natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er imidlertid to begrænsninger i hvad man kan få ud af at læse budgettet:
But two facts should be borne in mind:
D For det første er der ved siden af budgettet som ovenfor nævnt Den europæiske Udviklingsfond og en række låne og udlåns-foranstaltninger, som gennemføres af Europa-Kommissionen og Den europæiske Investeringsbank. De midler, som på denne måde fremskaffes på kapitalmarkedet, anvendes udover en række projekter i udviklingslandene til modernisering og omstilling indenfor kul- og stålsektoren og energisektoren, udvikling af små og mellemstore virksomheder, regionale investeringer, industriinvesteringer og investeringer i
D Firstly, a number of financial operations undertaken by the Community are outside the budget.
avanceret teknologi, telekommunikation og miljøbeskyttelse. lait udlåntes i 1983 mere end 7 mia ECU ad disse veje.
above, and borrowing and lending transactions of the European Commission and the European Investment Bank.
Det er et beløb, som svarer til 30 pet. af budgettet.
More than 7 000 million ECU (equivalent to 30% of the Community budget) was loaned in this way in 1983.
Hertil må føjes en mere enestående foranstaltning, nemlig et lån på 4,2 mia ECU til støtte for et af medlemslandenes betalingsbalance.
In addition, there was a somewhat exceptional loan of 4 200 million ECU to support the balance of payments of one Member State.
Såvel Parlamentet som Europa-Kommissionen ønsker, at disse indtægter og udgifter indføres i Budgettet, så de europæiske finanser bliver mere gennemskuelige.
Parliament and the Commission have called for all these transactions to be brought into the overall Community budget to increase the transparency of Community finances.
D For det andet fortæller tallene ikke hele sandheden om EF, selv om man tager disse låneaktiviteter i betragtning.
D Figures cannot tell the whole truth.
En lang række aktiviteter fremgår ikke af Fællesskabets budget, fordi de ikke giver sig udslag i udgifter.
Apart from the borrowing and lending described above, the Community budget contains no trace of a whole series of activities which involve no operational expenditure.
Fællesskabet fremmer ved sin blotte eksistens samhandelen i betydelig grad, det øger konkurrencen, giver anledning til betydelige besparelser og en betydelig produktivitetsforøgelse i erhvervslivet.
The Community has, amongst other things, led to a considerable expansion in trade, greater competition and economies of scale and greater industrial productivity.
Samtidig har det givet de europæiske lande øget indflydelse i en verden, som er domineret af de store supermagter, der hver for sig omfatter et kontinent!
It has also strengthened the voice of Europe in a world dominated by continental superpowers.
Det er indlysende, at dette har haft langt større betydning for industrien, arbejderne og forbrugerne end de beskedne budget midler, som på Fællesskabets budget har kunnet afsættes til industrielle formål.
The facts demonstrate that the Community has, in these ways, proved of great assistance to industry, workers and consumers, despite the relatively small sums allocated so far to industrial projects.
Man bør derfor nuancere sin vurdering af den overvægt, som landbrugsudgifterne har på selve budgettet, ligesom man bør korrrigere det billede, der ofte gives af misforhold mellem de enkelte medlemslandes andele af EF's indtægter og udgifter.
These factors must be borne in mind before conclusions are drawn from the preponderance of agriculture in the Community budget and before entering into arguments over the share of individual Member States in the income and expenditure of the Community.
Denne fremstilling er især udbredt i Storbritannien, hvis landbrugsproduktion er forholdsvis lille, og som derfor får en forholdsvis lille andel af EF's landbrugsudgifter.
This problem has mainly been raised by the United Kingdom whose agricultural economy is relatively small and qualifies for only a small part of Community spending to support farm prices.
Med tiden vil udvikling en af Fællesskabets aktiviteter på andre områder end landbrug begrænse og fjerne denne uligevægt.
In the long run the extension of Community activities in non-agricultural sectors should reduce or abolish the budgetary imbalance which has resulted.
De andre medlemslande har imidlertid fra problemet blev erkendt accepteret da at være solidariske og yde en budget-kompensation på ca. en mia ECU årligt.
Nevertheless, as soon as the imbalance appeared, the United Kingdom's partners agreed to measures of solidarity in the form of budgetary refunds (averaging about 1 000 million ECU a year).
