natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som følge af disse forskellige problemer er det kun en meget lille del af de arbejdsløse, der er blevet omskolet.
Here,in 1990, income support for the unemployed for all Member States,except Italy, averaged just under LL/z%o of GDP (as against around VzVo of GDP in Central and Eastern Europe in 1991).
I Tjekkoslovakiet, Bul garien og Rumænien var det kun ca. 5% af de registrerede arbejds løse i 1991, der gennemgik et ud dannelseskursus.
At the same time,a slightly higher proportion oflabour market expenditure goes onactive measures (around a third onaverage as opposed to a quarter orless).
Andre foranstaltninger, som er al mindeligt udbredte i hele regionen, er følgende:
On the other hand, if comparison is made with the lower incomecountries of the Community, with Portugal and Greece, the level ofincome support is more comparable(it was just under 0.5Vo of GDP in Greece in 1990 when unemployment was 77o,about the same as in Czeehoslovakia) though relativeexpenditure on active labour market measures tends to be muchhigher in these two countries.
• hjælp og støtte til iværksættere, især blandt de arbejdsløse, der ønsker at oprette egen virksomhed; somhed;
Less common measures include;subsidies topromote parttime employment (in Hungary where this measure will receiveincreased emphasis in 1992); thesubsidisation of short-time working in enterprises experiencingtemporarysales problems (in Czechoslovakia).
Ef tersom stadigt flere arbejdsløse har behov for indkomststøtte, er det kun meget begrænsede midler, myndighederne har været i stand til eller villige til at afsætte til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger i forhold til udbetalingerne til de arbejdsløse.
In Bulgaria and Czechoslovakia, the numbers employed inthe first quarter of 1992 were 18I97o lessthanayearearlier.Although the figures relate solelyto those employed in the state andcooperative sector, expansion ofemployment in the private sectorcould not feasibly compensate fora fall on this scale.
I Tjekkoslovakiet beløb indkomststøtten til de arbejdsløse sig således til 0,45% af BNP i 1991, hvilket skal sammenholdes med de 0,14% af BNP, der blev brugt på aktive foranstaltninger.
In Czechoslovakia, however, there appears tohave been very little fall in em-ploymentbetweenthelastquarter of 1991 and the first quar- terof1992,whichisnotnecessarily afavourablesigngiven the significant overmanning which still exists in the statesector.
Myndighederne i alle landene har udover passiv udbetaling af arbejdsløshedsydelser indført aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger i et forsøg på at bekæmpe den stigende arbejdsløshed.
Although all countries seem to beplanning to shift the balance ofspending moretowardsactivemeasures in 1992, their successdepends critically on how much further unemployment increases andhow much, therefore, needs to bepaid for income support.
De mest almindelige foranstaltninger består i uddannelses- og omskolingsprogrammer.
At thesame time, it is clear that if outputand employment continue to fallas over the recent past, activemeasures in themselves can only
Men problemet i de en kelte lande er ikke blot at finde tilstrækkelige midler og kvalificerede personer til at gennemføre programmerne, men i lige så høj grad at finde ud af, hvilken form for ud tilvejebringelse af beskæftigelsesmuligheder af samfundsnyttig karakter;
In the other three countries, the fallin employment in the first quarterof 1992 as compared with a yearearlierwasless pronounced, & taround MVo. Varied as these measures are, theyhave helped only a small proportionof the unemployed, partly becausethe scale of expenditure which hasbeen possible is small in relation tothe scale of the problem.
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe losses to occur in the state sectoras privatisation proceeds.
1991, hvilket muligvis er tegn på, at arbejdsløsheden er ved at nærme sig samme niveau som i resten af regionen.
The continuing decline in employ-mentwasaccompanied byafurther rise in unemployment inall countries, apart from Czechos-lovakiawheretherewasa and/or restitution of state holdingsis planned in Hungary and Bulgaria, and has already occurred in Romania - privatisation could welllead to smaller units and less productive use of land. fn industry, the break-up of large State enterprises,
Disse tal er i begge tilfælde lavere end gennemsnittene for EF (se kapitel 7).
marginal reduction in the rate (adeclineintherateforwomenmore than offsetting a small risein the rate for men).
Her lå indkomststøtten til arbejdsløse i 1990 for alle EF-landene undtagen Italien på gennem snitligt knap 1,5% af BNP (sammenholdt med ca. 0,5% af BNP i Central- og Østeuropa i 1991).
The rise inthe first three months of L992 wasespeciallymarked in Bulgaria and Hung ary,dtover2percentagepoints, though in the former, thisrepresented a fall in the rate ofincrease.
Samtidig går en lidt større del af de midler, der bruges på ar bejdsmarkedet, til aktive foranstaltninger (ca. 1/3 i gennemsnit imod 1/4 eller endnu mindre).
