natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Desuden er momssatsen sænket i visse arbejdskraftintensive sektorer. I Italien kan arbejdsgivere, som ansætter unge arbejdsløse eller handicappede, få et skattemæssigt fradrag på 25% af den skattepligtige løn, der udbetales til arbejdstageren.
In Italy, special temporary conditions were introduced between 1993 and 1995 for workers in companies concluding 'solidarity contracts' (contratti di solidarietà) to avoid redundancies or increase jobs.
I Danmark er der indført tilskud for at øge beskæfti gelsen i byggesektoren.
Employees may receive up to 75% of wages (normally 50%) for lost hours for a maximum of two years (in the Mezzogiorno up to three years).
Midlertidige nedsættelser
Maternity leave
Flere EU-lande har gennemført midlertidige nedsættelser af ar bejdsgivernes sociale bidrag for at fremme beskæftigelsen. I de fleste lande tager sådanne tiltag sigte på særligt ugunstigt stillede grupper såsom langtidsledige, unge arbejdsløse og handicappede.
In addition to maternity and parental leave, other forms of temporary absence from work exist in a number of Member States, including training leave, sabbaticals and career breaks.
I Spanien har arbejdsgivere der ansætter en ung arbejdssøgende, en person over 45 år, en tidligere arbejdsløs eller en handicappet på en midlertidig ansættelseskontrakt (1-3 år) ret til 75% nedsættelse af de sociale bidrag.
The workers concerned remain employed while receiving public benefits — usually paid through the unemployment insurance system.
Hvis virksomheden har under 25 ansatte og ansætter en langtidsledig under 45 år, nedsættes arbejdsgiverbidraget med 50%.
The take-up rate of these schemes, as expected and intended, is highly cyclical.
Grækenland og Tyskland har indført skattenedsættelser for arbejdstagere i bestemte regioner, medens der i Finland opereres med variable sociale bidrag, afhængigt af virksomhedens størrelse og omsætning, således at de små virksomheder betaler mindre end de store.
During the recent recession, the number of participants in such schemes in creased sharply in several Member States, especially in Germany, where short-time working was heavily used to soften the effects of the economic transformation in the East.
I Tyskland har man ind ført en form for løntilskud, som ta ger sigte på de langtidsledige.
Though this was primarily introduced for health reasons, it has consequences for em ployment.
Portugal opererer også med særlige nedsættelser ved ansættelse af førstegangsjobsøgende og langtidsledige samt handicappede.
The duration of leave and level of benefit vary between Member States.
I Italien er arbejdsgivere, som ansætter ekstra arbejdskraft fra de såkaldt "svage" grupper, berettigede til en nedsættelse af de sociale bidrag og skattemæssige fradrag. Virksomheder i
The duration is 14-16 weeks in most Member States (Belgium, France, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain and the UK), though is longer in Italy at 20 weeks and in Denmark at 26 weeks.
Denne potentielle jobskabende virkning har fået flere EU-lande til at følge ideen op om den såkaldte "dobbeltgevinst" ved at sænke skat og afgifter på beskæftigelse og samtidig pålægge højere afgifter på brugen af naturressourcer, der skader miljøet (se det indrammede felt).
In Denmark, a scheme granting em ployees entitlement to training and sabbatical leave for up to one year in addition to parental leave was also introduced in 1994, the main aim being is to encourage voluntary job rotation between the employed and the unemployed, though re placement is required only for sabbatical leave.
Bestræbelser i EU-landene på at opnå en "dobbeltgevinst"
Employees on parental and sabbatical leave re ceive an allowance equal to 80% (from 1995, 70%) of unemployment benefit, whereas for training they receive 100%.
Flere EU-lande har taget idéen op om at score en "dobbeltgenvinst" (beskrevet i Kommissionens hvidbog, Vækst, Konkurrenceevne, Beskæftigelse) ved at nedsætte de sociale bidrag for beskæftigelse af arbejdskraft for at få oprettet flere arbejdspladser, samtidig med at de pålægger højere afgifter på brugen af naturressourcer for at beskytte miljøet (i del III, kapitel 2 i denne rapport analyseres virkningerne).
In Sweden, a special labour market measure, the trainee temporary replacement scheme, was introduced in 1991 with the aim of assisting employers to increase the skill level of their work force. Under the scheme, firms obtain a reduction in the levy on payroll if they
Storbritannien har for nylig indført moms på energi og en ny affaldsafgift kombineret med yderligere nedsættelser af arbejdsgivernes socialsikringsbidrag.
In both France and Germany, the maximum duration of benefits for short-time working has been extended.
Belgien er i færd med at udvikle en plan for miljøafgifter.
In France, a special short-time working programme was introduced in December 1993 for firms with economic difficulties.
Danmark overvejer at forhøje miljøafgifterne, så de kommer til at ind bringe 1,4% af BNP.
The maximum duration of benefits was extended to 1,200 hours from 700 over a period of 18 months to two years.
Luxembourg har indført en social afgift (en ekstra forbrugsafgift) på energiforbruget.
The state subsidy to em ployers for workers on short-time working was also increased.
Spanien har indført afgifter på udledning af spildevand.
In Germany, special conditions for extended structural short-time working of up to 2 years have been applied across the whole country.
Italien lægger afgift på CO2- og SOs-emissioner, og Nederlandene overvejer en skat på energiforbruget, som skal bruges til at finansiere forskellige nedsættelser af personskatten.
However, in contrast to France, German employers have to bear the costs of health and pension insurance contributions during the period of short-time working. A number of German firms in
I Belgien nedsattes i 1994 de sociale bidrag for de sektorer, som er særligt udsat for international konkurrence, og for arbejdsgivere, der ansætter manuel arbejdskraft.
In some Member States, including Denmark, Finland and Sweden, employees of both sexes are entitled to parental leave.
I Frankrig er der stillet forslag om nedslag i arbejdsgivernes bidrag for hver ny arbejdstager, der ansættes, og for ansættelse af tidligere ar bejdsløse.
In addition to the statutory 26 weeks' leave, in Denmark a new scheme enables employees to agree with their employers extended leave of up to 52 weeks.
Sverige har indført et nyt midlertidigt ansættelsesincitament i form af en nedsættelse af arbejdsgivernes bidrag for tidligere ar bejdsløse svarende til ca. 30% af de samlede lønomkostninger.
In December 1994, there were around 50,000 people on parental leave — 64% of the total number on leave at the time.
Sverige har en lang tradition for løntilskud, der normalt udbetales i ca. et halvt år for at tilskynde arbejdsgiverne til f.eks. at ansætte langtidsledige, unge eller indvandrere; for handicappede vil tilskuddet normalt være af mere permanent karakter.
Sweden has the most extensive parental leave system with em ployees receiving 90% of their previous wage for the first month, 80% (reduced to 75% from 1996) for the next 270 days and a flatrate allowance for a further 90 days.
Der anvendes også forskellige for mer for løntilskud i tilknytning til regionalpolitikken.
In Finland, women receive maternity allowance for 105 working days and
Kapitel 3 Nedbringelse af de ikke-lønmæssige arbejdsla-aftomkostninger
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth hire someone temporarily to replace an employee undergoing training.
Tilskyndelse til at ansætte lavtlønnede
Employment creation to meet new needs
I nogle EU-lande er der truffet for anstaltninger for at tilskynde til at ansætte lavtlønnede.
In Spain, there is financial support for the conversion of production processes and machinery to reduce pollution.
I Belgien, Ir land og Storbritannien nedsattes arbejdsgivernes sociale bidrag for de lavtlønnede i 1994.1 Irland efter fulgtes dette i 1995 af indførelsen af en ny lavere bidragssats på 9% (i stedet for den normale sats på 12,2%) for arbejdstagere, der tjener under 15 000 ECU om året.
The paradox of high unemployment, especially among the low skilled, coexisting with needs that remain unmet was, according to the White Paper, in part a result of the relatively high cost of labour coupled with the reluctance of workers to take jobs classified as personal services or unskilled work. There are a number of ways of promoting employment in these areas including subsidising demand (through, for example, tax deductions or voucher schemes) or the supply of such services.
Den såkaldte femårslov i Frankrig fra 1993 giver arbejdsgiverne ret til fritagelse i fem år for at betale bidragene på 5,4% til børnetilskud for arbejdstagere, der tjener op til 1,3 gange den lovfæstede mindsteløn (SMIC).
under a fixed-term contract of less than one month) and simplified administrative procedures (no em ployment contract or pay slip is required and social insurance contributions do not have to be calculated).
I Nederlandene vil den ge nerelle skattenedsættelse, der er planlagt for perioden 1995-1998, specielt tage sigte på de lavtlønnede. de.
In Denmark, the Government in 1994 introduced for a period of three years an allow ance (of around 12 ECU an hour) to households declaring work carried out for them (such as washing, cleaning or gardening).
Som nævnt i kapitel 2 opereres der i Frankrig og Danmark med ordninger, der skal stimulere "legal" beskæftigelse inden for hjemmeservice, og den nederlandske regering har planer om tilsvarende foran staltninger (del III, kapitel 1 indeholder en nærmere analyse af problemet omkring beskatning og beskæftigelse).
Two recent initiatives in France and Belgium seek to promote job creation in services by tax rebates and voucher schemes. In France, 'service employment vouchers' have been introduced to encourage the creation of jobs in domestic services — and the substitution of legal for illegal (black) labour.
Kapitel 4 En mere effektiv arbejdsmarkedspolitik
Section 3 Reducing non­wage labour costs
En mere effektiv arbejdsmarkedspolitik
Reducing nonwage labour costs
Den enkelte skal dog fortsat anspores til hele tiden at søge beskæftigelse på det almindelige arbejdsmarked. Der skal navnlig tages hensyn hertil ved udformningen af forskellige former for indkomststøtte.
Essen conclusions: "Reducing non­wage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect on decisions concerning the taking on of employees and in particular of unqualified employees.
Det skal med regelmæssige mellemrum kontrolleres, om arbejdsmarkedspolitikkens instrumenter er påkrævede og effektive." ydelser og næsten 10% til førtidspensioner (figur 104).
The problem of non­wage labour costs can only be resolved through a joint effort by the economic sector, trade unions and the political sphere." capital (from 44% to 41V
for at få arbejdsmarkedet til at fungere bedre.
2 on labour rose (from around 35%· to 40%).
Sådanne foranstaltninger kan inddeles i tre hovedgrupper: grupper:
The UK is the only country in which the overall tax burden did not increase over this period.
Den generelle målsætning i EU-landene i de senere år har været at ændre vægtfordelingen af ressourcerne bort fra indkomststøtte til de arbejdsløse over til mere aktive ar bejdsmarkedspolitiske tiltag.
Statutory levies on employers range from 14% to 34% of GDP across the Member States; taxes on employ­ment, including both employers' and employees' social contribution and payroll taxes, vary equally as widely from 25% to around 50% of
- jobformidling og jobplacering, som har til formål at "matche" de jobsøgende og de ledige job;
Whereas between 1980 and 1992 the average rate of taxation on consumers' expenditure was stable (at around 13%) and declined on
- subsidieret jobskabelse i enten den offentlige eller den private sektor.
Taxes and social contributions in Member States, 1980 and 1992
Fra 1985 til 1993 steg de samlede udgifter til sådanne for anstaltninger (justeret for udviklingen i arbejdsløsheden) i forhold til BNP i de fleste lande, bortset fra Storbritannien, Irland, Frankrig, Luxembourg, Sverige og Danmark.
Since 1993, all Member States have introduced, or are planning to intro­duce, reductions in indirect labour costs by reducing social contribu­tions.
Udgifterne i 1993 (justeret for for skelle i antallet af arbejdsløse) va rierede fra under 1% af BNP for hver 5% af arbejdsstyrken uden be skæftigelse i Grækenland og Spanien til 4% i Østrig (figur 105).
In some countries, the reductions are temporary and targeted at certain groups of worker
Stigningen mellem 1990 og 1993 var særligt
Π Employers' contributions
Med det høje arbejdsløshedsniveau har det været nødvendigt at satse mere på aktive foranstaltninger
Others have taken steps to reduce
De offentlige udgifter til arbejdsmarkedspolitikken beløb sig i 1993 til i alt 3,5% af BNP for alle EU-landene under ét.
D Employees' contributions + income tax indirect labour costs permanently.
Arbejdsløst!edsydelser edsydelser
In Spain, contributions were reduced by one percentage point
Offentlige udgifter til aktive og passive foranstaltninger i EU landene, 1985,1990 og 1993
In Spain also, direct taxes on firms have been reduced in an effort to stimulate employment (by just under 5,000 ECU for each new job).
O Passive foranstaltninger ■ Aktive foranstaltninger
Temporary reductions forms of wage subsidy are also used in the context of regional policy.)
Resultaterne af bestræbelserne på at flytte vægten over på en mere aktiv arbejdsmarkedspolitik er for holdsvis blandede.
In Ireland, the 1994 Budget restructured employers' contributions, removing the obligation to pay health contributions and the em ployment and training levy in respect of employees holding medical cards.
Mens udgifterne til aktive foranstaltninger var høje re i forhold til de samlede udgifter til arbejdsmarkedsforanstaltninger i 1990 end i 1985 i de fleste EU-lande, faldt den procentvise andel mel lem 1990 og 1993 i alle EU-landene, bortset fra fire.
Employers taking on someone previously unemployed — or, after the 1995 Budget, anyone under 23 — are also exempt from social contributions for up to two years. In addition, VAT has been reduced in certain labour intensive sectors.
I denne forbindelse er det dog vigtigt at understrege, at disse tal kun dækker det offentliges udgifter og ikke medregner udgifter i den private sektor, som meget vel kan være steget i de senere år med den øgede tendens i retning af privatisering af tjenesteydelser, som tidligere blev leveret af den offentlige sektor, idet virksomhederne nu i højere grad som nævnt har ansvaret for medarbejdernes uddannelse, og staten i flere lande ikke længere har monopol på arbejdsformidling.
In Italy, employers taking on young people previously unemployed or handicapped people are entitled to a tax credit of 25% of the taxable salary paid to the employee. In Denmark, subsidies have been introduced to increase employment in the construction industry.
GR E UK IRL F E14 Ρ SF L Β D I: ingen data; DK, P: 1985=1986; IRL: 1993=1991; EL: 1993=1992; venstre søjle: 1985, midterste søjle: 1990, højre søjle: 1993
In most countries, these are targeted at disadvantaged groups such as the longterm unemployed, young people or the handicapped.
Fordelingen af de offentlige udgifter på de forskellige former for aktive foranstaltninger varierer ganske betydeligt EU-landene imellem (figur 106). I Portugal, Belgien, Stor britannien, Sverige, Tyskland, Nederlandene og Østrig udgjorde
The system of incentives directed at young entrepreneurs in the Mezzogiorno (ie in Objective 1 regions) was extended in 1995 to areas eligible for aid under Objec tives 2 and 5b of the Structural Funds.
Kapitel 4 En mere effektiv arbejdsmarkedspolitik arbej dsløshedsformidlingstjene­sterne højere i forhold til BNP i 1993 end i 1985, når der tages højde for udviklingen i arbejdsløsheden (figur 107).
Several Member State have pursued the notion of the double dividend (described in the Commission White Paper, Growth, Competitiveness, Employment, of reducing social charges on the employment of labour in order to encourage job creation while imposing increased taxes on the use of natural resources in order to protect the environment (see Part III, Section 2 of the present Report for an analysis of the effects).
bedre uddannelse for at kunne yde en mere professionel service.
Belgium is developing a plan for eco-taxes.
I Itali­en ophævedes i 1995 kravet om, at arbejdsgivere skal indberette alle ledige stillinger til den offentlige ar­bejdsformidlingstjeneste.
Denmark is considering raising eco-taxes to yield the equivalent of 1.4% of GDP. Luxembourg has imposed a social charge (an added excise tax) on energy consumption.
I stedet skal der foretages en indberetning, når der er ansat en ny medarbejder.
Spain has introduced charges on the discharge of effluents.
Der er f.eks. gennemført reorgani­seringer i Belgien, Tyskland og Østrig, og i de to førstnævnte lande er der oprettet særlige vikarformid­lingsbureauer for de arbejdsløse.
Italy taxes C0 and S0 emissions and the Netherlands is considering a
Som nævnt blev der i Belgien i 1993 oprettet lokale arbejdsformidlings­bureauer (Agences locales pour l'emploi — ALE), der skaffer mid­lertidig beskæftigelse til arbejdslø­se (se kapitel 2).
2 tax on the use of energy, the revenue from which will finance various reliefs for taxpayers.
Udgifterne til foranstalt­ninger til fordel for de unge var størst i Danmark, Irland, Sverige og Portugal, hvor de varierede fra 0,5% af BNP (i dette tilfælde er tallet ikke justeret for antallet af arbejdsløse) til over 0,7%.
In Belgium, social contributions were reduced in 1994 on sectors particularly exposed to international competition and on employers taking on manual workers.
I Grækenland og Østrig var det under 0,1% (det skal dog understreges, at i nogle lande skelnes der ikke mellem foranstalt­ninger til fordel for de unge og for­anstaltninger for arbejdsløse generelt).
In France, proposals have been made to reduce employers' contributions for each additional person taken on and for people who were previously unemployed.
Udgifterne til uddannel­se udgjorde 0,25%­0,4% af BNP for hver 5% af arbejdsstyrken uden be­skæftigelse i Irland, Danmark, Tyskland og Sverige, men under 0,1% i Spanien, Luxembourg og Storbritannien.
In Sweden, a new temporary recruitment incentive in the form of a reduction in employers' contributions for people who were previously unemployed has been in troduced amounting to some 30% of total wage costs.
Udgifterne til job­tilskud var størst i Belgien, Dan­mark, Finland og Sverige, over 0,5% af BNP i 1993 (heller ikke her er tallene justeret for forskelle i ar­bejdsløsheden).
(Sweden has a long tradition of wage subsidies, usually payable for six months or so, to encourage employers to take on, for example, the longterm un employed, young people or immigrants, though for the handicapped subsidies tend to be on a more permanent basis.
Fordelingen af de offentlige udgifter til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger i EU landene, 1993
Section 3 Reducing nonwage labour costs employees in certain regions, while in Finland, social contributions vary with firm size and turnover, small firms paying less than larger ones.
■ Arbejdsformidling ■ Uddannelse D Unge α Tilskud D Handicappede
for those on low pay were reduced in 1994.
Den offentlige arbejdsformidling kan meget vel komme til at spille en vigtig rolle i bestræbelserne på at få arbejdsmarkedet til at fungere bed­re.
In Ireland, this was followed in 1995 by the introduction of a new lower contribution rate of 9% (in stead of the normal rate of 12.2%) in respect of those earning less than around 15,000 ECU a year.
Selv om der er lidt forskel på arbejdsformidlingstjenesternes an­svarsområder i de enkelte EU­lan­de, er det generelt deres opgave at formidle oplysninger om annonce­rede ledige stillinger til jobsøgende, rådgive og vejlede jobsøgende, fun­gere som jobbørs og i mange tilfælde administrere udbetalingen af ar­bejdsløshedsydelser og stå for gennemførelsen af aktive arbejds­markedsprogrammer.
In France, the five-year law on employ ment introduced in 1993 entitles employers to a 5-year exemption from the 5.4% contributions to family allowances in respect of em ployees earning up to 1.3 times the statutory minimum wage (SMIC). In the Netherlands, the general reduction of taxation planned for the period 1995-1998 will be targeted on the low-paid.
o o '— »™™»»Β DK D GR E
Encouraging employment of low-wage earners
Der er i de senere år sket gennem­gribende ændringer og visse forbedringer af den offentlige ar­bejdsformidlingstjeneste i flere EU­lande, og i størsteparten af landene (8 ud af de 14) var udgifterne til
As noted in Section 2, there are measures in France and Denmark to encourage 'legal' employment in domestic services, while the Dutch Government is planning similar measures (see Part III, Section 1 for further analysis of the problem of taxation and employment).
Kapitel 4 En mere effektiv arbejdsmarkedspolitik hvervsuddannelse eller lade sig om­skole.
Section 4
ordning for alle langtidsledige un­der 46 år. I Storbritannien indførtes såkaldte "Restarf'­samtaler som et væsentligt redskab i arbejdsmar­kedspolitikken.
Essen Conclusions: "The effectiveness of employment policy must be increased by avoiding practices which are detrimental to the readiness to work, and by moving from a passive to an active labour market policy.
I Danmark er der indført en jobtilbudsplan med det formål at kunne tilbyde et job til alle arbejdsløse over 25 år, som fortsat er uden arbejde efter 12­21 måne­der.
The individual incentive to continue seeking employment on the general labour market must remain.
Jobtilskud an­vendes ganske meget i Belgien, Danmark, Tyskland, Finland og Spanien og blev væsentligt mere udbredt i de fire sidstnævnte lande mellem 1990 og 1993 (figur 109).
The need for, and efficiency of the instruments of labour market policy must be assessed at regular intervals." placed enormous strains on public budgets and systems of support as well as changing their underlying objective.
Arbejdsformidlingstjenesten i visse lande, som f.eks. Frankrig og Ne­derlandene, har gjort en indsats for at etablere kontakter med bestemte virksomheder eller sektorer, i først­nævnte land med flere større natio­nale virksomheder, i sidstnævnte land med virksomheder inden for den grafiske industri og i sundheds­sektoren.
Expenditure on active labour market policy
I Sverige steg den andel af de arbejdsløse, som modtager en eller anden form for arbejdsmarkedsuddannelse, gan­ske betydeligt i begyndelsen af 1990'erne.
With a high level of unemployment more pressure has been put on active measures to play a more important role in improving the functioning of labour market.
I mange EU­lande, bl.a. Danmark, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Sverige og Storbritannien,
Member States taken together.
Offentlige udgifter til arbejdsformidling EU landene, 1985, 1990 og 1993
• job mediation and placement aimed at matching vacancies and job seekers;
% af BNP pr. 5% arbejdsløse
• vocational training to improve the skills and abilities of the labour force;
Ι: ingen data; DK, Ρ: 1985=1986; IRL: 1993=1991; EL: 1993=1992; venstre søjle: 1985, midterste søjle 1990, højre søjle 1993
• subsidised job creation in either the public or the private sector.
I de fleste EU­lande tager løntil­skud sigte på bestemte kategorier af arbejdstagere, specielt de lang­tidsledige og de unge.
The large increase in unemployment in Europe since the mid-1970s, which has been concentrated on particular groups — the unskilled, young people and women — and in certain regions and which has been accompanied by the emergence of a serious problem of longterm unemployment, has forced governments to react in various ways.
I Tyskland indførtes ordningen med "produk­tive Arbeitsförderung" i de nye del­stater i 1993 og blev senere udvidet til at omfatte resten af landet.
Budgets for labour market policies have risen substantially and many experimental measures have been introduced in the search for an effective solution.