling i andre regioner af alt for intensive landbrugsmetoder, der ofte har haft alvorlige følger hvad angår miljøet og dyresygdomme.
At the same time, other regions have seen the development of excessively intensive farming practices which are having often a serious impact in terms of the environment and animal diseases.
2000 - Hvilken fremtid for ilet europæiske landbrug
2000 ■ The future for European
Til disse udfordringer af intern art, som i sig selv udgør en rigelig begrundelse for en reform af den fælles landbrugspolitik, må lægges to eksterne elementer.
These challenges on the internal scene, which are easily enough on their own to justify reforming the CAP, are reinforced by two external factors.
Et landbrug, der forurener, der i utilstrækkelig grad bidrager til fysisk planlægning og beskyttelse af miljøet, og som i kraft af uhensigtsmæssige metoder har sin del af ansvaret for udvikling af dyresygdomme, har ingen chance for at overleve på lang sigt og kan ikke berettige omkostningerne. erne.
development and protection of the environment, and which, because of its undesirable practices, must take its share of responsibility in the spread of animal diseases, has no chance of long-term survival and can not justify what it is costing.
Det første er den fremtidige udvidelse af EU, som allerede blev analyseret i dokumentet Agenda 2000.
- The first is the future expansion of the Union, already analysed in Agenda 2000.
Det er til strækkeligt at tilføje, at denne udvidelse blot understreger nødvendigheden af de markedsforanstaltninger og forenklinger, som under alle omstændigheder må gennemføres i det nuværende EU.
Here it is enough to add that enlargement makes the measures of market management and simplification which have to be taken anyway within the present Union even more necessary
At forlige borgeren, forbrugeren, med landbrugspolitikken er en af hovedopgaverne i de kommende år.
Making the CAP more acceptable to the citizen in the street, to the consumer, is one of our primary tasks in the years ahead.
Det andet hænger sammen med de internationale handelsforhandlinger, der står for døren, hvad enten der er tale om den nye landbrugsrunde under WTO eller forhandlinger vedrørende bilaterale handelsaftaler.
- The second factor is the international trade negotiations which are in the offing, both the new round of agricultural talks under the WTO and the negotiation of various bilateral trade agreements.
Dette har to væsentlige følger:
This has two vital consequences:
Landbruget i de 15 EU-lande er meget forskelligartet med hensyn til naturlige ressourcer, driftsformer, konkurrenceevne og indkomstniveau samt traditioner.
Agriculture in the fifteen countries of the Union is high ly diverse in its natural resources, its farming methods, its competitiveness and income levels, and also in its traditions.
Dette er en styrke for det europæiske landbrug, det er det, der giver det dets originale karakter og dets kvalitet.
This diversity is one of the strengths of European agriculture, contributing to its specific character and quality.
Men for at drage størst mulig fordel af denne forskelligartethed er det en for udsætning, at man drager konsekvenserne med hensyn til den måde, landbrugspolitikken udformes og forvaltes på -den måde, den fælles landbrugspolitik for øjeblikket fungerer og forvaltes på, er blevet defineret for et fællesskab med seks medlemmer og er ikke blevet ændret i større omfang siden da.
But to make best use of this diversity, we have to relate it to how agricultural policy is devised and managed; the current way the CAP operates and is managed was designed for the Community of six and has hardly been modified since.
Den er ikke egnet til et EU med 15 med lemmer, der forbereder en udvidelse.
It is not suited to a Union of fifteen which is on the point of welcoming in further members.
Den er kompliceret, bureaukratisk og forstås i sidste ende ikke af landbrugerne.
It gives rise to complexity, bureaucracy and, in the end, a lack of understanding among far mers about how it works.
Den første er, at EU gennem denne reform må definere den landbrugspolitik, det agter at føre i de kommende år under hensyntagen til sine egne interesser og på grundlag af en realistisk vurdering af udviklingen i den internationale situation.
First, with this reform the Union has to lay down the agricultural policy that it intends carrying out in the years ahead in a way that satisfies its own interests and takes a realistic view of developments in the international context.
Dette skal ske inden indledningen af forhandlingerne i WTO, således at EU kan forhandle på et solidt grundlag og med et veldefineret mål.
