natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne konference, hvis tema er »Håndværk og små virksomheder — nøglen til vækst, beskæftigelse og innovation«, vil give lejlighed til at få præciseret de erhvervsdri­vendes forventninger og få fastlagt prioriteterne for EU­programmet til gavn for sektoren over de kommende år.
On the theme of 'Craft industries and small enterprises — the key to growth, employment and innovation', the Berlin conference will provide an occasion to spell out the expectations of businessmen and fix the priorities of the Com­munity programme in their favour in the years ahead.
Kommissionen har i dette øjemed besluttet at afholde 12 indledende seminarer ude i medlems­landene.
To this end, the European Commission has decided to support 12 pre­paratory colloquia in the Member States.
Konklusionerne fra disse seminarer vil blive præsenteret på konferencen i Berlin.
Their conclusions will be taken up at the Berlin conference.
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Unionens institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
The aim of this adjustment, which is not binding on Member States, is to prevent a fall in the number of companies likely to take advantage of these derogations because of inflation.
■* KONTORET FOR DE EUROPÆISKE 1* FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
* W*0FFICE F0ROFFICIAL PUBLICATIONS *r=* OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Kommissionen styrker indsatsen mod bedrageri
The Commission intensifies the fight against fraud
■ af Peter M. Schmidhuber, medlem af Europa­Kommissionen
■ by Peter M. Schmidhuber, Member of the European Commission
I lighed med andre offentlige kasser er også EU­budgettet — på over 70 mia. ECU i 1994 — udsat for, at bedragere beriger sig på dets bekostning eller udvirker, at beløb, der rettelig skulle tilgå Unionen, forsvinder i andre lommer.
Like other public funds the European Union budget — which amounts to more than ECU 70 billion this year — runs the risk of having fraudsters enrich themselves at its expense or embezzle the levies which normally should be transferred to the Union.
De dertil anvendte metoder bliver stadig mere udspekulerede. Der er — i det mindste i de værste tilfælde — tale om orga­nisationer, som opererer i adskillige lande.
The techniques used by these fraudsters are becoming increasingly sophisticated; and the most serious cases at least are the work of organizations active in several countries.
Kampen mod bedrageri på EU's bekostning ligger befolkningen meget på sinde.
The fight against fraud within the European Union has attracted a good deal of public attention.
De eu­ropæiske skatteborgere vil være sikre på, at der bliver gjort alt, hvad der er muligt, for at de fælles midler bruges efter hensigten, og for at bedragerier afsløres og retsforfølges.
European taxpayers want to be certain that everything is being done, both to ensure that public funds are being put to good use and to uncover fraud and unmask the fraudsters.
Kommissionen har derfor vedtaget en ny overordnet strategi for at styrke kampen mod svindel og bedrageri.
This is why the European Commission has adopted a new global strategy in the fight against fraud.
Der skal herefter skrides ind på en række punkter inden for alle kategorier af udgifter og indtægter.
This strategy follows a multisectoral approach as regards all categories of income and expenditure, and it envisages recourse to the most modern technologies.
Dertil vil den mest moderne teknologi blive taget i brug, ligesom man vil anvende metoder, som hidtil kun i ringe grad er blevet afprøvet, men som har vist sig meget lovende.
What is more, little used but promising methods are to be tried out.
Samarbejde med medlemsstaterne
Cooperating with the Member States
Udviklingen af samarbejdet med medlemsstaterne spiller i denne sammenhæng en helt afgørende rolle.
Closer cooperation with the Member States has a crucial role to play.
Man kan ikke bekæmpe det bedrageri, som plager EU, udelukkende fra Bruxelles. Det er derimod mere effektivt at inddrage de stedlige kontrolinstanser dér, hvor ulovlighederne finder sted.
One cannot fight fraud of which the European Union is the victim from Brussels alone; it is better to involve the national authorities, as they are on the spot.
Omkring tre fjerdedele af EU­budgettet forvaltes i decen­traliseret form af medlemsstaterne. Det tilkommer derfor i første instans de nationale myn­digheder at kontrollere, at pengene anvendes korrekt.
Roughly three­quarters of the Union budget is spent in a decentralized manner, through the intermediary of the Mem­ber States.
De informationsnet, som allerede eksisterer mellem medlemslandene og Kommissionen, må udbygges og de udvekslede oplysninger gøres mere pålidelige og komplette. Alle relevante informationer samles i en central databank (IRENE), hvorved de kan udnyttes systematisk og relateres til andre data, f.eks. statistikker over import/eksport eller skibstransporter.
