natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sidstnævnte faktorer en forudsætning for en effektiv gennemførelse og spredning af inno­vationen bl.a. ud til de små og mellemstore virksomheder (SMV), og en forudsætning for at opnå den produktivitetsstigning og øko­nomiske slagkraft, der er mulig.
It is therefore essential to attach greater importance to the skills of the adult part of the labour force since over 80% of those who will be in employment in the year 2 000 are already on the labour market, and skill requirements change at between 10 and 15% per year, while the annual arrival of young people onto the labour market is a mere 2% of the total labour force.
— De store fordele, der opnås gennem en gensidig viden om og forståelse af de forskellige medlemsstaters uddannelsessystemer,
The Community will find itself facing a series of challen­ges which will oblige it to rethink the whole issue of post­compulsory education and training.
Ud fra dette synspunkt er de altafgørende faktorer: den demogra­fiske og migratoriske udvikling og metoderne til en fornyelse af arbejdskraften og den uddannelsesmæssige kapital. De unge generationers andel af den samlede erhvervsaktive befolkning vil dale.
The main pro­blem areas are: — the major changes occuring in the socio­economic environment in the 1990s and the faster pace of econo­mic and technological activity world­wide with which the economy of Europe will have to cope; — the new forms of technological innovation and the likelihood that its pace will quicken in the years to come together with the restructuring of work organization which will makehuman resources a key asset and inten­sify the need for new skills; — the need to rethink the relationship between invest­ment in the field of research and development to incre­ase innovative potential and the investment needed to train and retrain the workforce.
Der bør derfor lægges øget vægt på den voksne arbejdskrafts færdigheder, da 80% af de erhvervsaktive ved år 2 000 allerede nu er ude på arbejdsmarkedet, og eftersom mellem 10 og 15% af den samlede mængde af færdigheder hvert år må fornyes, medens den årlige tilgang af unge til arbejdsmarkedet kun udgør 2% af det samlede antal erhvervsaktive personer.
On the latter will depend the effective exploitation of innovation, particulary in small and medium­sized enterprises (SMEs), which will be the key to increased productivity and economic success; — the benefits to be gained from the creation of a Euro­pean education and training area in which firms can develop new ways to harness and use skills.
I denne situation kommer der er stærkt pres på udviklingen af efter­ og videreuddannelses­politikken, uden at man dog af den grund slækker på de anstren­
This must mean totally new training and mobility horizons for everybody, and a training market which is European and no longer merely national; — such benefits will only be gained by a knowledge and understanding of other Member States'training and
gelser, der udfoldes til fordel for en højnelse af kvaliteten af ungdomsuddannelserne.
of recurrent or life-long education all the more relevant.
Den demografiske udvikling fører ligeledes til en forstærket opmærksomhed omkring sikringen af lige muligheder i forbindelse med adgangen til de uddannelsespladser og jobs, der vil kunne tilbydes den kvindelige arbejdskraft, ¡sær til de kvinder, der genindtræder i erhvervslivet.
Demographic trends mean that greater efforts are needed to increase equality of opportunities fortraining and employment for women, in particular women returning to work.
Det forventede pres på arbejdskraftressourcerne vil føre til en udvikling af beskæftigelsestilbuddene til kvinder, til en hævelse af det faglige kvalifikationsniveau og til en differentieringogen yderligere spredning af de jobmuligheder, der står åbne for dem.
In fact, labour force resources short­ages will mean that jobs will be made available for them, that their level of qualification will be raised, and the range of employment opportunities available for them will improve.
Inden for Fællesskabet bør unge piger og kvinder støttes og tilskyndes til at besætte mere kompetencegivende stillinger, som nødvendiggør længere uddannelsesforløb og højere kvalifikationsniveauer.
Within the Community young girls and young women must be encouraged to go for more worthwhile jobs which in turn will mean longertraining and higher qualifications.
De lande, hvor det lykkes bedst at løse disse spørgsmål, vil givet opnå en væsentlig fordel med hensyn tilproblemetomkringdetkvalifikationsunderskud,dervilværeetaf de nye og markante træk ved arbejdsmarkedet i 1990'erne.
Countries which are success­ful in solvingthese questions will enjoy a distinct advan­tage in tackling the problem of the skill shortages which will be a feature of the labour market in the 1990s.
I de seneste år er betydningen af de små og mel lemstore virksomheder blevet fremhævet talrige gange som et godt udgangspunkt for oprettelse af nye arbejdspladser og understøttelse af de regionale udviklingsmuligheder.
blished a framework which works across boundaries and cultural barriers. SMEs are regularly described as the way to create new jobs and regional development.
