natgillin/translations-raw huggingface dataset:
et sociale system i Portugal be står af en forsikringsbaseret bi
Health care ealth services are provided free of charge to virtually everyone,
D dragsordning og en trangsbaseret ordning, hvortil der ikke betales bidrag.
H whose income falls below a certain level.
Desuden findes der er særordning for offentligt ansatte og for de højere indkomstgrupper.
A minimum pension is payable to those in need irrespective of their contributions record, while assist ance is also provided to the unem ployed who have exhausted their entitlement to benefit.
Skønt systemet ikke er ens for ansatte i industrien og servicesektoren og an satte i landbruget og andre grupper, er forskellene små, og de er indsnæv
Pensions depend on contributions and are related to previous earnings, though with a guaranteed minimum amount, while unemployment benefits are paid at 65% of the previous wage (70% to 100% of the minimum wage according to the
Systemet finansieres både ved bidrag fra arbejdsgivere og arbejdstagere (hvor satsen for arbejdsgiverne er 5 gange så stor som for arbejdstagerne)
Outside the social security budget, there is a range of allowances for the old, the sick and the disabled who are although with certain exceptions — pensioners, for example — there is a charge for drugs.
Kapitel 1 - Den sociale beskyttelse i Fællesskabet: forskelle og ligheder I systemerne
Chapter 1 - Social protection systems in the Community: similarities and differences
Bidragsordningen
Health care
Grækenland le af indtægterne, medens det offentlige bidrager med 7% af den samlede indtægt.
Social assistance number of dependents in the case of the social assistance scheme).
idragsordningen dækker alle lønmodtagere og selvstændige
Other groups pay a fee for visiting doctors to cover part of the cost of treatment.
Grækenland findes der fire grund læggende sikringsordninger eller
Greece n Greece, there are four basic in surance schemes — or sickness
O sygekasser: for lønmodtagere i byområderne (IKA), landmænd i landområderne (OGA), selvstændige og tjenestemænd.
even within the same insurance fund. The most general principle is that women retire at 60 and men at 65, but many people in the past have retired much earlier.
Tilsammen dækker de ca. 90% af befolkningen.
Because of demographic trends, however, restrictions have been imposed on early retire ment.
Desuden findes der ca. 90 supplerende ordninger, hvorfor det sociale system som helhed er stærkt opsplittet.
Social assistance he noncontributory scheme
mod alle de almindelige risici, bort set fra arbejdsulykke og arbejdsløs hed for selvstændige.
T covers all nationals resident in funds: for wage earners in urban areas (IKA), farmers in rural areas (OGA), the selfemployed and civil servants.
Sygesikring ydes af den nationale sundhedsordning.
Together they cover around 90% of the population.
For ansatte i det private er hvervsliv beregnes bidragene efter deres samlede indtægt (uden noget loft), medens arbejdsgiverne betaler godt dobbelt så meget som arbejdsta gerne.
In addition, there are some 90 supplementary schemes, so that the social security system as a whole is extremely fragmented. mented.
statsborgere der bor i landet, og som ikke er dækket af nogen forsikrings ordning, og den dækker også flygtninge.
Pensions are calculated on the basis of previous earnings and, in principle, the contributions paid.
Hjælpen gives efter trangskriterier og udbetales med et fast beløb til pensionister, invalide, forældreløse, enker og børn.
Be cause, however, the largest funds are often not selfgoverning and forced to contribute to the financing of the government's social policy, pensions paid to the insured rarely reflect the contributions paid.
Retten til ydelser afhænger af om den enkelte har betalt bidrag i en minimumsperiode, som varierer efter ydelsens art. I visse tilfælde afhænger ydelsen af indkomsten.
the country not covered by any insurance scheme and also extends to refugees. Benefits are meanstested and flat rate, covering pensioners, in valids, orphans, widows and child ren.
Finansieringen af disse kasser er me get forskellig.
The financing of the funds varies greatly.
Den største, IKA, dækker 45% af befolkningen og finansieres ved bidrag fra arbejdsgivere og arbejdstagere, men disse midler anvendes også til finansiering af and re kasser, som f.eks. OGA, der er en ikke bidragsafhængig kasse og dækker 33% af befolkningen, og kassen for tjenestemænd (som ikke er direkte bidragsafhængig og en af de mest velstående).
The biggest, IKA, covering 45% of the population, is funded from contributions of employers and employees, though these also go to wards financing other funds, such as OGA, a noncontributory fund covering 33% of the population and the civil servants' fund (not directly contributory and one of the wealthiest).