It is necessary to strengthen the infor­mation network which already exists between Member States and the Commission, and to see to it that the information transmitted over the network is both more reliable and detailed.
Systematisk indsamling af informationer
Systematic information gathering
Informationerne må indsamles og udnyttes på mere systematisk vis.
It is necessary to gather information and to use it in a more systematic manner.
I dag skyldes tilfælde af vellykket bedrageribekæmpelse i for høj grad tilfældigheder.
At present the success of the fight against fraud owes not a little to luck.
Undersøgelserne må koncentreres på de områder, hvor risikoen ligger.
Investigations must be on­the­spot and focused on sectors at risk.
Kommissionen agter derfor at for­bedre risikoanalysen — blandt andet gennem brug af avancerede statistiske edb­program­mer — og i øvrigt udnytte nutidens teknologiske hjælpemidler, herunder især satellitover­vågning.
To this end the Commission will perfect risk analysis — particularly through well­prepared programmes for handling stat­istical data — and make full use of modern technology, especially observation satellites.
For at intensivere informationsudvekslingen, vil Kommissionen oprette en direkte telefonlinje (»hot line«), for at borgere, der måtte være i stand til at give oplysninger om konkrete tilfælde af bedrageri, lettere — og, om ønsket, anonymt — skal kunne meddele disse.
To speed up the movement of information, the Commission will set up a telephone hot line, so that citizens who are in a position to provide information on concrete cases of fraud can do so more easily — and anonymously, if they so wish.
Endelig vil Kommissionen praktisk taget fordoble antallet af medarbejdere, som fore­tager undersøgelser og kontrol på lokalt plan.
Finally, the number of Commission agents entrusted with the task of conducting investigations and making on­the­spot checks will be practically doubled.
En anden vigtig opgave er at forbedre de juridiske rammer for bedrageribekæmpelsen.
Another important task is to improve the legal framework of the fight against fraud.
Hullerne i EF­lovgivningen og den manglende sammenhæng mellem de forskellige natio­nale foranstaltninger gør det lettere at begå bedrageri, især i forbindelse med den græn­seoverskridende varetransport.
Fraud, particularly when it involves the cross­border movement of goods, is being made easier by the gaps in Community law and incoherence between the various national measures.
Maastricht­traktaten åbner i så henseende nogle nye mu­ligheder, som Kommissionen må udnytte fuldt ud.
The Maastricht Treaty opens up new possibilities, which the Commission must exploit in a more consistent manner.
De administrative sanktionsveje (bøder, udelukkelse fra tilskudsordninger og andre udbetalinger fra EU mv.), som hidtil kun har været gældende for landbrugssektoren, bør udvides til at omfatte alle indtægts­ og udgifts­områder.
It is necessary to extend to all categories of income and expenditure the administrative sanctions which only apply at present to the agricultural sector (the imposition of fines, withdrawal of subsidies and other EU benefits, etc.).
På det strafferetlige område tænkes der inden for alle de nationale retssystemer defineret et særskilt lovovertrædelseskriterium for »bedrageri til skade for Den Europæiske Union«.
The aim in criminal matters is to see to it that all national legal systems include 'fraud to the Community's detriment' as a single offence.
Den nye strategi er ikke et udtryk for, at Fællesskabet tidligere har forholdt sig passivt med hensyn til bekæmpelse af bedrageri.
This new strategy does not imply that the Commission has been inactive so far.
Kommissionen og medlemsstaterne har derimod no­ teret en betydelig succes på området, især siden oprettelsen af en central enhed for bedrageribekæmpelse (UCLAF) i 1987.
On the contrary, in collaboration with the Member States it has been remarkably successful in a number of cases, particularly since it set up a central anti­fraud unit in 1987.
En nærmere redegørelse herfor kan findes i årsberetningen om be­ drageribekæmpelse (pt. den femte), der giver en præsentation af såvel de væsentligste udviklinger — f.eks. forbedringen af databankerne og informationssystemerne — som de største af
Information on it is given in the current annual report on the fight against fraud — the fifth in fact.
£2 ** JUNI 1994 Redaktionen af dette de afslørede bedragerisager i 1993.
The report describes such important changes as the improvements in databases and information systems as well as the more im­ portant cases of fraud uncovered in 1993.
nummer er afsluttet den 24. maj 1994.
/Γ " JUNE 1994 The text of this issue was completed on 24 May 1994.
■ Europæiske udvekslinger i 1994­1995
■ EU educational exchanges in 1994/95
■ Beskyttelse af bankindskud indtil 20 000 ECU
■ Bank deposits protected for ECU 20 000
De europæiske udvekslings­ og samarbejdsprogrammer for stu­derende, undervisere og forskere er stadig lige populære.