SMV udgør over 80% af virksomhederne i EF og bør derfor være et prioriteret område for Fællesskabets indsats.
SMEs account for 80% of firms i n the Community and are thus a priority for any Community action.
Disse virksomheder bør udvikle strategiske valgmuligheder for innovation, for at nå op på den kritiske masse, der giver stor driftsfordele, og for at udvikle deres nicher.
They must develop strategies for innovation to achieve the critical mass needed for econ­omies of scale and to develop their particular speciali­zed niches.
Det følger heraf, at for at SMV kan deltage i og drage fordel af de positive følgevirkninger af enhedsmarkedet, bør der i deres interesse formes en uddannelsespolitik, der tager højde for deres specifikke behov.
For SMEs to participate and benefit from the advantages offered by the single market, training poli­cies must be developed for them which cater for their specific needs.
For at SMV skal kunne klare disse forskellige udfordringer, må de have en bedre adgang til diverse uddannelsestiltag, så de kan leve op til de betingelser, de påtvinges af enhedsmarkedet, idet der her også tænkes på de mindre virksomheders betydning som en dominerende faktor i forbindelse med de mindre udviklede regioners økonomiske vækst.
To respond to these various challenges, SMEs must have better access to training so that they can successfully cope with the single market, especially as a key element in the economic growth of the less-devel­oped regions.
Det europæiske marked for kvalifikationer
The European skills market
En sådan uddannelsespolitik bør være en af hovedhjørnestenene i forbindelse med den generelle opbygning af Fællesskabet. Den skal bidrage til opfyldelsen af Fællesskabets generelle mål, herunder de økonomiske, arbejdsmæssige, industrielle og kulturelle mål—specielt med henblik på at virkeliggøre tanken om »Borgernes Europa«.
In general terms, education and training policy must become one of the pillars for building the Community, underpinning the objectives of the Community in the economic, social, industrial and cultural sectors, and especially the idea of European citizenship.
Den er ligeledes afgørende for bestræbelserne for at styrke Fællesskabets rolle ude i verden, således som det fremgår af forbindelserne til EFTA, de mellem- og østeuropæiske stater, USSR, USA og andre tredjelande eller internationale organisationer.
It will also support the role of the Community in the world, in its relations with the EFTA countries, Central and Eastern Europe, the USSR, the USA and other non-Community countries and international organizations.
Udviklingen af samarbejdet på disse områder rummer løfter om gensidig fordel og indflydelse af altafgørende betydning.
The develop­ment of cooperation in these fields is an indication of the extent of possible mutual benefit in this area.
I snævert samarbejde med arbejdsmarkedets parter og medlemsstaterne, der er repræsenteret i Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse, har Kommissionen gjort sig en lang række overvejelser med henblik på at udstikke Fællesskabets politiske retningslinjerfor 1990'erne.
The labour market in the various countries of the Com­munity currently seems to be showing signs of a rela­tively new phenomenon, generally referred to as a skills' shortage.
Denne reflektionsproces nærmer sig nu sin afslutning, og i et kommende memorandum vil Kommissionen fastlægge de retningslinjer, som den finder nødvendige, for at EF kan leve op til de økonomiske, teknologiske og arbejdsmarkedsmæssige udfordringer, der vil melde sig i Europa i de kommende år.
This is a new simultaneous challenge for education and training policy-makers: high unemp­loyment and a scarcity of skilled labour. Understanding this phenomenon is not easy.
Sideløbende hermed er der taget det første afgørende spadestik med hensyn til adgangen til efter- og videreuddannelse for arbejdstagerne i Europa.
Broad complementary studieson macroeconomic, regional and sectoral levels seem to be required.
Her har arbejdsmarkedets parter ydet et væsentligt bidrag gennem udarbejdelsen af en fæl lesudtalelse om dette emne, der er under vedtagelse inden for rammerne af Den »Sociale Dialog« mellem fagforenings- og arbejdsgiversammenslutningerne på europæisk plan.
The Commission has undertaken some work, and initial results will be published in its Employment report for 1991.
I forbindelse med handlingsprogrammet vedrørende socialpagten er Kommissionen i færd med at udforme et fællesskabsinstrument omkring dette spørgsmål.
Community policy on vocational skills has two objec­tives: the free movement of persons, and the develop­ment of a common pol icy for vocational training.
De forskellige undersøgelser, Kommissionen har ladet foretage i medlemsstaterne, viser, at dette er et spørgsmål af central betydning for virksomhedernes konkurrenceevne, for denne vil i stadig større grad afhænge af deres evne til at udvikle effektive uddannelsesstrategier og -planer til fordel for de ansatte.
