natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3/86 Vejen til et Borgernes Europa 4/86 En Europæisk Industristrategi 7/86 Europæiske Demonstrationsprojekter på Energiområdet 9/86 Den Europæiske Harmonisering af Skatter og Afgifter 10/86 EF's Fælles Fiskeripolitik 12/86 Det Europæiske Fællesskab og Latinamerika 15/86 Det Europæiske Valutasystem (EMS) 18/86 SPRINT-programmet 19/86 Den Europæiske Socialfond
3/8d Towards a people's Europe 4/86 An industrial strategy for Europe 7/8d European demonstration projects in the energy field 9/86 The approximation of European tax systems 10/86 'Ehe common fisheries policy 12/8(1 The European Community and Latin America 15/86 The European Monetary System 18/86 'The Sprint programme 19/86 The European Social Fund
1/87 Det Europæiske Fællesskabs Udenrigshandel 2/87 Den Europæiske Energipolitik 3/87 Europa og Kernefusion 4/87 Fællesskabets Indsats mod Fattigdom 6/87 Sport, Symboler og Europæisk Identitet 9/87 Det Europæiske Fællesskab og Turismen 10/87 Samme Muligheder for Kvinder og Mænd 11/87 Europæernes Rettigheder 13/87 Hvorfor Europæisk Fællesskab: Europa — Vor Fremtid 14/87 Den Europæiske Regionalpolitik 16/87 EF's Generelle Toldpræferencer over for Udviklingslandene 17/87 Europa uden Grænser: Et Stort Hjemmemarked 18/87 Kernekraften i Det Europæiske Fællesskab 19/87 Europas Forskning og Teknologiske Udvikling
1/87 The external trade of the European Community 2/87 The European energy policy 3/87 Europe and nuclear fusion 4/87 The Community combats poverty 6/87 European identity: symbols to sport 9/87 The European Community and tourism 10/87 Equal opportunities for women 11/87 New rights for the citizens of Europe 13/87 Europe, our future. A European Community — Why ? 14/87 European regional policy 16/87 Generalized preferences for the Third World 17/87 Europe without frontiers: towards a large internal market 18/87 Nuclear energy in the European Community 19/87 Research and technological development for Europe
3/88 Handlingsprogrammet for de Mindre Virksomheder 4/88 Et Stort Europæisk Marked for den Audiovisuelle Sektor 7/88 COMETT, ERASMUS, »Ungdom for Europa« 8/88 Det Europæiske Samfund og Civilbeskyttelsen 9/88 Jean Monnet: Et Budskab til Europa 10/88 Det Europæiske Fællesskab og Kulturen 11/88 Samarbejde mellem Små og Mellemstore Virksomheder i Det Europæiske Fællesskab 12/88 Liberalisering af Kapitalbevægelser 13/88 Fællesskabets Socialpolitik efter 1992 14/88 Det Store Europæiske Marked: En Trumf for Erhvervsliv og Beskæftigelse 15/88 Telekommunikation: De Nye Motorveje for det Europæiske Hjemmemarked 16/88 Det Europæiske Fællesskab og Omverdenen 17/88 Det Fælles Marked for Finansiering på Vej 18/88 Fjernelse af Tekniske Handelshindringer 19/88 Kommunal Valgret til Alle Borgere i Europa
3/88 The action programme for small and medium-sized enterprises 4/88 Towards a large European audiovisual market 7/88 Comett. Erasmus, 'Youth for Europe" 8/88 Civil protection 9/88 Jean Monnet: a message for Europe 10/88 The European Community and culture 11/88 The European Community and cooperation among small and medium-sized enterprises 12/88 The liberalization of capital movements 13/88 The social policy of the European Community: looking ahead to 1992 14/88 The big European market: a trump card for the econorm and employment 15/88 Telecommunications: the new highways for the large European market 16/88 The European Community in the world 17/88 Towards a big internal market in financial services 18/88 The removal of technical barriers to trade 19/88 Europeans: a universal right to vote in local elections