De største kasser er ikke selvstændige, men administreres af statslige embedsmænd.
The largest funds are not self-governing, but managed by government appointees.
Pensionerne afhænger af bidragsbetalingen og er relateret til tidligere indtægt, men har et garanteret mindstebeløb, medens dagpenge ved arbejdsløshed ligger på 65% af den tid ligere løn (70 til 100% af mindstelønnen afhængigt af antallet af personer den pågældende har for sørgelsespligt for efter den sociale bistandsordning).
Eligibility for sickness benefits, which are paid partly by employers as well as by the insurance funds, depends on the length of time in employment. In cases of prolonged ill ness an employee insured with IKA is entitled to receive benefits for up to two years and thereafter disability pension, calculated according to the extent of invalidity.
Ordningen finansieres i princippet over skatterne, men i praksis finansieres den delvist af bidrag, idet indtægten fra disse overstiger udgifterne til bidragsafhængige ydelser.
The scheme is financed in principle from general taxation, though in practice it is partly funded from contributions, the revenue from which exceeds expenditure on contributory benefits.
I 1989 tegnede de ikke bidragsafhængige ydelser sig kun for 6% af de samlede sociale udgifter, medens so ciale foranstaltninger og administrationsomkostninger tilsammen ud gjorde 10%.
In 1989, noncontributory benefits accounted for only 6% of total social security expenditure, while social services and administrative costs accounted for 10% be tween them.
De øvrige 84% af udgifterne gik til bidragsafhængige ydelser.
The remaining 84% of expenditure went on contributory benefits.
Staten dækker kassernes underskud, som på nuværende tidspunkt beløber sig til ca. 25% af de løbende udgifter i IKAs tilfælde.
The Greek system is characterised by a high importance of invalidity pensions (in the case of IKA around half
Familieydelser udbetales med et fast beløb. Dog findes der en højere ydelse for det tredje barn og efterfølgende børn, hvis en families indkomst er mindre end 1 Vi gange den garantere de mindsteløn.
Deficits of the funds, which at pres ent in the case of IKA amounts to around 25% of current outlays, are financed by Government.
Kapitel 1 - Den sociale beskyttelse i Fællesskabet: forskelle og ligheder i systemerne
Chapter 1 - Social protection systems in the Community: similarities and differences of pensions are for invalidity), reflecting the inadequacy of support through other means.
Forskellige typer ydelser ling for behandling og medicin.
Until 1992, access to NHS hospitals and health centres was free, but since then charges have been in troduced for treatment and drugs.
Per soner der ikke er sikret — som der er forholdsvis få af i byområderne — har ret til sygesikring via det sociale system.
Those — relatively few in urban areas — who are not insured are en titled to health care through the social welfare system.
For medlemmer af sygekasserne kan der udbetales barselsdagpenge i to måneder før og to måneder efter fødslen.
For those covered by the insurance funds, maternity benefit is payable for two months before childbirth and two months after.
Mødre har også ret til et års barselsorlov og nedsat arbejdstid med den hidtidige løn under de første to års børnepasning (fire år for tjene stemænd).
Mothers are also entitled to one year's maternity leave and to reduced working hours on previous salary for the first two years of child care (four years for civil servants). vants).
I modsætning til alle andre steder i Fællesskabet er familieydelserne indkomstbestemt ( 1 % af den måned lige indkomst for hver person man har forsørgelsespligt for).
Unlike elsewhere in the Community, family allowances are wage related ( 1 % of monthly salary for every de pendent).
Familier med fire eller flere børn modtager en særlig hjælp (i form af skattefradrag og særlige fordele).
Families with four and more children receive special assist ance (in the form of tax exemptions and special privileges).
Det Nationale Arbejdsnævn (OAED) står for udbetaling af dagpenge til alle der bliver arbejdsløse.
The OAED (Manpower and Employ ment Organisation) is responsible for paying benefit to those who become unemployed.
Dagpengeretten afhænger af beskæftigelsens varighed, og dagpenge udbetales i op til et år og afhænger af den tidligere indkomst (40-50% af den tidligere løn) med et tillæg på 10% for hver person man har forsørgelsespligt for (op til et maksimum på 70% af den tidligere løn).
Entitlement to benefit is dependent on the length of time in employment, lasts for up to one year and is related to previous earnings (40-50% of the former wage), with an increase of 10% for each depend ent (up to a maximum of 70% of previous earnings).