I juni 1984 fastsatte Det europæiske Råd efter lange og vanskelige overvejelser nye retningslinjer vedrørende indbetaling af EF-moms'en i tilfælde, hvor et med lemslands budgetforpligtelser forekommer uforholdsmæssigt store i forhold til dets relative velstand. Ifølge disse retningslinjer vil Storbritannien fra 1985 få tilbagebetalt 2/3 af forskellen mellem landets andel af EF-moms'en og dets andel af EF's udgifter.
In June 1984, after lengthy and difficult negotiations, the European Council agreed new corrective measures to modulate VAT payments by any Member State whose budgetary burden becomes excessive in relation to its relative prosperity.
Ser man på de aktuelle økonomiske vanskeligheder og de fremtidige udfordringer har Fællesskabet ganske klart andet og vigtigere ting at tage sig af end interne budget-diskussioner.
To face up to present and future economic difficulties, the Community has clearly better things to do than to tear itself apart in financial quarrels.
Men vi har tilsidesat debatten om problemerne i forbindelse med den langsigtede udvikling — problemer, der er fælles for alle medlemslandene — til fordel for en debat om fordelingen af byrder og fordele.
There does not seem to be much point in going into further details of the argument, found in all federal States, over relative shares of revenue and spending.
Den har allerede krævet alt for mange ord og energi.
Much has already
del af hele billedet, bringer selve begrebet »fællesskab« i fare og sætter det afgørende over styr — det »ekstra«, som Europa kan give os alle, og hvoraf EF's budget kun er en detalje.
By detailed arguments over incomplete facts, there is a risk that the conception of the Community itself will be compromised and the essential point missed: the budget is only one element in the advantages which the Community offers to its Member States.
Man må derfor håbe, at afgørelsen ovenpå de sidste års budgetstridigheder samtidig skaber de politiske betingelser for en ny europæisk dynamik.
It is to be hoped that the settlement of the budgetary arguments of recent years will create the political conditions for a relaunch of the Community.
Fællesskabets finansieringsproblemer er imidlertid ikke dermed løst.
The Community's financial problems are not over yet, however.
På kort sigt er der alvorlige vanskeligheder, fordi det tager tid for medlemslandene at få ratificeret det nye loft over moms'en.
In the short term serious difficulties will remain until the new ceiling for own resources is ratified.
På mellemlangt sigt må man spørge sig selv, om det nye loft ikke vil vise sig utilstrækkeligt endnu før det er trådt i kraft.
In the medium term, there are fears that this new ceiling will prove insufficient almost as soon as it comes into effect.
Tiden forekommer ikke inde til at give Fællesskabet et sådant budget, at det for alvor kan fremme den erhvervsøkonomiske udvikling eller få væsentlig indflydelse på den regionale fordeling, således som det er tilfældet i forbundsstater.
The times, admittedly, are not favourable for an expansion of the Community budget to a scale where it could support a wider range of economic activities or sharply reduce regional disparities, on the pattern of federal States.
Selv om meningen med Fællesskabets udgifter ikke er, at de skal lægges oveni de nationale udgifter, men at de skal erstatte dem, hvor der er fordele forbundet hermed, må man erkende, at når den økonomiske situation kræver budget­disciplin, gælder det hele den samlede offentlige sektor inklusive Fællesskabet.
Community expenditure, it must be remembered, is intended to replace rather than supplement national expenditure, so that increased efficiency can be achieved. But it must also be remembered that economic conditions dictate financial rigour in all public expenditure, including that of the Community.
Det europæiske Råd har fastsat grundprincipperne for en sådan disciplin: Fastsættelse ved budgetpro­cedurens begyndelse af et maksimum for de samlede udgifter, overholdelse af den maksimale stigning for de ikke­obligatoriske udgifter, begrænsning af landbrugets prisgaranti, så udgifterne ikke stiger mere end beskatningsgrundlaget for Fælles­skabets egne indtægter.
The European Council has laid down guidelines for budgetary discipline of this kind: the fixing, at the beginning of the budgetary process, of a maximum sum for all expenditure; respect for the maximum rate of increase of non­obligatory spending; limiting net expenditure on agricultural guarantees to ensure that they increase, on average, less rapidly than the own resources base.
Spørgsmålet er imidlertid, om den — forsinkede og begrænsede — forhøjelse af moms­loftet og disse udgiftsbegrænsninger er nok til at sikre den nødvendige kontinuitet i Fællesskabets udvikling.
Will, under these conditions, the belated and limited increase in the VAT ceiling be sufficient to permit a trouble free and uninterrupted development of the Community?
Det er tvivlsomt.
It is doubtful.