Action undertaken must help to define a Community strategy to manage the 'European skills market' which, come 1992, should form one of the central features of policy­making in the field of human resources.
Der sigtes mod at støtte en sådan dynamisk udvikling, især i de små og mellemstore virksomheder, som i mindre grad har været direkte involveret i uddannelsestiltag, samtidig med, at man giver plads for en stor grad af fleksibilitet i valget af de konkrete måder, hvorpå medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter iværksætter sådanne uddannelsesforanstaltninger.
In this context, skill needs, personal mobility, recruitment policy and corporate management must al I gradually evolve to take account of this new European dimension to the skills market.
Arbejdsmarkedet i Fællesskabets forskellige lande synes i den seneste tid at være præget af et relativt nyt fænomen, der sædvanligvis karakteriseres ved hjælp af udtrykket »kvalifikationsunderskud«.
It is important to remember that it is not enough to pur­sue these objectives simply to promote geographical and inter-sectoral mobility.
Dette fænomen er en ny udfordring for uddannelsespolitikken, eftersom det drejer sig om et paradoksproblem: på den ene side det fortsat høje ledighedsniveau og på den anden side mangelen på kvalificeret arbejdskraft.
Even if the idea of creating a si ngle European-scale labour market at a stroke can be disregarded, the establishment of the single marketwill mean that for a large number of sectors it will become essential to assess skills and qualifications on European criteria.
Det er et fænomen, der kræver en kompleks analyse, og som nødvendiggør iværksættelse af talrige og komplementære tiltag på makroøkonomisk, regionalt og sektormæssigt plan.
The implication of this is that the Community will have to take action to ensure that the qualifications obtained in one Member State can be clearly under­stood in another.
Kommissionen har satsigforat udføre denne analyseopgave, som vil udmønte sig i fremlæggelsen af de første resultater i en rapport om beskæftigelsessituationen i Europa, der vil blive udsendt i løbet af 1991.
Given the extent of differences be­tween countries in the formal structure of qualifications and the ways that qualifications are used by the labour market, the Community will have to strengthen coop­eration at European level to ensure progress is made on solving these problems.
Den målsætning, der på fællesskabsplan skal satses på med hen syn til erhvervskval ifi kationer, består i virkeligheden af opfyldelsen af to politiske mål: sikring af den frie bevægelighed for personer, og udvikling af en fælles erhvervsuddannelsespolitik.
There are increasingly conver­gent approaches to developing new qualifications. The rrn pioneers in this regard are the industrial sectors, where '—' information processing and high technology have esta­
De foranstaltninger, der træffes, skal på en konvergerende måde gøre det muligt at få fastlagt en fællesskabsstrategi til regulering af det »europæiske marked for kvalifikationer«, som er i færd med at opstå, og som efter 1992 bør udgøre et aftyngdepunkterne i politik ken omkring forvaltningen af de menneskelige ressourcer.
In close cooperation with the two sides of industry and the Member States represented on the Advisory Com­mittee for Vocational Training the Commission is endeav­ouring to define the directions for Community policy in the 1990s.
Set i dette perspektiv bør de ønskede kvalifikationer og færdigheder, enkelt-personernes mobilitet samt virksomhedernes ansættelsesog personaleforvaltningspolitik gradvis udvikles under hensyn til den europæiske dimension af markedet for kvalifikationer.
This procedure is now drawing to a close and in a forthcoming memorandum the Commission will describe the action that it considers necessary to meet the economic, technological and social challenges in Europe in the years to come.
Detervigtigtatmindeom,atdissemål ikke blotskal nyde fremme ud fra ønsket om at styrke den geografiske og sektormæssige mobilitet.
At the same time the other major area of activity, namely access to further training for workers in Europe, is taking shape.
Med etableringen af det indre marked — selv om man må afvise tanken om straks at kunne skabe et samlet arbejdsmarked på europæisk plan — vil det dog inden for et stort antal fagområder blive nødvendigt at vurdere kvalifikationerne ud fra euro pæiske kriterier.
The two sides of industry have contributed in a significant way to the joint opinion being adopted at European level in this field, in the framework of the social dialogue between the trade union organizations and the employers' asso­ciations.
Det vil sige, at Fællesskabet kommer til at træffe en række nye dispositioner for at sikre en gennemsigtig beskrivelse af de kvalifikationer, der erhverves i en given medlemsstat.
The Commission is in the process of preparing, as part of the action programme on the Social Charter, an appropriate Community instrument.
Under hensyntagen til de væsentlige forskelle, derfindesfra land til land med hensyn til den måde, hvorpå kvalifikationerne opbygges, og med hensyn til formerne for udnyttelsen af de erhvervede færdigheder på arbejdsmarkedet, bør Fællesskabet styrke samarbejdet på europæisk plan for at komme videre med løsningen af problemerne og udførelsen af opgaverne på disse forskellige pla
The various studies that we have conducted in the Member States indicate that this question is crucial for the competitive­ness of enterprises, which will be largely determined by their ability to develop strategies and effective training programmes for their workforce. The aim is to support this movement, in particular for SMEs who offer little in the way of training, while at the same time allowing a large degree of flexibility in the choice of actual methods for implementation by the Member States and industry as a whole.
Forholdet mellem EF og udviklingslandene
Relations between the EEC and developing countries
EUF(DenEuropæiske Udviklingsfond) og EIB (Den Europæiske Investeringsbank)
EDF (European Development Fund) and EIB (European Investment Bank)
Den fjerde Lomé­konvention mellem EF og 69 ud­viklingslande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS­landene) blev underskrevet den 15. december 1989.
On 15 December 1989 the fourth Lomé Convention between the EEC and 69 African, Caribbean and Pacific developing countries was signed.
Den er en fortsættelse af andre lignende konventioner, hvori EF's samarbejdspolitik fastsæt­tes.
It follows on from other Conventions of the same type under the Community's cooperation policy.
Offentlig udviklingsbistand (i % af BNI)
Official development aid (%ofGNP)
Medlemsstaternes udviklingsbistand
Official aid by Member State
Sideløbende med EF's fælles samarbejdspolitik har også hver enkelt medlemsstat et budget for offentlig udviklingsbistand.
Alongside the Community's multilateral cooperation policy, each Member State has a budget for official development aid.
Medlemsstaternes bistand beløb sig i 1988/1989 til 0,45% af EF's BNI, hvilket er en stigning i forhold til 1980/1981.
The Member States' aid amounted to 0.45% of Community GNP in 1988/89, an increase on the 1980/81 figure.
USA har derimod begrænset sin udvik­lingsbistand, mens Japan, Canada og især Norge har øget deres bistand.
The USA, on the other hand, has reduced its official aid, whereas Japan, Canada and, above all, Norway have stepped up their effort.
De arabiske landes bistand har fulgt udviklingen i olieprisen og er i klar tilbage­gang, dog er bistanden stadig højere end medlems­staternes.
The Arab countries' aid has followed the pattern of their oil revenue and has therefore fallen appreci­ably, but it is still higher than that of the Member States.
Offentlig udviklingsbistand (i % af BNI)
Official development aid (% of GNP)
EF's import opdelt efter produkter (EUR 9)
Breakdown of Community imports by product (EUR 9)
EPs indkøb fra udviklingslande ogAVS-lande i 1980 og 1990 (i %)
The Community's purchases from developing and ACP countries, as %, 1980 and 1990
Importen af brændstof fra udviklingslandene er faldet fra 61% af den samlede import til 31% til fordel for industriprodukter (væsentligst fra de sydøstasiatiske lande).
The proportion of fuel imports from developing countries has fallen from 61 % of the total to 31 %, to the benefit of industrial products (mainly from the South-East Asian countries).
AVS-landene eksporterer især fødevarer (25% af den samlede eksport i 1990), råvarer (15%) og brændstof (33%).
The bulk of the ACP countries' exports comprises food products (25% of the total in 1990), raw ma­terials (15%) and fuels (33%).
1 : Fedevarer, drikkevarer og tobak; 2: Råvarer; 3: Brændstof; 4: Kemiske produkter; 5: Maskiner og transportmateriel; 6: Andre industriprodukter.
1 : Food, beverages and tobacco; 2: Raw materials; 3: Fuels; 4: Chemicals; 5: Machinery and transport equipment; 6: Other industrial products.
Man bør imidlertid bemærke udviklingen i industri produkternes andel af AVS-landenes eksport.
Particular mention must be made, however, of the increased proportion of industrial products in the ACP countries' exports.
Udviklingslande i alt
Total developing countries
EF's eksport opdelt efter produkter (EUR 9) til udviklingslande og A VS-lande i 1980 og 1990 (i %)
Breakdown of Community exports byproduct (EUR 9)
EFs salg iiiillffllllliiiilil^s
The Community's sales to developing and ACP countries, as %, 1980 and 1990
EF's eksport til udviklingslande har stort set samme struktur som den samlede eksport (se Nøgletal nr. 6/1991).
The structure of the EC's exports to developing countries is similar to that of total exports (see Key figures No 6/1991).
EF eksporterer især "maskiner og transportmateriel", som i 1990 udgjorde 41% af EF's eksport til udviklingslandene og 45% af eksporten til AVS-landene (mod 40% i 1980).
The main exports are machinery and transport equipment, accounting in 1990 for 41% of EC ex­ports to developing countries and 45% to ACP coun­tries (compared with 40% in 1980).
MENINGSMALING: DET INDRE MARKEDS POPULARITET STIGENDE
POLLS: '1992' ON A RISING TREND
På det indre marked fra 1993 kan man ikke længere indsamle statistiske data vedrørende samhandelen mellem medlemslandene ved grænserne.
With the completion of the single market ¡n 1993 it will no longer be pos­sible to collect statistics on trade between European Community coun­tries at their internal borders.
Ministerrådet vedtog derfor den 8. juli 1991 et nyt system, INTRA-STAT, som betyder, at dataindsamlingen skal ske hos vareafsenderne og -modtagerne.
Under a new system, Intrastat, adopted by the EC Council of Ministers on 8 July, these statistics wil I be obtained from the companies engaged in intra-EC trade.
Desuden vil INTRASTAT betyde en lempelse af formaliteterne for virksomhederne.
Even so, Intrastat will mean fewer formalities for these companies.
Ministerrådet vedtog den 27. juni 1991 en europæisk liste over stoffer, der uden risiko kan bruges til fremstilling afses skadedyrsbekæmpelsmidler og ukrudtsbekæmpelesmidler samt til anden »plantemedicin«.
The Twelve adopted on 27 June a European list of the substances that can be safely used for the manufacture of pesticides, herbicides and other 'medicines' for plants.
Når disse produkter er godkendt i ét EF-land, vil de fremover frit kunne sælges på hele EF-markedet. Det samme gælder frugt, grønsager og andre vegetabilske produkter, der er behandlet med de pågældende midler.
These products, authorized by an EC country, will thus be able to circulate freely within the single market, as will the fruit, vegetables and other vegetable material treated with the products in question.
I foråret 1991 var der 51% af EF-borgerne der mente, at færdiggørelsen af det indre marked, der var planlagt til udgangen af 1992, var »positiv«.
In the spring of 1991, some 51% of Europeans in the Community saw the completion of the single market, set for the end of 1992, as 'a good thing', as compared to 50% in the autumn of 1990 and 45% in the spring of 1990 — after having largely exceeded 50% in 1987 and 1988.
I efteråret 1990 havde der kun været 50% og i foråret 1990 kun 45%, efter at der i 1987 og 1988 havde været langt over 50%.
These are the findings of the latest Eurobaro­meter poll (No 35), published on 4 July.
Det viser den seneste Eurobarometer-måling (nr. 35), hvis resultater blev offentliggjort den 4. juli 1991.1 foråret 1991 var der kun 9% af de adspurgte der så »projekt 1992« som noget negativt og 31% mente, at det »hverken var positivt eller negativt«.
In the spring of this year only 9% of those polled regarded the 1992 programme as' a bad thing', while for 31% percent it was 'neither good nor bad'.
Det indre marked nyder klart større popularitet i de sydlige dele af Fællesskabet (Italien, Spanien, Portugal og Grækenland) og i Irland end i de øvrige lande.
Sup­port for the 1992 programme was much higher in the EC's southern regions (Italy, Spain, Portugal and Greece) and in Ire­land.
Med hensyn til hvilke persongrupper, der — uanset nationalitet — er mest positive over for det indre marked, er det stadig de 15-34-årige, dem med højere uddannelser og det største forbrug af informationsmedier.
For the EC as a whole, those most favourably disposed to the single market were: people between 15 and 34 years of age, those with higher education, and those who follow the news clo­sely.
Desuden er der 65% af de adspurgte, der ser med forhåbning på det indre marked — mod kun 60% i efteråret 1990; 25% frygter det — dette tal er uændret — og 10%har ingen mening — mod 16% i efteråret 1990.
Some 65% of those polled regarded the single market hopefully, as against only 60% last autumn. Some 25% were afraid of it — the same per cent as last autumn — while 10% had no opin;on to offer, as against 16% last autumn.
Ministerrådet besluttede den 22. juli 1991 at nedsætte et forsikringsudvalg bestående af nationale embedsmænd fra de organer eller administrationsgrene, derovervågerforsikringsbranchen.
The EC Council of Ministers decided on 22 July to set up an insurance committee, composed of the insurance supervisory authorities in the 12 Member States.