This needs to be done before the opening of the WTO negotiations so that the Union can negotiate on a solid basis and knows where it wants to go.
Det er derfor nødvendigt at indføre en ny model, der er mere decentraliseret, og som giver medlemsstaterne mulig hed for selv at løse et antal spørgsmål under større hensyn tagen til den særlige situation i en given sektor eller til lokale forhold.
A new, more decentralised model has therefore to be developed which gives the Member States the means of settling a number of issues for themselves by taking better account of the characteristics of a given sector or a given set of local conditions.
Den anden er, at det er klart for alle, at den reform, der ved tages, vil afstikke grænserne for, hvad EU kan acceptere i de kommende internationale forhandlinger.
But such a development in this direction needs to be carefully controlled so as to avoid any risk of distorting competition or renationalising the CAP.
En sådan udvikling må imidlertid kontrolleres omhyggeligt for at undgå enhver risiko for konkurrenceforvridning eller renationalisering af den fælles landbrugspolitik.
Secondly, it must be made quite clear to all that the reform to be adopted will outline the limits of what the Union is able to agree to in the forthcoming international negotiations.
Dette er de grunde, der forklarer, hvorfor det er nødvendigt at reformere den fælles landbrugspolitik. De har givet anledning til en omfattende debat i Rådet, Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Disse drøftelser har vist, at disse grunde i vidt omfang blev forstået og delt.
This also means that the greater freedom granted to the Member States must be exercised within a framework of shared, clear and precise ground rules, using a Community financing system and based on rigorous controls.
Dette indebærer, at medlemsstaternes øgede frihed skal udøves inden for rammerne af fælles kriterier, der er klare og præcise, en fælles finansieringsordning og strenge kontrolmekanismer. trolmekanismer.
These are the reasons why the CAP must be reformed. They have been the subject of wide-ranging debate within the Council, Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
At definere og opretholde en ny ligevægt mellem fælles forvaltning og øget decentralisering er utvivlsomt et af de store problemer, i de kommende år.
Defining and safeguarding this new balance between common management and increased decentralisation is without doubt one of the major issues facing us in the years to come.
Det Europæiske Råd bekræftede dette i Luxembourg i december 1997, idet det konkluderede, at "den reformproces, der blev indledt i 1992, bør fortsættes, udbygges, tilpasses og suppleres". pleres".
The European Council in Luxembourg confirmed the point by concluding, in December 1997, that «The process of reform begun in 1992 should be continued, deepened, adapted and completed».
Hvad er hovedtrækkene ved den foreslåede reform?
The Main Lines of the Proposed Reforms
■ Kommissionens vilje til at tillægge landbrugspolitikken nye opgaver, for at gøre det muligt for den bedre at imøde­komme samfundets forventninger, giver sig udtryk i et antal nye retningslinjer:
Based on the preceding analysis, the Commission has defi­ned a number of guidelines on which the proposals for reforming the CAP are founded.
Inden indholdet af disse forslag analyseres mere detaljeret i anden del af denne begrundelse, ønsker Kommissionen nu at forklare disse retningslinjer.
Before detailing its proposals in the second part of this Explanatory Memorandum, the Commission would like first to explain these guidelines.
■ Konkurrenceevnen skal sikres gennem prisfald, der er til­strækkelige til at sikre vækst i afsætningen på EU's eget mar­ked og øget deltagelse fra det europæiske landbrugs side i udviklingen af verdensmarkedet.
■ Continued competitiveness must be ensured by suffi­ciently large price cuts that will guarantee growth of home­market outlets and increased participation by Community agriculture in the world market.
Dette prisfald udlignes ved en forøgelse af den direkte støtte, således at producenternes indkomster bevares.
These price reductions should be offset by an increase in direct aid payments in order to safeguard producers' incomes.
Indsatsen til fordel for miljøet styrkes væsentligt.
Action on the environment is to be substantially rein­forced.
Ressour­cerne til miljøforanstaltninger i landbruget øges, og støtten til ugunstigt stillede områder omdannes til et instrument, der gør det muligt at stabilisere eller endog fremme dyrk­ningsmetoder med ringe forbrug af rå­ og hjælpestoffer.