EF står nemlig overfor to nye store udgiftsbehov:
The difficulties are twofold:
D Udgifterne til Portugals og Spaniens optagelse i Fællesskabet: støtte til dels de to nye lande og dels middelhavsregionerne i de nuværende EF­lande, som må tilpasses konkurrenceforholdene i det nye Fællesskab, og udvidelse af Fælles­skabets prisgaranti til de portugisiske og spanske landmænd.
Π Paying for the cost of the forthcoming enlargement of the Community to include Spain and Portugal: aid must be given for the modernization of the economies of these countries, together with the Mediterranean regions of the existing Community, which must be helped to withstand increased competition.
Π At øge Fællesskabets indsats i en sådan grad, at det svarer til de erhvervsmæs­sige, teknologiske og sociale problemer, der er fulgt med krisen — og som kun kan overvindes i fællesskab og for hele Europa.
D The extension of Community activities to cope with the economic, technologi­cal and social problems raised by the recession. These difficulties can best be tackled jointly at Community level.
På forhånd er de midler, som EF har til rådighed til disse formål, stærkt begrænsede, eg det er derfor nødvendigt, at de får et helt andet omfang.
But, as the above examination of the budget has shown, the Community's resources are extremely limited in this area. They must be given a completely new dimension.
Vi er derfor ikke færdige med at drøfte Fællesskabets budget­vanskeligheder.
To continue the construction of the European Community, policies must be backed by resources.
Vil vi »skabe Europa«, må vi også skaffe de nødvendige midler til at føre europæisk politik og EF's budget er udtryk for denne realitet ■
The Community budget is the concrete expression of this simple reality ■
¿ML· Kontoret for De europæiske Fællesskabers ™ ™ officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
ISSN 0379-3133 mU Office for Official Publications ™" of the European Communities L-2985 Luxembourg
Fjernsynet og Europa
Towards a European television policy
Millioner af europæiske borgere kan allerede i dag via kabel modtage en halv snes TV­programmer — dels deres eget lands programmer og dels uden­ landske programmer.
Tens of millions of Europeans already receive up to a dozen national or foreign television channels by cable daily.
Andre millioner seere kan tage satellit­programmer som det britiske Sky Channel, eller TV 5, som er skabt gennem et samarbejde mellem de eksisterende fransksprogede fjernsynsprogrammer. Det er imidlertid kun en be­gyndelse!
A few million tune in to programmes broadcast by satellite, such as Sky Channel, an independent British undertaking, or TV 5, a joint initiative by francophone national television stations.
Man regner med, at borgerne i de fleste europæiske lande i slutningen af dette årti ud over deres sædvanlige programmer vil kunne tage tre til fem TV­programmer via satellit, at mange vil kunne tage henimod 30 udenlandske programmer via kabel, og at der derudover vil være et tilsvarende antal lokale TV­programmer pr. land.
It has been estimated that by the end of the decade, viewers in most European countries will be able to watch, apart from their usual stations, up to five satellite TV channels, 30 national stations transmitted by cable and a host of other programmes broadcast from countries throughout the continent.
I 1990'erne regner man med, at over hundrede millioner europæere kan vælge mellem f.eks. en britisk fodboldkamp, en fransk TV­avis og en italiensk dokumentarudsendelse — og, i kraft af oversættelser på tonekanalerne eller som teletext, få det sprog, de foretrækker.
By the 1990s, at the touch of a button, millions of Europeans may be able to choose between an English soccer match, a French news programme or an Italian documentary, with translations into their own language, at the touch of a button, either on sound or through teletext subtitles.
Kabel­ og satellit­projekterne i Europa bliver flere og flere.
Cable and satellite projects are already under preparation throughout Europe.
Nogle gennemføres for et enkelt land, andre i samarbejde mellem flere lande.
Some are strictly national. Others involve more than one country.
Derfor interesserer også Det europæiske Fællesskab sig mere og mere for problemerne og mulighederne.
The European Community is taking an increasing interest in these developments.
Den teknologiske udfordring og udvikling
The technological challenge and its implications
De to metoder — kabel og satellit — overlapper ikke hinanden, men den ene udvikling forstærker tværtimod den anden.
Far from impeding one another, the advance of cable and satellite television is mutually beneficial.
Π Kabel­TV: Op imod 25 pet. af alle europæiske hjem har i dag kabel­TV. 1 Belgien og Holland er procenten allerede henholdsvis 85 og 65.
D Cable: Almost 25% of European homes are linked to tele-distribution net­works.
Og Tyskland, Frankrig og Storbritannien udbygger hastigt kabelnettet.
Germany, France and the United King­dom are giving great encouragement to the development of cable networks.
På det teknologiske område står man overfor et spring fremad — fra kobberkoaksialkabler til lyslederkabler, hvori der ikke går nogen elektrisk strøm men en moduleret lysstråle.
Technologically, enormous advances are being made with the switch from coaxial copper cable to silicon-based fibre optic cables, which operate through modulated light rays instead of electric currents.
Lyslederkabler er i øjeblikket dyrere at fremstille, men kan overføre et større antal signaler i en bedre kvalitet.
Although more costly at present, fibre optics can transmit many more signals of better quality than traditional cables.
Når sådanne moderne net er opbygget, vil der være adgang til en lang række nye forskellige udnyttelser, der er baseret på to­vejs­kommunikation og som knytter flere udnyttelser sammen: telefoni med fjernsynsbillede, telefonanmodninger om vejrudsigter, opskrifter, teatertider, bus­ og togtider, billetreservering, varebestilling, bankoperationer o.s.v.
The creation of modern cable networks will allow a whole range of new services to be provided in the home, including two-way communi­cation systems: videophones, information on the weather, cooking recipes, theatre times, transport news, reservations, purchases and banking trans­actions.
Radio­ og TV­programmer vil med andre ord i fremtiden kun være én af mange udnyttelser af de kabelnet, der opbygges, selv om hverken radio eller TV vil komme til at spille en mindre rolle end i dag.
In other words, we are moving towards a time when the broadcasting — possibly on demand — of radio and television programmes will be just one of the services offered by cable networks. The importance of this service will nevertheless remain unchanged.
Π Satellit­TV: Satellit­bårne relæsendere, der virker som en slags spejle på himlen for elektromagnetiske bølger, vil ligeledes få øget betydning for telefon og fjernsyn.
Π Satellite: The use made of these transmitters high above the earth, acting as a kind of mirror amplifying electromagnetic waves, has also extended from telephone to television.
Den første interkontinentale telekommunikationssatellit »Early Bird« havde en senderstyrke på godt loo watt, mens de nye relæsendere, der sendes op fra 1985, er på mere end 3 000 watt.
The first intercontinental telecommunications satellite 'Early Bird' had a capacity of about 100 watts. The newest examples, launched from 1985 onwards, will pack 3 000 watts and more.
Man taler for deres vedkommende om TV­spredning eller direkte fjernsyn, fordi de kan modtages direkte i de enkelte hjem ved hjælp af en lille parabolantenne på 60 ­ 90 cm. i diameter, mens man hidtil kun har kunnet fange signalerne på større antenner, som i visse tilfælde har haft diametre på både 10, 20 og 30 meter.
These are known as direct broadcasting satellites. Their signals will be received directly in the home through a small dish-shaped aerial about 60 to 90 centimetres in diameter.
Områder, hvor satellit TV kan modtages direkte pã parabolantenner med en diameter mellem 60 og 90 cm fra Tyskland (D), Frankrig (F), Luxembourg (L) og Storbritannien _BAR_UK); på parabolantenner med en diameter på to m fra Det europæiske Rumfarts Agentur (Olympus: X + Y).
The Federal Republic of Germany (D), France (F). Luxembourg (L) and the United Kingdom (UK), with dish aerials 60 to 90 centimetres wide.
Den europæiske Radiosprednings Union og Italien har hver sikret sig en kanal pä satellitten Olympus.
The European Broadcasting Union and Italy will each have a channel in the Olympus satellite.
De vil til stadighed kunne sende, uden at det er nødvendigt at investere i de kostbare anlæg til at spore og følge satellitten, som er nødvendige for alle andre omkredsningsbaner.
Satellites placed in such an orbit will provide a continuous service without the costly and complex systems for scanning and reception needed for other orbits.
Satellitternes nøjagtige positioner og sendefrekvenserne — 5 for hvert land — blev aftalt allerede i 1977 inden for den internationale telekommunikations union — et organ under FN, der tager sig af de internationale regler på dette område.
The exact position allotted to the satellites of each European country — and the five frequencies allocated to each country — were fixed in 1977 by the International Telecommunications Union, a United Nations body respon­sible for the control of international broadcasting.
Hvordan kan vi modtage de signaler, som overføres via de nye satellitter?
How will the broadcasts from these new satellites be picked up?
Individuel modtagelse er en mulighed, men de »små« parabolantenner på 60­90 cm i diameter vil være relativt dyre i begyndelsen ')· Endvidere vil en sådan antenne i en bestemt position kun kunne modtage signaler fra satellitter i den del af rummet, som dækkes af antennen.