1/89 Åbning af Markedet for Offentlige Indkøb og Anlæg 2/89 Luftfart og Rumfart: Europa Tager Fart 3-4/89 Et Fællesskab på 12: Nøgletal 5/89 Det Europæiske Fællesskab og Menneskerettighederne 6/89 Europæiske Økonomiske Firmagrupper (EØFG)
1/89 Opening up public procurement in the European Community 2/89 Air transport and aeronautics: towards a Europe of the skies 3-4/89 A Community of Twelve: key figures 5/89 The European Community and human rights
7/89 EF's Integrerede Middelhavsprogrammer 8/89 Det Europæiske Fællesskab og Vandproblemet 9/89 Den Offentlige Mening i Europa 10/89 Europa uden Grænser: En Status på Halvvejen mod det Indre Marked 11/89 Det Europæiske Fællesskabs Budget 12/89 Den Nukleare Sikkerhed i Det Europæiske Fællesskab efter Tjernobyl-ulykken 13/89 Det Europæiske Fællesskab og den Faglige Anerkendelse af Eksamensbeviser 14/89 Aktieselskabslovgivning i Det Europæiske Fællesskab 15/89 ESPRIT — Nøglen til Fornyelse af Europæisk Teknologi 16/89 EF's Institutioner 17/89 Patenter, Varemærker og Ophavsret i Det Europæiske Fællesskab
6/89 The European Economic Interest Grouping (EEIG) 7/89 The integrated Mediterranean programmes 8/89 The European Community and water 9/89 'Eurobarometer': public opinion and Europe 10/89 Europe without frontiers: a review half-way to 1992 11/89 The European Community budget 12/89 Nuclear safety: the European Community following the Chernobyl accident 13/89 The European Community and recognition of diplomas for professional purposes 14/89 Company law in the European Community 15/89 Esprit: key to the technological awakening of Europe 16/89 The institutions of the European Community 17/89 Patents, trade marks and copyright in the European Community
1/90 Den Fælles Landbrugspolitik i Europa ved Indgangen til 1990'erne 2/90 1990: Det Europæiske Turistår 3/90 Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen i EF 4/90 Fællesskabet og Miljøbeskyttelsen 5/90 Uddannelse og EF's Indre Marked 6/90 Fællesskabspagten og Arbejdstagernes Grundlæggende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder 7-8/90 EF's Nye Strukturpolitik 9/90 EF's Transportpolitik og det Indre Marked 10/90 EF og Udviklingslandene 11-12/90 Europa mod Kræft 13/90 Iværksættelse af Den Europæiske Fælles Akt 14/90 Det Europæiske Fællesskab og Forbrugerne 15/90 Europa-Noter: Fortegnelse 1979-1990
1/90 The Community's agricultural policy on the threshold of the 1990s 2/90 1990, European Tourism Year 3/90 Health and safety at work in the European Community 4/90 The European Community and environmental protection 5/90 Education and training in the approach to 1992 6/90 The Community charter of fundamental social rights for workers 7-8/90 The new structural policies of the European Community 9/90 European Community transport policy in the approach to 1992 10/90 Community development policy: an unknown quantity? 11-12/90 Europe against cancer 13/90 The Single European Act: countdown to 31 December 1992 14/90 The European Community and consumer protection 15/90 European file: catalogue 1979-90
16/89 EF's Institutioner 13/90 Iværksættelse af Den Europæiske Fælles Akt 13/87 Hvorfor Europæisk Fællesskab: Europa — Vor Fremtid 5-6/84 Rigtigt eller Forkert - Om EF 9/88 Jean Monnet: Et Budskab til Europa 6/87 Sport, Symboler og Europæisk Identitet 3-4/89 Et Fællesskab på 12: Nøgletal 11/89 Det Europæiske Fællesskabs Budget 1/85 Lån fra Det Europæiske Fællesskab 3/86 Vejen til et Borgernes Europa 11/87 Europæernes Rettigheder 5/89 Det Europæiske Fællesskab og Menneskerettighederne 9/89 Den Offentlige Mening i Europa 17-18/80 Et Fællesskab på Ti: Velkommen til Grækenland 17-18/85 Et Fællesskab på Tolv: Velkommen til Portugal og Spanien 1/80 De Europæiske Fællesskaber ved Indgangen til 80'erne 16/81 30.