The European exchange and cooperation programmes involv­ing students, teachers and researchers are proving as success­ful as ever.
Det viser resultaterne fra udvælgelsen til ERASMUS, LINGUA og CO­METÍ for 1994­1995, som Kommissionen fremlagde den 6. og den 10. maj 1994.
This is clear from the results of the selection pro­cess for the Erasmus, Lingua and Comett programmes for 1994/95, announced on 6 and 10 May by the European Commission.
I løbet af universitetsåret 1994­1995 vil 116 010 studerende (8,9% flere end i 1993­1994) via ERASMUS­programmet kunne tage på studieophold i et andet EU­land. Næsten 10 000 undervisere vil få mulighed for at praktisere i en anden medlemsstat. Takket være LINGUA­programmets »aktion II«, vil over 10 000 studerende samt 720 lærere i 1994 kunne få forbedret deres sprogkundskaber i et andet EU­ land.
During the coming academic year 116 010 stu­dents — 8.9% more than in 1993/94 — will take advantage of the Erasmus programme to study in another European country than their own, while nearly 10 000 teachers will be able to teach in another European country.
Endelig vil COMETT­programmet (samarbejde mellem universiteter og er­hvervsliv) give 7 800 teknologistuderende mulighed for at komme i virksomhedspraktik i et andet europæisk land.
Finally, the Comett programme of cooperation between business and industry will enable some 7 800 technology students to train with a firm in another European country.
På COMETT­bud­gettet for 1994 er dels 250 grænseoverskridende udvekslinger af ingeniører og forskere fra universiteter og virksomheder, dels 700 »europæiske« teknologikurser.
Thanks to Comett, some 250 cross­border exchanges will take place between engineers and re­searchers working in universities, on the one hand, and indus­try on the other. Comett will also fund some 700 'European' training courses in technologies.
Der blev i alt søgt om COMETT­støtte for et beløb, der er fem gange så stort som den sum, der faktisk var til rådighed...
The fact is that the demands for financial backing received by Comett were five times larger than the sums available.
■ Mere Europa på universiteterne
■ Putting more of Europe into universities
Fra 1. januar 1995 vil Unionens bankkunder med sikkerhed kunne få udbetalt deres indskud indtil en værdi af 20 000 ECU (1 ECU 7,6 DKR), selv om deres pengeinstitut bliver insolvent, f.eks. som følge af konkurs.
As from 1 January 1995 customers who have deposited money with banks in the European Union can count on recovering up to ECU 20 000 (ECU 1 = UK £ 0.77 or IR £ 0.79) of their de­posit should their bank become insolvent for one reason or another.
EU­Rådet vedtog den 16. maj 1994 et direktiv (»europæisk lovgivning«), som indfører den fælleseuropæiske ga­rantiordning for bankindskud.
On 16 May the EU Council adopted a Directive ('Eur­opean law') setting up a European scheme for guaranteeing bank deposits.
I fire medlemsstater — Spanien, Grækenland, Luxembourg og Portugal — er denne garanti dog begrænset til 15 000 ECU indtil udgangen af 1999.
In four EU countries — Greece, Luxembourg, Spain and Portugal — the guarantee will be limited to ECU 15 000 until the end of 1999.
Den nye lov­givning gør det obligatorisk for banker i EU at tilslutte sig en (i reglen national) garantiordning.
The new 'law' requires all banks in the EU to join a guarantee scheme, usually a national one.
Hvis der er tale om bankfilialer, etableret i udlandet, er det systemet i hovedsædets hjemland, der skal garantere indskuddene.
In the case of branches established in another Member State, the deposits will be guaranteed under the scheme in force in the country in which the bank has its head office.
Den frie kapitalbevægelighed overalt i det indre marked understøttes altså nu af en EU­omspændende beskyttelsesordning.
This means that the freedom to deposit one's money anywhere in the 12­nation EU is allied to protection at the European level.
Medlemsstaterne har fortsat lov til at opret­holde ordninger, som er gunstigere end dem, EU­direktivet fast­lægger.
What is more, national authorities will be able to retain schemes which are more favourable than the one set out in the Euro­pean Directive.
Det skal bemærkes, at dette direktiv som det første er vedtaget efter den nye forligsprocedure mellem Parlamentet og Rådet i henhold til Maastricht­traktaten.
It should be pointed out that this is the first single market Directive to have been the object of the concil­iation procedure between the European Parliament and the EU Council introduced by the Maastricht Treaty.