The resources devoted to agri­environmental measures are increased and the aid for less­favoured areas is to be made into an instrument for consolidating, or even expanding, cultivation methods requiring low intermediate inputs.
Der gøres en betydelig indsats for en virkelig ekstensiv produktion af oksekød, takket være en næsten tredobling af præmien til sådant opdræt.
A major effort will be made to encourage truly extensive beef production by almost tripling the premium for this type of livestock farming.
Endelig skal medlems­staterne træffe præcise foranstaltninger til overholdelse af miljøreglerne, herunder nedsættelse eller afskaffelse af direkte støtte.
Finally, Member States will have to take detailed steps to ensure that environmental rules are complied with, including reducing or discontinuing direct payments.
■ Det princip, ifølge hvilket der skal fastlægges en ny forde­ling af opgaverne mellem Bruxelles og medlemsstaterne, fører til et nyt syn på meget vigtige punkter:
■ The principle that there should be a new division of functions between Brussels and the Member States means developing a new approach on several very important points.
Med den nye forordning om udvikling af landdistrikterne skabes der for første gang grundlag for en samlet og sam­menhængende politik for udvikling af landdistrikterne, hvis opgave vil blive at supplere markedspolitikken ved at sikre, at landbrugsudgifterne i højere grad end tidligere bruges til fysisk planlægning og naturbeskyttelse.
The new rural development Regulation, for the first time, lays the foundations for a comprehensive and consistent rural development policy whose task will be to supplement market management by ensuring that agricultural expenditure is devoted more than in the past to spatial development and nature conservancy.
Godtgørelsen i form af direkte støtte til producenterne til­rettelægges anderledes end i 1992.
Compensation in the form of direct payments to produ­cers has to be organised in a different way compared with 1992.
En del af denne godt­gørelse vil blive ydet i form af nationale beløb, der finan­sieres fuldt ud af EUGFL, Garantisektionen, på grundlag af den nationale produktion.
Some of the compensation will take the form of national envelopes, financed entirely from the EAGGF Guarantee Section and distributed according to the size of national production.
Hver medlemsstat vil kunne fordele disse penge efter eget valg, idet dog et antal fælles kriterier skal overholdes for at undgå konkurrenceforvrid­ning.
Each Member State will be able to allocate this money as it chooses, provided it complies with a number of Community criteria desi­gned to prevent distortions of competition.
Hver medlemsstat vil få mulighed for at definere den ligevægt, den ønsker mellem intensiv og ekstensiv pro­duktion.
Each Member State will be able to strike the balance it wants between intensive and extensive production.
■ Med forslaget om en forhøjelse på 2% af mælkekvoterne vil Kommissionen udsende to meget klare politiske signaler: halvdelen af forhøjelsen vil blive forbeholdt bjergregionerne og halvdelen unge producenter, som bør tilskyndes til at star­te landbrugsvirksomhed.
■ The Commission is proposing an increase in milk quo­tas of 2%, with the idea of signalling two clear political messages: half the increase will go to mountain regions and half to new entrants to farming, who need to be supported.
Den nye forordning om udvikling af landdistrikterne, som i én og samme tekst indeholder alle foranstaltninger ved­rørende udvikling af landdistrikterne, giver medlemssta­terne mulighed for selv at opstille deres prioriteter og træf­fe deres egne valg blandt forordningens foranstaltninger. Disse valg vil blive truffet som led i en samlet program­mering.
­ The new Regulation on rural development recasts all the rural development schemes within a single frame­work, providing Member States with an opportunity of defining their priorities themselves and making their own choices among the schemes contained in the Regulation.
■ Kommissionen ønsker ligeledes at understrege den betyd­ning, den tillægger Middelhavsprodukter, ved at forelægge et forslag til reform af den fælles markedsordning for olivenolie, der ligger i forlængelse af det forslag, der allerede er forelagt for tobak.
■ The Commission has also wanted to underscore the importance it attaches to Mediterranean products by pro­posing a reform of the market organisation in olive oil to complement the proposal already presented on tobacco.
Et forslag for vin vil blive forelagt for Rådet og Par­lamentet inden juni 1998.
A proposal for the wine sector will be transmitted to the Council and Parliament by June 1998.