16/89 The institutions of the European Community 13/90 The Single European Act: countdown to 31 December 1992 13/87 Europe, our future. A European Community — Why? 5-6/84 The European Community: some questions and answers 9/88 Jean Monnet: a message for Europe 6/87 European identity: symbols to sport 3-4/89 A Community of Twelve: key figures 11/89 The European Community budget 1/85 European Community borrowing and lending 3/86 Towards a people's Europe 11/87 New rights for the citizens of Europe 5/89 The European Community and human rights 9/89 'Eurobarometer'; public opinion and Europe 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece 17-18/85 A Community of Twelve: welcome to Spain and Portugal 1/80 The European Community in the 1980s 16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European
Maj-mandatet og EF's Fornyelse 15/90 Europa-Noter: Fortegnelse 1979-1990
Community 15/90 European file: catalogue 1979-90
1/90 Den Fælles Landbrugspolitik i Europa ved Indgangen til 1990'erne 4/82 EF's Fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 4/80 EF-Kommissionen vil Fjerne Mælkeoverskuddet 12/80 En Fremtid for den Europæiske Vin 10/86 EF's Fælles Fiskeripolitik
1/90 The Community's agricultural policy on the threshold of the 1990s 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses 12/80 A future for Europe's wine 10/86 The common fisheries policy
9/90 EF's Transportpolitik og det Indre Marked 2/89 Luftfart og Rumfart: Europa Tager Fart 5/81 Et Bedre Europæisk Transportnet 9/87 Det Europæiske Fællesskab og Turismen 2/90 1990: Det Europæiske Turistår
9/90 European Community transport policy in the approach to 1992 2/89 Air transport and aeronautics: towards a Europe of the skies 5/81 A better transport network for Europe 9/87 The European Community and tourism 2/90 1990, European Tourism Year
4/86 En Europæisk Industristrategi 17/87 Europa uden Grænser: Et Stort Hjemmemarked 14/88 Det Store Europæiske Marked: En Trumf for Erhvervsliv og Beskæftigelse 10/89 Europa uden Grænser: En Status på Halvvejen mod det Indre Marked 18/88 Fjernelse af Tekniske Handelshindringer 1/89 Åbning af Markedet for Offentlige Indkøb og Anlæg 3/82 EF's Fornyelse: Et Nyt Fællesskab for Industri og Beskæftigelse 8/84 Europa og de Nye Teknologier 3/80 Europa og de Nye Informationsteknologier 15/89 ESPRIT — Nøglen til Fornyelse af Europæisk Teknologi 18/82 Euronet-DIANE: Et Fælles Marked for Data 16/80 Mikro-elektronik og Beskæftigelse i Europa 15/88 Telekommunikation: De Nye Motorveje for det Europæiske Hjemmemarked 4/88 Et Stort Europæisk Marked for den Audiovisuelle Sektor 11/80 I Morgen — Bio-samfundet 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 2/85 EF's Stålpolitik 16/84 Fremtidsperspektiver for Europæisk Bilindustri 19/85 Fællesskabet og Tekstilindustri 1/81 Råvareudfordringen 3/88 Handlingsprogrammet for de Mindre Virksomheder 11/88 Samarbejde mellem Små og Mellemstore Virksomheder i Det Europæiske Fællesskab 18/86 SPRINT-programmet 17/89 Patenter, Varemærker og Ophavsret i Det Europæiske Fællesskab 14/89 Aktieselskabslovgivning i Det Europæiske Fællesskab 6/89 Europæiske Økonomiske Firmagrupper (EØFG)
4/86 An industrial strategy for Europe 17/87 Europe without frontiers: towards a large internal market 14/88 The big European market: a trump card for the economy and employment 10/89 Europe without frontiers: a review half-way to 1992 18/88 The removal of technical barriers to trade 1/89 Opening up public procurement in the European Community 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 8/84 The European Community and new technologies 3/80 Europe and the new information technology 15/89 Esprit: key to the technological awakening of Europe 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market 16/80 Micro-electronics and employment 15/88 Telecommunications: the new highways for the large European market 4/88 Towards a large European audiovisual market 11/80 Tomorrow's bio-society 16/85 The nuclear industries in the European Community 2/85 The European steel policy 16/84 The Community and the car industry 19/85 The European Community and the textile industry 1/81 The raw materials challenge 3/88 The action programme for small and medium-sized enterprises 11/88 The European Community and cooperation among small and medium-sized enterprises 18/86 The Sprint programme 17/89 Patents, trade marks and copyright in the European Community 14/89 Company law in the European Community 6/89 The European Economic Interest Grouping (EEIG)