Herved har Parlamentet fået mulighed for at sikre en bedre beskyttelse af indskyderne end oprindelig planlagt af Rådet (se nr. 9/1993).
It enabled MEPs to protect savers more effectively than the Council had initially envisaged (see issue No 9/1993).
■ EU­forskning indtil 1998
■ European research until 1998
Fra begyndelsen af studieåret 1994­1995 vil Unionens universi­teter råde over 53 nye underviserstillinger, som er helliget den europæiske integration.
As from the 1994/95 academic year, universities in the Euro­pean Union will have another 53 teaching posts devoted to European integration.
Disse »professorater«, som oprettes med støtte fra Kommissionen inden for rammerne af »Action Jean Mon­net«, føjer sig til de tilsvarende stillinger, som har eksisteret siden 1990, således at der i alt findes 190 »Jean Monnet­professorater«.
These chairs, created with the help of the European Commission in the framework of the 'Action Jean Monnet', are in addition to those already instituted since 1990, and bring the total number of Jean Monnet chairs to 190.
Takket være en række beslutninger, som Kommissionen meddelte den 28. april 1994, vil de europæiske universiteter desuden kunne tilbyde dels 93 nye, permanente og obligatoriske studieforløb om Europa, dels 85 undervisningsenheder / »EU­moduler«.
Thanks to the decisions announced by the Commission on 28 April, European universities will also be able to offer 93 new permanent and required courses on Europe, as well as 85 Eur­opean teaching modules.
Jean Monnet­aktionen giver i 1994­1995 også støtte til forskning i tilknytning til »professoraterne«.
'Action Jean Monnet' will also pro­vide five research assistants linked to the European chairs in the coming academic year.
De støtteberettigede fagområ­der omfatter jura, historie, økonomi og politisk videnskab.
The subjects in question range from law to history and include economics and political science.
I alt har hen ved 400 højere læreanstalter kunnet nyde godt af Jean Monnet­aktionen, siden den blev iværksat.
Nearly 400 institutions of higher education in all will have ben­efited from the 'Action Jean Monnet' since it was launched.
■ Lufthavne og det indre marked
■ Airports and the single market
EU's 4. forskningsrammeprogram, der omfatter alle EU­støttede aktiviteter inden for videnskab og teknologi i perioden 1994­1998, er nu endeligt vedtaget.
The fourth framework programme for research in the European Union, which brings together all the scientific and technolog­ical activities supported financially by the EU over the period 1994 to 1998, has been definitively adopted.
Et forlig mellem Parlamentet og Rådet blev godkendt af førstnævnte den 20. april 1994 og af sidstnævnte den 25. april.
A compromise reached between the European Parliament and the EU Council was adopted by MEPs on 20 April and by the Council on 25 April.
Parlamentet fik det samlede EU­bidrag til ramme­programmet sat op fra 12 til 12,3 mia. ECU.
MEPs raised the total amount to be paid out from the EU budget from ECU 12 to ECU 12.3 billion.
Rammeprogrammet omfatter 20 specifikke programmer, som ventes vedtaget i løbet af året.
The framework programme includes 20 specific programmes, which are ex­pected to be adopted during the course of the year.
Programmerne har relation til forskellige sektorer og forsk­ningsområder, herunder især teledatainformation, industri­ og materialeteknologi, ikke­nukleare energikilder samt emnet: »for­skernes bevægelighed«.
The areas of research include telematics, industrial and materials tech­nologies, non­nuclear energy and researcher mobility.
De nuværende specifikke programmer slutter pr. 31. december 1994.
The ex­isting specific research programmes expire on 31 December 1994.
■ Samhørighedsfonden endelig en realitet
■ Cohesion Fund is operational at last
De franske myndigheder kan ikke længere kræve, at Orly, den ene af Paris' to lufthavne, skal være forbeholdt det nationale luft­fartsselskab Air Inter for forbindelserne Paris — Marseille og Paris — Toulouse.
The French authorities can no longer reserve Orly airport, one of the two airports serving Paris, for the use of the national airline, Air Inter, for flights between Paris and MarseillesATou­ louse.
Kommissionen vedtog den 27. april 1994 en be­slutning herom på grundlag af den »tredje luftfartspakke« om li­beralisering, der har været gældende siden 1. januar 1993.
A decision along these lines was made by the European Commission on 27 April, under the third air transport liberal­ization package, in force since 1 January 1993.
Ifølge en anden beslutning, som Kommissionen vedtog samme dag, skal EU's selskaber kunne bruge Orly ved flyvning mellem Paris og London.