As we have seen, individual reception will be possible, but the 60 to 90 centimetres wide aerials will be costly at first.1What is more, reception will be limited to those satellites orbiting in the sector of space to which the aerial is directed.
Satellit­TV vil således takket være kablet lettere nå frem til de enkelte husstande, mens kabelselskaberne på den anden side vil kunne tilbyde mere i kraft af satellitterne.
In this way cable can help satellite television to reach more homes and cable companies will be assisted by satellite to offer a more varied range of pro­grammes.
Denne på gensidig afhængighed baserede udvikling praktiseres alle­rede i dag med de eksisterende telekommunikationssatellitter.
This kind of interdependence already exists with current telecommu­nications satellites.
Mulighederne for individuel modtagelse eller modtagelse i mindre grupper forekommer mindre væsentlige i flade lande med stor befolkningstæthed, hvor kabelnet kan lægges på gunstige vilkår, men vil være et særdeles nyttigt supplement i andre egne.
The possibilities for direct reception by individuals or groups offered by satellite television are less attractive in flat, small and heavily populated countries where cable is cheap and easy to introduce.
Da direkte satellit­TV er baseret på bølgelængder, der ikke kan bruges på jorden, er der tale om en udvidelse af antallet af frekvenser og hertil kommer, at signalerne kan modtages overalt inden for store områder.
But direct reception will be a great advantage in other areas. Direct satellite television will extend the range of available station frequencies by using long wave bands which are not suitable for ground transmissions.
Følgelig vil det være muligt at nå ud til de egne, der i dag ligger »i skyggen« i forhold til de store sendere — gedankenstrich uden udgifter til hverken relæsendere og personale til deres vedligeholdelse eller til at føre kabel­TV ud til de svagt befolkede og vanskeligt tilgængelige områder.
Satellite signals will also be easily received in all parts of an extremely large catchment area. As a result it will be possible to broadcast to the 'grey areas', such as hilly and little populated districts, which can only be reached through ground transmitters at present, through costly booster stations and for which a cable network would be too expensive.
Sådanne områder findes ikke blot i Det europæiske Fællesskab men også i Asien, Afrika, Latin­amerika og Stillehavet.
Such areas are found not only in the European Community but also in Asia, Africa, Latin America and the Pacific.
I disse egne af verden vil rumfarts­ og kommunikationsindustrierne i USA, Japan og Europa i fremtiden finde et stort marked.
It is for these markets that American, Japanese and European aerospace and telecommunications firms will eventually be competing.
De økonomiske investeringer og muligheder i forbindelse med denne nye udvikling for fjernsynet vil være enorme, hvilket fremgår af følgende to eksempler:
The economic potential of this new stage in the development of television is enormous. Two examples are:
Π Rumfartsindustrien regner med, at dens radio­ og fjernsynsomsætning — inklusive udgifter til jordinstallationer m.v. — i år 2000 vil være på adskillige milliarder ECU om året.
Π Aerospace industry: the industry has estimated that by the year 2000 the European space telecommunications sector, including radio and television broadcasting and ground equipment will be worth several tens of billions of
1 ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8,1 kr. pr. 8. november 1984.
One ECU (European currency unit) = about £0.60, Ir. £0.72 or US $0.76 (at exchange rates current on 8 November 1984).
D TV­spredning og reklame: Også på dette område er perspektiverne over­vældende.
D Advertising and broadcasting: here, also, the outlook is encouraging.
De første TV­satellitter, der kan tages direkte på husets egen antenne, vil gøre det muligt for senderstationerne at nå ud til op mod 200 millioner europæiske borgere — med alt, hvad dette indebærer for indtægter­ne, hvad enten det drejer sig om reklame, abonnementer, afgifter og omkost­ninger til leje af et apparat, der sætter fjernsynet i stand til at tage samtlige stationer.
The first direct television satellites, capable of beaming programmes into people's homes, will allow each television station in Europe to reach an audience of several hundred millions. The implications are obvious enough for receipts from advertising, subscriptions, rentals or fees for hiring a decoder which will give access to programmes.
Udviklingen inden for de nye teknologier rummer imidlertid to udfordringer for Europa:
The march of new technologies in this area does, however, pose two important challenges to the Community:
Π Den stadigt voksende internationalisering af udsendelserne kræver en »harmo­nisering« på to områder:
D The increasing internationalization of broadcasting has created the need for harmonization in two areas, technical and legal.