19/87 Europas Forskning og Teknologiske Udvikling 15/82 Det Europæiske Forsknings- og Udviklingsarbejde 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de Nye Teknologier 15/89 ESPRIT — Nøglen til Fornyelse af Europæisk Teknologi 3/87 Europa og Kernefusion 11/80 I Morgen — Bio-samfundet 3/85 Det Europæiske Fællesskab og Undervisning 5/90 Uddannelse og EF's Indre Marked 7/88 COMETT, ERASMUS, »Ungdom for Europa« 13/89 Det Europæiske Fællesskab og den Faglige Anerkendelse af Eksamensbeviser 10/88 Det Europæiske Fællesskab og Kulturen 4/88 Et Stort Europæisk Marked for den Audiovisuelle Sektor
19/87 Research and technological development for Europe 15/82 The current state of European research and development 7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 15/89 Esprit: key to the technological awakening of Europe 3/87 Europe and nuclear fusion 11/80 Tomorrow's bio-society 3/85 The European Community and education 5/90 Education and training in the approach to 1992 7/88 Comett, Erasmus, 'Youth for Europe' 13/89 The European Community and recognition of diplomas for professional purposes 10/88 The European Community and culture 4/88 Towards a large European audiovisual market
13/88 Fællesskabets Socialpolitik efter 1992 6/90 Fællesskabspagten og Arbejdstagernes Grundlæggende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder 19/86 Den Europæiske Socialfond 3/90 Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen i EF 9/84 Arbejdernes Rettigheder over for Virksomhederne 11/81 Forbedring af Arbejdsvilkårene og Nedsættelse af Arbejdstiden i EF 16/80 Mikro-elektronik og Beskæftigelse i Europa 10/87 Samme Muligheder for Kvinder og Mænd 3/84 EF og de Unge 8/80 Det Europæiske Fællesskab og de Erhvervshæmmede 4/87 Fællesskabets Indsats mod Fattigdom 13/85 Fællesskabet og Gæstearbejderne 19/88 Kommunal Valgret til Alle Borgere i Europa 13/89 Det Europæiske Fællesskab og den Faglige Anerkendelse af Eksamensbeviser 7/83 Den Sociale Sikkerhed — Et europæisk debatoplæg 11-12/90 Europa mod Kræft
13/88 The social policy of the European Community: looking ahead to 1992 6/90 The Community charter of fundamental social rights for workers 19/86 The European Social Fund 3/90 Health and safety at work in the European Community 9/84 Workers' rights in industry 11/81 The management and reduction of working time in the Community 16/80 Micro-electronics and employment 10/87 Equal opportunities for women 3/84 Young people in the European Community 8/80 The European Community and the handicapped 4/87 The Community combats poverty 13/85 Migrants in the European Community 19/88 Europeans: a universal right to vote in local elections 13/89 The European Community and recognition of diplomas for professional purposes 7/83 Social security: a Europe-wide debate 11-12/90 Europe against cancer
7-8/90 EF's Nye Strukturpolitik 15/84 Europas Regioner 14/87 Den Europæiske Regionalpolitik 1/85 Lån fra Det Europæiske Fællesskab 19/82 EF's Middelhavspolitik 7/89 EF's Integrerede Middelhavsprogrammer
7-8/90 The new structural policies of the European Community 15/84 The regions of Europe 14/87 European regional policy 1/85 European Community borrowing and lending 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean 7/89 The integrated Mediterranean programmes