The Commis­sion also decided, on the same day, that European Union air­lines must be able to use Orly airport for the Paris­London route.
Orly var i henhold til en fransk ministeriel bekendtgørelse af december 1993 reserveret til nationale flyvninger og forbindel­ser til og fra Spanien, Grækenland og Portugal.
Under the terms of a French ministerial order of De­cember 1 993, Orly airport can only be used for national flights and for flights to Greece, Spain and Portugal.
De to kommis­sionsbeslutninger er afgørelsen på en klage, som i september 1993 blev indgivet af det franske selskab TAT European Airlines, af hvilket British Airways ejer 49%.
The two Com­mission decisions follow a complaint lodged in September 1993, by the French airline TAT European airlines, in which British Airways has a 49% interest.
Børsnoterede aktier i store selskaber fra ét EU­land kan fremover lettere handles på børsen i en anden medlemsstat uden først at skulle være gen­stand for et særprospekt. Rådet vedtog den 16. maj 1994 et direktiv, som forenkler formaliteterne i så henseende.
Large companies whose shares are listed on the stock exchange in one European Union country will be able to list them more easily in another EU country, without having to issue a special prospectus.
Lastbiler og »sættevognstrækkere« i EU vil fremover kunne tilkobles en hvilken som helst anhænger/sættevogn — og omvendt, takket være et nyt direktiv, som Rådet vedtog den 16. maj 1994.
This 'law' will make it easier for the federation of European stock exchanges to carry out their Eurolist project, which seeks the simul­taneous listing of shares on the stock exchanges of six EU countries.
Fon­dens formål er at finansiere transportinfrastrukturer og miljøfor­bedrende projekter i EU­lande med et bruttonationalprodukt (BNP) på under 90% af EU­gennemsnittet, hvilket i øjeblikket gæl­der Spanien, Grækenland, Irland og Portugal.
Its goal is to help finance transport infrastructure and environmental projects in EU countries with a gross national product (GNP) below 90% of the Community average. The countries currently interested in the Fund are Ireland, Greece, Spain and Portugal.
De »foreløbige sam­hørighedsmidler« har fra april 1993 og året ud sikret udbetalinger på i alt 1,56 mia. ECU til de fire nævnte lande.
An interim cohesion instrument had made it possible to pro­vide these four countries ECU 1.56 billion in 1993.
Oprettelsen af Samhørighedsfonden vil fremover gøre det muligt af finansiere flere langtidsprojekter. For at kunne få støtte fra Samhørigheds­fonden skal ansøgerlandet forinden have etableret et såkaldt øko­nomisk konvergensprogram med henblik på at kunne opfylde Maastricht­traktatens »konvergenskriterier«.
Now that the Fund has been set up it will be possible to finance more long­term projects.
Fra 1. november 1995 vil Kommissionen få mulighed for at standse udbetalingerne fra Samhørighedsfonden til lande, som har et for stort underskud på sine offentlige budgetter, med mindre situationen rettes op inden for en bestemt frist, der fastsættes af EU­Rådet.
After 1 November 1995 the European Commission will be able to sus­pend payments by the Fund to countries with very large budget deficits, which have not rectified the situation within the period of time fixed by the EU Council of Ministers.
Det Grænseløse Europa 6/94
Frontier­free Europe, No 6­1994
Den Europæiske Unions forsknings- og teknologipolitik af Otto von Schwerin, chef for tjenestegrenen »Information og Kommunikation« i Generaldirektorat XII, Videnskab, Forskning og Udvikling
Research and technology policy of the European Union by Otto von Schwerin, Head of Unit, Information and Communication, DG XII — Science, Research and Development
Forskning og teknologi har i de seneste år fået stadig større betydning. Udviklingen af grundlæggende teknologier som informations-, kommunikations-, materiale- og bioteknologi præger det moderne liv på alle områder inden for økonomi, samfund og privatliv.
Technology as a factor in growth and competition diture on R & TD by the Member States and just 2% of private and public expenditure together. The Union itself is keen to stress that R & TD remains primarily a matter for industry and the Member States. This guideline was firmly established under the Maastricht Treaty by the principle of subsidiarity, which holds that the Union should intervene only when action by the next tier of authority down is less suitable or less rational. More and more scientific problems in the economy, society, the environment and medicine are now proving to be insoluble within national boundaries. Even with the principle of subsidiarity, the scope for intervention by the Union therefore still far exceeds its capacities. The main features of European cooperation on R & TD In practical terms, anyone interested in the European Union's technical R & D programmes should bear in mind the following points: