natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Globaliseringen af markederne går hånd i hånd med en globalisering af forskellige ledelsesfilosofier.
Although the reasons are not fully understood, this may be a factor explaining the unusually rapid increase in the rate of employment creation which has occurred in re cent years and which has been associated with a relatively modest rate of economic growth.
Rundt omkring har man taget spørgsmål om ledelsesformer og -stil op til ny vurdering, og det samme gælder spørgsmålet om, i hvilket omfang arbejdsstyrken skal inddrages i be slutningsprocessen.
Over the past 20 years, nominal wage growth and inflation have been significantly higher in the less developed economies of the Com
En politik, der først og fremmest tager sigte på lave lønninger, vil derfor ikke nødvendigvis skabe en ændring i markedsandelene til for del for de svagere lande i Fælles skabet.
Nonwage costs in the Community -covering such matters as social security contributions, pensions, holiday pay, etc - vary widely, ranging from almost half the cost of employing someone in France to as low as 16% in Denmark.
Hvis arbejdskraftens produktivitet kan øges i denne proces, er vejen åben for vedvarende stigninger i lønninger og realindkomster og en mere ligeligt fordelt økonomisk velstand i hele Fællesskabet.
While dynamic small and medium sized firms remain crucial as the source of new job creation, and as a key to adaptation and recovery within the European economy, the importance of large companies came more into focus as the decade
Dette skyldes til dels forskelle i arbejdsmarkedsorganernes autonomi i medlemslandene og i graden af de centralisering.
ended as they sought to exploit the market prospects opened up by the 1992 programme.
Den japanske måde at gøre tingene på og de amerikanske multinationale virksomheders strategier er ved at blive en lige så naturlig del af det europæiske arbejdsmarkeds ledelsesmiljø som de europæiske virk somheders egne idéer og praksis.
The Community's Structural Funds grammes, a figure which has de clined in recent years as unemployment has fallen. Two-thirds of this is spent on unemployment compensation, with active policies on training, employ ment subsidies and special youth and disability schemes together accounting for a third of spending.
Over 60% af de mid ler, der udbetales af fondene, skal gå til at støtte tilbagestående om råder i de mindst udviklede med lemslande.
Over the past decade, large firms have learnt to appreciate the benefits of flexible operations and the importance of people from smaller businesses, and have incorporated these ideas in their own organisations.
De befolkningsmæssige ændringer i 1990'erne åbner mulighed for at nedbringe arbejdsløsheden yderligere og for at genindpasse dem, som har været uden arbejde i lang tid. Samtidig vil behovet vokse for at forbedre det faglige niveau hos dem, der har beskæftigelse.
Disparities in income per head and in unemployment remain substantial across the Community.
Det bliver en stor opgave for arbejdsmarkedsorganerne at forsøge at opfylde både de sociale og de økonomiske målsætninger. ninger.
These have increased and been given more coherent purpose under the Single European Act as the Community has expanded to include poorer, less developed countries.
Medlemslandene bruger gennem snitligt 2,5% af BNP på arbejdsmarkedsprogrammer, men tallet har været faldende i de seneste år i takt med faldet i arbejdsløsheden.
The tightening of labour market conditions and the current demographic trends are obliging companies to give more attention to human resource management.
De vigtigste operationelle elementer i reformen er et tættere samarbejde med nationale, regionale og lokale myndigheder og vedtagelse af flerårige planlægningsprogr ammer.
Most Member States now put emphasis on adult training, labour market adjustment and special measures to help those who have been out of work for a long period at the expense of early retirement schemes and direct job creation pro grammes.
Formålet er at forfølge både de nationale, regionale og lokale udviklingsmålsætninger og fællesskabsmålsætningerne inden for en samordnet og sammenhængende ramme for beslutningsprocessen.
Despite the fall in unemployment as a whole, longterm unemployment has persisted and particular attention has had to be given to the problem.
Der er etableret kontrol- og evalueringssystemer, således at de enkelte programmers resultater kan vurderes, og bevillingernes størrelse og målretning om nødvendigt kan til passes.
High among the current concerns of large companies are: the education and skill ability of the labour force; working time patterns; flexible pro duction systems to meet global market conditions; the relationship of the company to local conditions and communities.
Der er stadig store forskelle med hensyn til indkomsterne per capita og arbejdsløsheden i Fællesskabet.
With fewer young people coming on to the labour market, the introduction of new skills into the work force has to be achieved more through the retraining of existing employees.
Fællesskabet har lige fra starten be vilget midler til strukturtilpasninger og afhjælpning af alvorlige sociale problemer.
Adult training schemes are there fore becoming increasingly necessary and account for a growing share of labour market spending.
De fleste medlemslande lægger nu vægt på voksenundervisning, til pasning til arbejdsmarkedet og særlige foranstaltninger for at hjælpe dem, som har været uden arbejde i en længere periode. Det sker på bekostning af førtidspensionsordninger og direkte jobskabelsesprogrammer.
Under the recent reform of the Structural Funds, policy has been directed at five objectives: promoting the development of the least developed regions; assisting areas suffering industrial decline to readjust; combatting longterm unemployment; helping young people into employment; speeding up the adjustment of agricultural areas and promoting rural develop ment.
På trods affaldet i arbejdsløsheden som helhed har langtidsledigheden bidt sig so lidt fast, og der må gøres en særlig indsats for at løse dette problem.
Allied to this, the Funds have been linked to specific policy initiatives, in a variety of areas such as environmental protection, science and technology, women's employ ment, and rural development.
Selv om arbejdsløsheden er faldet markant i Fællesskabet i de seneste år, er andelen af langtidsledige -d.v.s. personer, der har været uden arbejde i et år eller mere - fortsat høj, og ledighedsperioderne er ble vet endnu længere.
The globalisation of markets is being matched by the globalisation of different management ideas.
Langtidsledig heden er især blevet et permanent problem i mange dårligt stillede områder i Fællesskabet, selv om det på ingen måde er begrænset til sådanne områder.
Much rethinking is going on about appropriate styles of management and about the degree of involvement of the work force in the decision making process.
Når der kommer færre unge ind på arbejdsmarkedet, må indførelsen af nye færdigheder i arbejdsstyrken i højere grad ske gennem videreuddannelse af de eksisterende arbejds tagere.
In some countries, notably the UK and France, the scale and focus of labour market policies have changed frequently while in others, notably the FRG, there have been only limited changes.
Derfor er der et stigende be hov for uddannelsesprogrammer for voksne, og en stadig større del af bevillingerne til arbejdsmarkedspolitikkerne bruges til dette formål.
This is partly attributable to differences in the de gree of autonomy of the labour market agencies in the Member States, and the extent of decentralisation. sation.
I forbindelse hermed er fondene ble vet knyttet til specifikke politiske initiativer på forskellige områder som f.eks. miljøbeskyttelse, for skning og teknologi, kvinders be skæftigelse og udvikling i landdistrikterne. strikterne.
The Japanese ways of doing things or the strategies of US multinationals are becoming as much a part of the European labour market management scene as the practices of indigenous European companies.
Det har i stigende grad vist sig, at problemet ikke kan løses alene gen nem almene makroøkonomiske poli tikker, og der er indført forskellige særforanstaltninger, som er rettet imod en kategori af personer, som
The main policy emphasis is on strengthening regional and local economies through investment in infrastructure and the expansion of productive capacity and through the training and education of the work force.
I politisk henseende ligger hovedvægten på en styrkelse af de regio
Member States spend an average of 2.5% of GDP on labour market pro
Fremtidsperspektiver står i fare for at blive permanent arbejdsløse.
Prospects danger of becoming permanently unemployable.
Langtidsledigheden er koncentreret i bestemte dele af Fællesskabet og blandt bestemte sociale grupper.
Longterm unemployment is con centrated in particular parts of the Community and among particular social groups.
Den findes først og fremmest i tilbagestående områder eller områder i tilbagegang samt blandt ufaglærte mænd og kvinder og handicappede.
It mostly occurs in backward or declining areas, among unskilled men and women and people with disabilities.
I visse områder er de unge særlig hårdt ramt.
In some areas, young people are particularly affected.
Fremtidsperspektiverne for økonomien og beskæftigelsen i Fælles skabet er fortsat gunstige.
The outlook for the Community economy and Community employ ment remains favourable.
Den økonomiske vækst forventes at neddæmpes en smule fra de høje vækstrater i 1988 og 1989, men output'et skulle dog i 1990 og 1991 stige med ca. 3% om året - og det er højere end det årlige gennemsnit i 1980'erne.
Economic growth is projected to moderate somewhat from the high rates in 1988 and 1989, but output should nevertheless increase in 1990 and 1991 by around 3% a year - higher than the annual average in the 1980s.
Efter rekordstigningerne i 1988 og 1989 forventes beskæftigelsen fortsat at vokse betydeligt - med 1,5% i 1990 og 1% i 1991.
After the record increases of 1988 and 1989, employment is expected to continue to increase substantially - by 1.5% in 1990 and 1% in 1991.
Det betyder i absolutte tal, at der kan forventes oprettet ca. tre millioner nye jobs i løbet af de to år.
In absolute terms about 3 million jobs are expected to be created in these two years.
Beskæftigelsen i industrien forventes også at ekspandere, hvilket vil vende den tilbagegangstendens, der er registreret i de seneste år.
Manufacturing employment is also expected to ex pand, reversing the decline of past years.
Alle medlemslandene har i 1980'erne indført en række foranstaltninger til bekæmpelse af langtidsledig heden.
All Member States introduced measures in the 1980s targeted on longterm unemployment.
Oprindeligt var hovedvægten lagt på generelle erhvervsuddannelses-, eller videreuddannelsesforanstaltninger og på jobskabelsesprogrammer med tilskud fra det offentlige.
The major emphasis was initially on general training or retraining, and on publicly supported job creation programmes.
I den nordlige del af Fællesskabet har man ændret tyngdepunktet i de nationale bestræbelser i retning af mere begrænset er hvervsuddannelse kombineret med personlig rådgivning.
In the North of the Community, national efforts have shifted towards more limited train ing combined with personal counselling.
Men i de syd lige lande er der ikke sket de store ændringer.
In the South, however, the emphasis has changed less.
Ændringerne i strate gien synes i lige så høj grad at være forårsaget af budgetnedskæringer som af tvivl med hensyn til de for skellige metoders effektivitet, efter som de fleste af programmerne hver ken kontrolleres ordentligt eller evalueres efterfølgende.
Shifts in policy seem to have been motivated as much by budgetary factors as by concerns about the effectiveness of different approaches, given the lack of proper evaluation or even monitoring of most pro grammes.
Mens arbejdsløsheden fortsat skulle falde i de fleste medlemslande, vil den dog gøre det langsommere, end det er sket i de seneste to år, og den vil forblive ganske høj.
While unemployment should con tinue to fall in most Member States, it will do so at a slower pace than in the last two years, and it will still remain at a high level.
Langtidsledigheden vil fortsat være et problem, der kræver en særlig opmærksomhed - problemet løses ikke ved økonomisk ekspansion alene.
Longterm unemployment will remain a prob lem requiring specific attention - it will not be resolved through economic expansion alone.
En væsentlig årsag til, at væksten i beskæftigelsen sandsynligvis ikke vil nedbringe arbejdsløsheden væsentligt, er, at arbejdsstyrken for ventes at vokse med over to millioner i 1990 og 1991.
A major reason why increased employment is not expected to reduce unemployment significantly is that the labour force is expected to grow by more than 2 million in 1990 and 1991.
Denne stigning skyldes dels en øget erhvervsfrekvens - mange mennesker, især kvinder, vil ønske at træde ind i ar bejdsstyrken, når det bliver muligt at få et job - dels en stigning i antal let af personer i den arbejdsduelige alder, hovedsagelig som følge af im migration.
This increase is the result of both higher activity rates - people, especially women, being attracted into the labour force by the availability of jobs - and the growth in the population of working age, largely as a result of immigration.
Bekæmpelse af langtidsledigheden er blevet en vigtig målsætning for fællesskabspolitikken med reformen af Fællesskabets strukturfonde.
Reducing longterm unemployment has become a major objective of Community policy with the reform of the Community's Structural Funds.
Desuden har Fællesskabet iværksat ERGO-programmet for at skabe øget forståelse for problemet, skaffe oplysninger om de politiske valgmuligheder og udvikle evalueringsmetoder til vurdering af programmernes effektivt.
In addition, the Community has established the ERGO pro gramme in order to raise awareness of the problem, provide information about policy options and to develop evaluation methods to identify costeffectiveness.
Målrettethed synes at være en afgørende faktor for et godt resultat af det offentliges støtteforanstaltninger.
Effective targeting is seen to be an important factor be hind the success of public intervention.
Del I Beskæftigelsesperspektiver
Part I Employment Prospects
Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringerne i 1990'erne Beskæftigelsen i Østeuropa
Employment in the Community and the Challenge of the 1990s Employment in Central and Eastern Europe
Kapitel 1 Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringerne i 1990'erne
Chapter 1 Employment in the Community and the Challenge of the'1990s
Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringerne i 1990'erne
Employment in the Community and the Challenge of the 1990s
Beskæftigelsen er vokset markant i de seneste år.
Employment has risen markedly in recent years.
Hvilke former for jobs er der blevet skabt, og hvor finder vi de største stigninger?
What kind of jobs have heen created and where did the largest increases occur?
Hvilke centrale tendenser kan forventes at påvirke beskæftigelsen i 1990'erne?
What are the key trends likely to affect employment in the 1990s?
Indledning seneste tiår sammenholdt med udviklingen i andre industrialiserede egne af verden med en understregning af de markante forskelle i erhvervs frekvenserne.
The chapter focuses, first, on the change in employment and unem ployment in the Community over the past decade, making a comparison with other industrialised parts of the world, and drawing attention to the marked differences in labour force participation which exist.
arbejdsstyrkens størrelse og aldersmæssige sammensætning.
Fifthly, the chapter sets out the demographic trends affecting the size and age composition of the Community's work force.
Det fremgår, at der vil være færre unge end tidligere, der kommer ind på arbejdsmarkedet i det kommende ti år og også senere, og at gennemsnit salderen for dem, der har beskæftigelse, gradvis vil stige.
It shows that there will be fewer young people than before entering the la bour market over the coming decade and beyond, and that the average age of those in employment will pro gressively increase.
Dernæst gennemgås ændringerne i beskæftigelsens sektormæssige for deling i hele Fællesskabet i 1980'erne og den kraftige forskydning til fordel for servicefagene og væk fra industrien og landbruget.
Secondly, it examines changes in the sectoral distribution of employ ment across the Community in the 1980s, indicating the importance of the shift towards service activities, away from manufacturing and agriculture. culture.
I denne forbindelse ser man også på de seneste tendenser i relation til kvindernes deltagelse i arbejdsstyrken og migrationsstrømmene, som begge er af betydning for en vurdering af det fremtidige udbud af ar bejdskraft i Fællesskabet.
In this context, it examines recent trends in the participation of women in the labour force and migration flows, both of which are relevant to any assessment of the future availability of labour in the Community.
I de seneste tre år er beskæftigelsen vokset næsten overalt i Fællesskabet i et tempo helt uden sidestykke siden 1950'erne.
For the past three years, employ ment has been increasing in most parts of the Community at a rate unprecedented since the 1950s.
Som et resultat herafer arbejdsløsheden, som i 1986 var steget til 11%, nu nede på under 9%.
As a result unemployment, which had risento 11% in 1986, has come down to below 99c.
Men dette fald er betydeligt mindre, end man kunne have for ventet i betragtning af den væsentlige stigning i antallet af nye jobs.
The fall, however, has been considerably less than might have been expected given the substantial creation of new jobs.
Størsteparten af disse jobs er ikke blevet besat med arbejdsløse, men med nytilkomne på arbejdsmarkedet.
The great majority of these jobs have been filled not by people moving out of unemployment but by new en trants to the labour market.
Desuden har en stor del af disse jobs været deltidsjobs fremfor fuld tidsjobs, og kvinderne har fået de fleste af dem.
Equally, a large proportion of the jobs have been parttime rather than full-time, and more have been taken by women than by men.
Det tredje punkt er en detaljeret gennemgang af stigningen i beskæftigelsen i Fællesskabet i perioden fra 1985 til 1988 efter flere års langsom vækst i output'et og en - i bedste fald - meget begrænset nettojobskabelse.
Thirdly, it looks in detail at the in crease in Community employment which occurred between 1985 and 1988 after several years of slow out put growth and little, if any, net job creation.
Her beskrives ikke blot, hvilke former for jobs der blev skabt i denne periode, og hvem der besatte dem, men også hvor i Fællesskabet de største stigninger i beskæftigelsen fandt sted, og - som modstykke hertil - hvor den faldt.
It indicates not only what kind of jobs were created over this period and who filled them, but also where in the Community the largest expansion in employment occurred, and where, in contrast, it fell.
I dette kapitel gennemgås den se neste stigning i beskæftigelsen i Fællesskabet og karakteren af de jobs, der er skabt, samt de aktivitetsområder, hvor stigningen har fundet sted.
Finally, there is a review of the main features of Central and East ern European economies, which are a major potential source of additional labour for Community businesses as well as of market growth, as these economies become more open and as relations with the Community become closer.
Mere generelt omhandler kapitlet de vigtigste træk ved de aktuelle tendenser med hensyn til stigningen i arbejdsstyrken og be skæftigelsesstrukturen og belyser den forventede udvikling i det kom mende tiår. Det udgør således grundlaget for behandlingen af de politiske spørgsmål i de efterfølgende kapitler.
The aim is not to analyse potential develop ments, but simply to provide basic information about their demographic characteristics, the size and composition of their labour force and its sectoral distribution, and about the size and nature of present
Som det fjerde behandles konsekvenserne af den kraftige stigning i beskæftigelsen for arbejdsløsheden med en angivelse af, hvilke arbejds løse der havde størst held med at skaffe sig et job i denne periode.
This chapter examines the recent growth in employment in the Community, and identifies the nature of the jobs created and the areas of activity in which they have oc curred.
Kapitlet fokuserer indledningsvis på ændringerne i beskæftigelsen og arbejdsløsheden i Fællesskabet i det
More generally it indicates the main features of current trends in labour force growth and the structure of employment, and high lights prospective changes over the coming decade.
Det femte afsnit indeholder en gen nemgang af de befolkningsmæssige tendenser, der har betydning for EF-
It provides a back ground to the discussion of policy issues in other chapters.
Kapitlet afsluttes med en gennem gang af de vigtigste træk ved de østeuropæiske økonomier, som både er en vigtig potentiel arbejds kraftkilde for virksomheder i Fællesskabet, og som kan betyde en yderligere markedsudvidelse, ef terhånden som disse økonomier bliver mere åbne, og handelsrelationerne med Fællesskabet bliver tættere.
Fourthly, it examines the consequences of the high rate of employment creation for unemployment, indicating which of the people out of work had most success in finding jobs over this period.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringerne i 1990'erne
Chapter 1 Employment in the Community and the Challenge of the 1990s
Andel af personer i den arbejdsduelige alder i beskæftigelse i EF og andre steder 1969-1989
Share of Working-Age Population in Employment in the Community and Elsewhere 1969-1989 trade flows between the Com­munity and the neighbouring economies to the east.
Udviklingen i beskæftigelsen og arbejdsløsheden i 1980'erne
Employment and Unemployment Developments in the 1980s
I perioden fra 1973 - da den økonomiske vækst første gang faldt i for hold til de høje vækstrater i 1950'erne og 1960'erne - og til mid ten af 1980'erne kunne beskæftigelsen i Fællesskabet ikke holde trit med stigningen i befolkningen i den arbejdsduelige alder (Figur 1).
In the period from 1973 - when econ­omic growth first slowed down from the high rates of the 1950s and 1960s - to the mid-1980s, employ­ment in the Community failed to keep pace with the growth in the population of working age (Graph 1).
Fællesskabet kunne med andre ord ikke skabe tilstrækkeligt mange nye jobs til at skaffe beskæftigelse til dem, der kom ind på arbejdsmarkedet, uden at det medførte voksende arbejdsløshed blandt de eksisterende arbejdstagere (Figur 2).
The Community, in other words, failed to create suffi­cient new jobs to provide employment to those coming onto the labour market without causing growing unemployment among existing workers (Graph 2).
I 1985 var arbejds løsheden som helhed i Fællesskabet oppe på 11%.
By 1985, the rate of unemployment across the Community had reached 11%.
Arbejdsløsheden i EF og andre steder
Unemployment Rates in the Community and Elsewhere 1969-1989
Dette stod i skarp modsætning til resultaterne i USA og Japan og andre vesteuropæiske lande,hvor man oplevede en markant stigning i antallet af unge, der kom ind på arbejdsmarkedet, især i USA.
This was in marked contrast to the performance of the US, Japanese and other Western European econ­omies, which also experienced significant growth in young people coming onto the labour market, es­pecially the US.
I alle disse lande var et eventuelt fald i beskæftigelsen sammenholdt med antallet af personer i den arbejds duelige alder kun afkort varighed, og arbejdsløsheden kunne holdes nede (undtagen i USA, hvor den i 1982 toppede lige under 10%).
In all of these countries, any fall in employment relative to workingage population was of short duration and unem­ployment (except in the US where it peaked in 1982 at below 10%) was kept down.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringerne i 1990'erne
Chapter 1 Employment in the Community and the Challenge of the 1990s ation has also been high, despite comparatively modest growth of output.