4/90 Fællesskabet og Miljøbeskyttelsen 10/80 Det Europæiske Fællesskab og Genbrug af Affald 8/89 Det Europæiske Fællesskab og Vandproblemet 8/88 Det Europæiske Samfund og Civilbeskyttelsen 14/90 Det Europæiske Fællesskab og Forbrugerne
4/90 The European Community and environmental protection 10/80 The European Community and waste recycling 8/89 The European Community and water 8/88 Civil protection 14/90 The European Community and consumer protection
16/88 Det Europæiske Fællesskab og Omverdenen 1/87 Det Europæiske Fællesskabs Udenrigshandel 19/82 EF's Middelhavspolitik 10/90 EF og Udviklingslandene 16/87 EF's Generelle Toldpræferencer over for Udviklingslandene 1/81 Råvareudfordringen 14/81 Fællesskabet og Nord/Syd-Dialogen 14/82 Fællesskabet og Sulten i Verden 12/86 Det Europæiske Fællesskab og Latinamerika 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 13/83 Det Europæiske Politiske Samarbejde (EPS)
16/88 The European Community in the world 1/87 The external trade of the European Community 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean 10/90 Community development policy: an unknown quantity? 16/87 Generalized preferences for the Third World 1/81 The raw materials challenge 14/81 The Community and the North-South Dialogue 14/82 The European Community and world hunger 12/86 The European Community and Latin America 9/83 The Europe-United States-Japan trade controversy 13/83 European political cooperation
*) Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF-landene.
Countries full) or partly English speaking. Offices also exist in other countries including all Member States.
,',.Λ Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN 0379-315X * OP. * Officielle Publikationer L - 2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-90-015-DA-C * # *
',„,', Office for Official Publications Op * of the European Communities * _ ** L - 2985 Luxembourg
Den Europæiske Fælles Akt defineres det indre marked som »et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og
he Single European Act defines the internal market as 'an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services τ and capital is ensured'.
I EF findes der for øjeblikket tolv skatteområder med hver sit skattesystem, og erhvervsbeskatningen er således ensidigt reguleret af det enkelte lands nationale lovgivning.
In the nature of things the national rules take a unilateral approach to the tax treatment of business activity.
Denne lovgivning stiller ofte grænseoverskridende virksomhed rin­gere end indenlandsk virksomhed og forer ikke sjældent til dobbeltbeskatning, der lægger yderligere byrder på virksomhederne. Eksempler:
This frequently leaves cross-border activity worse off than domestic activity, and often leads to double taxation which is an added burden on the firms involved.
En virksomhed, der ønsker at operere i en anden medlemsstat, kan gøre det ved at etablere et datterselskab dér.
A company wishing to operate in another Member State may set up a subsidiary there.
Meningen er naturligvis, at virksomheden skal have sin investering forrentet i form af det udbytte, det udenlandske datterselskab udbetaler til sit moderselskab.
It naturally plans to recover its investment in the form of dividends paid by the foreign subsidiary to the parent.
Men netop her opstår skattepro­blemerne.
This is where the tax problems begin.
I det ekstreme tilfælde kan det udbytte, det udenlandske dattersel­skab udlodder, blive beskattet hele tre gange:
In extreme cases the profits of a foreign subsidiary may be subject to a threefold taxation:
D selskabsskat af datterselskabets overskud i etableringslandet
D to corporation tax charged on the subsidiary's profits in the subsidiary's country;
D kildeskat af udloddet udbytte i datterselskabets land
D to withholding tax charged on distributed profits in the subsidiary's country; and
D selskabsskat af udbyttet ved beskatningen af moderselskabet
D to corporation tax on the parent company's profits, which incorporate the profits distributed by the subsidiary.