OAED er også ansvar lig for at skaffe arbejde til arbejdsløse.
OAED is also responsible for finding work for the unemployed.
Der findes treårige uddannelser for unge mellem 15 og 18 år og erhvervsuddannelsesordninger for ældre arbejdstagere.
Three-year training courses are available for those aged 15 to 18 and vocational training schemes for older workers.
Dette er en følge af at andre støttemuligheder er utilstrækkelige.
Health care ealth care is covered by the in surance funds, with each pro
ligartet niveau for retten til ydelser og i ydelsernes størrelse.
H viding a somewhat different level of
Kapitel 2-De senere års reformer i de sociale beskyttelsessystemer i Fællesskabet
Chapter 2 - Recent reforms in social protection systems in the Community
De senere års reformer i de sociale beskyttelsessystemer i Fællesskabet iden fra 1980 til 1992 var i Fællesskabet præget af langsom
Recent reforms in social protection systems in the Community he period 1980 to 1992 in the
T rede ordninger.
Community was characterised, services and those with insurancebased schemes.
Bekæmpelsen af virkningerne af den økonomiske til bagegang har imidlertid været et fælles træk overalt i Fællesskabet.
Combating the effects of economic recession, how ever, was a common concern throughout the Community.
En del af svaret ligger i, at den store arbejdsløshed som sådan har en tendens til at for værre budgetunderskuddene ved at reducere skatteindtægterne og forøge de offentlige udgifter, medens be stræbelserne på at formindske under skuddene kan skabe begrænsninger for økonomien på kort sigt, uanset hvilke potentielle fordele, en budgetmæssig stabilitet har på længere sigt for produktionen og beskæftigelsen.
Part of the answer lies in the fact that high unemployment itself tends to push up budget deficits by reducing tax receipts and adding to government expenditure, while efforts to cut deficits can depress economic activity in the short-term, whatever the potential longer-term benefits of a sustainable budget position for growth of output and employment. ployment.
Et tiår med krisepolitik ver for de problemer der er fulgt i kølvandet på den høje
A decade of crisis policy in the first half of the 1980s by slow economic growth, in the second half, by recovery and in 1991 and 1992 by the renewed onset of recession.
O økonomisk vækst i første halvdel af 1980erne, af et økonomisk opsving i anden halvdel og af fornyet recession i 1991 og 1992.1 de fleste medlems stater har de dominerende økonomi ske træk været høj arbejdsløshed og en vedvarende tendens til underskud på statsbudgetterne, som har gjort det vanskeligere at udvide eller blot fast holde den sociale beskyttelse, og ind satsen har endvidere været vanskeliggjort af yderligere to fælles træk i perioden: befolkningens stigende al der og fortsat voksende udgifter til sundhedssektoren.
The two dominant economic features in most Member States were high un employment and a persistent tend ency towards public sector deficits. These made it more difficult to ex tend or even maintain systems of so cial protection in the Community, as did two other common features of this period: the ageing of the population and the continuous rise in the costs of health care.
Tilsvarende har sundhedsudgifterne haft en tendens til at blive ved med at stige trods en række indgreb for at begrænse dem, medens foranstaltninger i flere lande for af afbalancere befolkningens stigende alder ved at forøge fødselshyppigheden også er slået fejl.
These developments affected all Member States, though their in cidence and the measures taken in response varied from country to country.
Højere familieydelser, for ældreorlov, bedre børnepasningstilbud o.s.v. har tilsyneladende ikke kunnet overtale kvinderne til at få flere børn, og den gennemsnitlige familiestørrelse er fortsat faldende.
In particular, there was a clear difference between the more advanced countries in the North with their well-established and highly de veloped social security systems and the less advanced countries in the South which are still in the process of developing and extending their so cial protection schemes.
For politikerne har det været et dilemma om de skulle opmuntre de ældre til at blive længere på arbejdsmarkedet, og derved bidrage til den økonomiske produktion, eller om de modsat skulle tilskynde dem til at gå på førtidspension, for at lette det pres på arbejdsløshed og de offentlige bud getunderskud har regeringerne gene relt været i tvivl om hvilken politik der ville være mest hensigtsmæssig.
There was also a difference in the policies followed by countries with basic pension schemes and national health deficits, governments generally have been uncertain about the most appropriate policies to pursue.
Siden 1975 er der indført en lange række foranstaltninger i alle med lemsstater for at bekæmpe ledigheden og nedbringe budgetunderskud dene.
Since 1975, a large number of measures have been taken in all Member States to combat unemployment and to bring down budget deficits.
Mellem 1985 og 1990 lykkedes det for Fællesskabet at skabe mange nye arbejdspladser og få nedbragt budgetunderskuddene.
Between 1985 and 1990, the Community succeeded in creating large numbers of jobs while budget deficits were reduced.
Men siden da har bestræbelserne været mindre hel dige, og i skrivende stund er både arbejdsløsheden og de offentlige un derskud i store dele af Fællesskabet lige så store som på noget andet tids punkt i de sidste 15 år.
Since then, however, efforts have been less successful and at the time of writing, both the rate of unemployment and the scale of budget deficits over much of the Community are as high now as at any time over the past 15 years.
Kapitel 2-De senere års reformer i de sociale beskyttelsessystemer i Fællesskabet arbejdsmarkedet, der er skabt af manglen på arbejdspladser.
Chapter 2 - Recent reforms in social protection systems in the Community
Indeksregulering af sociale ydelser
The indexation of social benefits
Samtlige lande i Fællesskabet bortset fra Irland har indført for melle metoder for tilpasning af de sociale ydelser til stigningerne i leveomkostningerne.
All countries in the Community apart from Ireland have established formal procedures for adjusting social benefits to increases in the cost of living.
I de tre Benelux-lande og i Grækenland er der ét reguleringssystem for såvel lønninger som sociale ydelser.
In the three Benelux countries as well as in Greece, there is a single system of indexation for both wages and benefits.
I de øvrige lande indeksreguleres de sociale ydelser på en anden måde end lønningerne (hvis lønningerne overhovedet indeksreguleres — og der gælder forskellige ordninger for de forskellige former for ydelser).
In the other countries, the indexation of benefits operates separately from that of wages (if wages are indexed at all — and different arrangements apply to different kinds of benefit).
I Irland er der ingen formel pligt til at inflationssikre de sociale ydelser, selv om disse tages op til overvejelse en gang om året og som regel reguleres ved den lejlighed.
In Ireland there is no formal obligation to adjust benefits for inflation, though benefits are reviewed once a year and are usually uprated at that time.
I de fleste lande bygger indeksreguleringen på det officielle forbruger- eller detailpristal.
In most countries, indexation is based on the official consumer or retail price index.
Men i Tyskland reguleres bidrags afhængige ydelser som f.eks. pensioner eller arbejdsløshedsdagpenge efter nettolønningeme, selv om bistandshjælp er bundet til pristallet.
In Germany, however, contributory benefits, such as pensions or unemployment compensation are uprated in line with net wages, though social assistance is linked to the price index.
I Holland reguleres mindstelønnen, som alle sociale ydelser reguleres efter, efter gennemsnitslønningerne, mens værdien af arbejdsløshedsdagpengene i Portugal reguleres efter mindstelønnen og ikke pristallet.
Similarly, in the Netherlands, the minimum wage, to which all social benefits are linked, is indexed in terms of the average wage, while in Portugal, the value of unemployment benefits is related to the minimum wage rather than the price index.
Stigende indtægter en række medlemsstater har der i de sidste ti år været udfoldet be
n a number of Member States, efforts have been made over the past
Kun Luxembourg har opretholdt et sådant dobbelt indeksreguleringssystem, dog med en bestemmelse om, at omkostningerne skal tages op til overvejelse hvert femte år.
Only Luxembourg has main tained a double indexation system, though with a provision for reviewing the costs entailed every five years.
I de fleste lande er er indeksreguleringen for de fleste bidragsafhængige ydelser automatisk, og regeringerne har ingen eller kun begrænset indflydelse på den.
In most countries, for most contributory benefits, indexation is automatic and governments have limited or no discretion over the extent of uprating.
Men i Portugal og Spanien kan regeringerne forhandle om reguleringssatserne med fagforeningerne, og i Holland kan regeringen nedsætte reguleringssatsen eller nægte at give tilladelse til reguleringen på grund af særlige omstændigheder. Endvidere har reguleringen i flere lande som f.eks.
In Portugal and Spain, however, governments can negotiate the scale of the adjustment with the trade unions and in the Netherlands, the government can reduce or refuse to allow the adjustment because of special circumstances.
I Tyskland reguleres ydelserne på grundlag af ændringen i forhold til det foregående år, mens det i Luxembourg er ændringerne over de foregående tre år, der tæller.
In Germany, the basis of adjustment is the change over the preceding year, while in Luxembourg it is the change over the preceding three years or more.
Men i Holland er udgangspunktet det indeværende år, idet der ved årets begyndelse foretages fremskrivninger af den forventede lønstigning, hvorefter der sker regulering i midten og i slutningen af året for at bringe reguleringen på linje med den faktiske stigning.
In the Netherlands, on the other hand, the basis is the current year, with projections made at the beginning of the year of the expected increase in wages and adjustments made in the middle and at the end to align the uprating with the actual increase.
stræbelser på at øge de midler der er til rådighed for sociale udgifter.
decade to increase the revenue available for social expenditure.
I Belgien — i 1982 — og i Frankrig — i 1984 — er det bl.a. sket ved en afskaffelse af den øvre indkomst grænse for arbejdstagernes bidrag. Samtidig er bidragssatserne i praktisk taget alle lande sat op, især inden for ordningerne til sikring ved arbejdsløshed.
In Belgium — in 1982 — and in France — in 1984 — this was achieved by abolishing the income ceiling on contributions, while in virtually all countries, the rate of contribution has been raised, especially in respect of unemployment protection.
I Belgien, Frankrig og Danmark har man indført nye bidrag og øremærkede skatter (f.eks. det kapitalbidrag på 1 % der blev indført i Frankrig i 1988, det senere almene sociale bidrag på 1.1 % af den skattepligtige indkomst og det såkaldte 'arbejdsmarkedsbidrag' eller 'den so ciale moms'i Danmark, også i 1988). Samtidig har Tyskland og flere andre lande, heriblandt Det Forenede Kongerige, nedsat de statslige tilskud til de sociale sikringsordninger.
At the same time, new contributions and ear-marked taxes have been introduced in Belgium, France and Den mark (for example, the 1% capital contribution levied in France in 1988, the general social contribution of 1.1 % on taxable income more recently and the socalled "labour market contribution", or "social VAT", in Denmark also in 1988), while in Germany as well as in a number of other countries, such as the UK, government subsidies to social insurance schemes have been reduced.
I Belgien og Luxembourg reguleres ydelserne, når pristallet når et vist niveau.
In Belgium and Luxembourg, benefits are uprated whenever the price index reaches a certain value.
I andre lande finder reguleringen sted hvert år—ijanuar i Spanien og (for familieydelser og arbejds løshedsdagpenge) i Portugal, i april i Det Forenede Kongerige, i juli i Tyskland og i december i Portugal for pensioner.
In other countries, uprating occurs annually — in January in Spain and (for family allowances and unemployment benefit) in Portugal, in April in the UK, in July in Germany, in December in Portugal for pensions.
I Holland sker der som sagt en foreløbig regulering i januar med en justering, hvis det er nødvendigt, i juli.
In the Netherlands, as noted, there is a provisional uprating in January and an adjustment to this, if necessary, in July.
I en række lande er referenceperioden det foregående år — for det meste året forud for den seneste måned, for hvilken der foreligger oplysninger, i stedet for det indeværende år, hvilket kan dæmpe indeksreguleringens virkning.
On the other hand, from time to time there have also been reductions in contributions in some countries, such as in France, Belgium and Italy, in an attempt to reduce labour costs and promote employment.
I Det Forenede Kongerige er den årlige regulering i april baseret på den årlige udvikling i pristallet indtil den foregående september måned — ca. 7 måne der tidligere.
In most cases, these were accompanied by an in crease in direct state funding of social spending and some shift from employers' contributions to general taxation.
I Belgien forhøjes ydelserne kun, når det gennemsnitlige pristal for de seneste fire måneder ligger mere end 2% over det niveau, det lå på ved den seneste regulering.
In Germany, pension sup plements for dependents, formerly financed out of pension contributions, were replaced in 1984 by a special family benefit financed out of general taxation, while in the Netherlands, state financing of family allowances replaced their funding by contributions in 1988.
Til gengæld reguleres pensionerne i Portugal
In a number of countries also, social contributions paid by employers were reduced by introducing national health services in place of health insurance schemes.
På den anden side har der også fra tid til anden været gennemført nedsættelser af bidragene i nogle lande, f.eks.
In a number of countries, the reference period is the preceding year — mostly the year up to the latest month for which data are available — rather than the current one, which can sometimes moderate the impact of index ation.
Frankrig, Belgien og Italien, i et forsøg på at reducere arbejdsomkostningerne og fremme beskæftigelsen.
In the UK, the annual uprating in April is based on the annual change in the price index up to the preceding September — some 7 months earlier.