Der er ganske vist truffet bilaterale eller unilaterale foranstaltninger til at undgå en så ekstrem dobbeltbeskatning, men virksomheder, som opererer internati­onalt, stilles dog fortsat klart ringere end de af deres konkurrenter, der kun er underlagt indenlandsk beskatning.
Bilateral or unilateral measures have been taken to minimize such extreme forms of multiple taxation, but companies operating internationally are still at a clear disadvantage as compared with their competitors who are taxed only in their own country.
Det er klart, at dette ikke just tilskynder virksomhederne til at operere i en anden medlemsstat og dermed også kan lægge hindringer i vejen for virkeliggørelsen af et ægte indre marked.
Obviously such a situation can discourage firms from operating in another Member State, and thus seriously hamper the emergence of a single market.
Udover etablering af datterselskaber kan en virksomhed også optage aktivitet i andre EF­lande ved at fusionere eller indgå andre former for sammenslutninger (overtagelse af aktiver, ombytning af aktier/anparter) med virksomheder i de pågældende lande. Dette er forbundet med helt klare økonomiske fordele:
Rather than setting up a subsidiary a company may choose to commence operations in another Member State by means of a merger with a local company, or another similar link-up such as a transfer of assets or exchange of shares.
D fusionspartnerne far hver ¡sær adgang til den anden partners distributions­system, som er tilpasset efter de særlige forhold på det nye marked
D the two sides can each make use of the other's distribution system, which is at home with the special features of the market to be developed;
D der kan spares transport­ og lageromkostninger ved at flytte den del af produktionen, der alligevel går til eksport
□ transport and storage costs can be lowered by relocating sections of production activity whose output was in any case intended for export;
D der bliver mulighed for at koordinere vigtige forsknings­ og udviklingsakti­viteter og derigennem opnå arbejdsdeling og omkostningsbesparelser.
□ large areas of research and development can be coordinated, so as to secure a division of labour and savings in costs.
Ved grænseoverskridende fusioner vil den overtagne virksomheds stille reser­ver ¡følge den nugældende lovgivning i de enkelte EF­lande normalt blive afdækket og beskattet, hvilket i sig selv er nok til at afholde samarbejdsvillige m
As the laws of the individual Member States stand at present, a cross-border merger will as a rule expose a transferring company's hidden reserves to tax —
virksomheder fra at indgå i denne form for samarbejde med virksomheder i andre lande.
a disadvantage which is enough to deter interested companies from this form of cooperation at European level.
For fusioner mellem virksomheder i samme land findes der derimod i de fleste medlemsstater særlige skatteregler om udskydelse af beskatningen.
Mergers inside a single Member State, on the other hand, are usually covered by special rules which allow tax to be deferred.
Hvis der ved den skattemæssige revision i en international koncern opstår meningsforskelle mellem de nationale skatteforvaltninger om de interne afregningsprisers størrelse og berettigelse, kan dette i ekstreme tilfælde føre til, at skattevæsenet i land A ikke godkender de afregningspriser, et dattersel­skab etableret i land A betaler til sit moderselskab i land Β og derfor regulerer datterselskabets overskud, uden at dette tages til følge af skattevæsenet i land B ved beskatningen af moderselskabet.
Where different national tax authorities assessing a company with international operations disagree about the size and justification of transfer prices within the group, it can happen in extreme cases that the tax authorities in State A refuse to accept a price paid by the subsidiary in that country to its parent in State B, and consequently reassess the subsidiary's profits upwards, while the tax authorities in State Β do not make the corresponding downward adjustment in the parent company's case.
Det vil sige, at selv om datterselskabet således ikke må beregne fuldt skattefradrag for betalinger til moderselskabet, skal moderselskabet opføre det fulde beløb — altså uden hensyn til regulerin­gen af afregningspriserne i datterselskabet — på balancen og beskattes heraf.
This means that even though the subsidiary cannot offset the full price paid to the parent so as to reduce its own tax liability, the parent must enter the entire amount in its balance sheet, without taking account of the adjustment made on the subsidiary's side, and pay tax accordingly.