In Romania, the rate ofincrease was much greater thanduring 1991, suggesting perhapsthe beginning of convergence tolevels of unemployment in the restof the region.
Med hensyn til inflationen synes stigningstakten for forbrugerpriserne at være bremset noget overalt i regionen i første kvartal af 1992, i Bulgarien og Tjekkoslovakiet endog ganske betydeligt (stigningstakten i sidstnævnte land faldt til godt 16% i forhold til året før sammenholdt med en stigningstakt på 53% i sidste kvartal af 1991).
sidies on prices and to loss-makingstate enterprises (in Hungary pricecontrols have already been completely removed), and on avoidingincreases in both budget and external deficits. While governmentsexpress their intention of givingmore emphasis to the stimulation ofoutput and employment, efforts inthis direction are conditional ontheir success in maintaining - orachieving - financial stability andon funds being available for action programmes.
Dette var led saget af en generel neddæmpning af løninflationstakten.
There ate, however, some favourable signs for some countries, äsnoted above.
Samtidig bremsedes faldet i reallønningerne i de fleste lande — Polen er en und tagelse — eller det blev ligefrem vendt til en stigning.
Inflation is comingdown and most, if not all, pricecontrolshavealreadybeenremov€d, thereby eliminating theinflationarythreatfromthissource.
I Bulgarien og Tjekkoslovakiet var gennemsnitsreallønningerne i første kvartal af 1992 tilsyneladende højere end året før.
Some countries Hungary and Poland especially, and toa lesser extent Czechoslovakiahave managed to achieve a significant shift in trade from COMECON to the West and thereis the possibility of some recovery
Udsigter for beskæftigelsen
In many cases, the extension
Også beskæftigelsen fortsætter med at falde. I Bulgarien og Tjekkoslovakiet var antallet af beskæftige de i første kvartal af 1992 18-19% lavere end året før.
On the inflation front, the rate ofincrease in consumer prices in thefirst quarter of 1992 seems to haveslowed throughout the region, in Bulgaria and Czechoslovakia considerably (the rate in the latterfalling to just over 167o on a yearearlier as against a rate of 537o inthe last quarterof 1991).
Selv om tallene udelukkende vedrører personer, der er beskæftiget i den statslige og kooperative sektor, kan forøgelsen af beskæftigelsen i den private sektor umuligt opveje en tilbagegang af denne størrelse.
This wasaccompanied by a general moder- ation in the rate of wage inflation.At the same time, however, the in world trade growth in L992.
Men i Tjekkoslovakiet synes der at være tale om en meget lille nedgang i beskæftigelsen fra sidste kvartal af 1991 til første kvartal af 1992, hvilket ikke nødvendigvis er et gunstigt tegn i betragtning af den betydelige over bemanding, der stadigvæk er tale om i den statslige sektor.
Government finances, althoughunderimmensestrain,havelargely been kept under control.Investmentfromabroad,although small, is increasing.
I de tre øvrige lande var nedgangen i beskæftigelsen i første kvartal af 1992 sammenholdt med året før mindre markant, nemlig ca. 46%.
On the other hand, over-manningremains widespread throughout the fall in real wages in most countries Poland is an exception -either slowed or was reversed.In Bulgaria and Czechoslovakia, average real wages in the firstquarter of L992 were seemingly higher than a year earlier.
I alle landene forventes det gene relt, at beskæftigelsen vil fortsætte med at falde, og arbejdsløsheden vil fortsætte med at stige i 1992.
Employment prospects of sales,or leasing, of state enterprises from the small to the mediumand larger sized units is foreseen.Thepaceatwhichsuchpro-grammesareimplemented,however, will continue to dependon economic performance and willbe influenced by movements inemployment and unemployment.
Selv i Tjekkoslovakiet, hvor resultaterne for første kvartal var forholdsvis gunstige, forventes der yderligere tab af arbejdspladser i den statslige sektor, som følge af den fortsatte privatisering.
Amajor problem is that the shortterm effect of privatisation is likelyto be to increase job losses and pushup unemployment even more as theenterprises involved seek to reduceover-manning and other inefficien-cies in pursuit of profitability.
Samtidig står det klart, at hvis produktionen og be skæftigelsen fortsætter med at falde, som de har gjort det i den seneste tid, kan aktive arbejds markedsforanstaltninger i sig selv kun få meget begrænset ind virkning på arbejdsløsheden.
A further problem is that privatisation, in itself, does not guaranteeincreased production or even im- region, and the full repercussions onemployment of the substantial fallin output are still to come.
Den fortsatte nedgang i beskæfti gelsen var ledsaget af en yderligere stigning i arbejdsløsheden i alle landene, bortset fra Tjekkoslovakiet, hvor der var tale om en meget lille nedgang (et fald i arbejdsløsheden blandt kvinder mere end opvejede en mindre stigning i arbejdsløsheden blandt mænd).
Moreover, the official forecasts for GDPare, at best,for little fall in 1992 (in Hungary and Poland) or for a lowerrate of decline than in 1991 in Czechoslovakia, where the officialestimate is of 3-67ofallin GDP, andin BulgaÄa, where the fall is onlyexpected to be I07o.Lfnemployment Lfnemployment is, therefore, likely to continue toincrease in all countries at leastduring 1992, though possibly at a proved efficiency.
Stigningen i de første tre måneder af 1992 var især markant i Bulgarien og Ungarn, med over 2 procent point, men i førstnævnte land repræsenterede dette dog et fald i stigningstakten. I Rumænien var stigningstakten langt større end i
These dependultimately not on the ownership ofthe businesses, but on how they areorganised and managed.In agriculture, in particular - where the sale
Data for første kvartal af 1992, som i mange tilfælde er foreløbige, tyder på, at produktionen fortsat er faldet, beskæftigelsen gået til bage og arbejdsløsheden vokset de fleste steder i regionen.
Even in Czechoslovakia,where the out-turn for the firstquarter was relatively favourable,theexpectation isformorejob slower rate than at the beginning ofthe reform process.
Der er dog, som nævnt ovenfor, vis se positive tegn for nogle af landene.
Chapter 5 Employrrent Developments in Central and Eastern Europe
Til gengæld er der fortsat tale om omfattende overbemanding overalt i regionen, og de fulde konsekven
In a very realsense, therefore, though the transitional costs might be high, there isno turning back for any of the countries in the region.
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market o
Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Men and Women rn the Community Labour
Der er lang vej endnu, før der er ligestilling på arbejdsmarkedet.
Labour market equality is a long wayoff.More womenrlow work, but still in lower-paid jobsin a limited numberof sectors.
Der er flere kvinder end før, der har erhvervsarbejde, men de får stadigvæk de lavest lønnede jobs inden for ganske bestemte sektorer.
Women make up SIVoof the work-ing-agepopulationinthe
Indledning miliemønstrene, i holdningerne til erhvervsarbejde og i kvindernes ud dannelsesniveau, som kan forklare den seneste udvikling.
Men make up49Vo of the workingage population structures, in attitudes towardswork and in women's educationlevels - which can explain recenttrends.
I kapitlet ser man også nærmere på forskelle med hensyn til erhvervsfrekvenser mel lem forskellige aldersgrupper, for at afdække årsagerne til variationer i den samlede erhvervsfrekvens.
This chapter also exploresthe extent of differences in activityrates between different age groupsin order to identify reasons for variations in overall participation.
ter, der bør undersøges i denne for bindelse — hvorvidt øget deltidsarbejde er et generelt træk ved den økonomiske udvikling i de seneste år, hvorvidt det er resultatet af væksten inden for bestemte brancher, og i hvilket omfang det influerer på såvel mændenes som kvindernes vilkår.
There are a number of questionsto be explored in this regardhow far increased parttime working is a general feature of recenteconomic developments; how far itis the result of the growth of particular trades; how far it affectsmen as well as women.
Mænd udgør 49% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, men tegner sig for 61% af beskæftigelsen, og det på trods af den kendsgerning, at erhvervsfrekvensen blandt mænd i de yngste og de ældste aldersgrupper er faldet i de seneste 20 år, og at kvinderne har besat størsteparten af de nye jobs, der er skabt.
but account for 617oof emplo;rment.This is despite the fact that over the past20yearstheparticipationamong men in the youngest and oldest age groups has declined and women have filled the major proportion of new jobs created.
Men med udsigterne til en meget begrænset, eller slet ingen, tilvækst i befolkningen i den arbejdsdygtige alder i EF som helhed, vil kvinderne markere sig stadigt stærkere på arbejdsmarke det i de kommende år, hvis de nu værende tendenser fortsætter.
With a low or static growth of the working-agepopulation in prospect throughout the Community, however, the position of women in the labour marketstands to become ever more important in the years to come if presenttrends continlte.
Et andet aspekt vedrører beskæftigelsesmønstre — specielt i hvilket omfang mænd og kvinder arbejder inden for forskellige områder i er hvervslivet rundt om i EF.
A second aspect concerns employment patterns in particular,theextenttowhichmenandwomen work in different areas ofeconomic activity across the Community.
Et af formålene er at finde ud af, hvorvidt mænd og kvinder generelt er be skæftiget i forskellige industrier og servicefag, og hvorvidt udviklingen med hensyn til kvindernes øgede erhvervsfrekvens kombineret med væksten i servicesektoren og tilbagegangen i den tunge industri — har bragt beskæftigelsesmønstrene for de to køn nærmere mod hinanden eller tværtimod har øget for skellene.
One objective is to seehow far men and women tend tobe employed in different industries and services, and whetherthe tendency over time, with theincreased participation of womenin the labour market coupledwith the growth of service activities and the decline of heavyindustryhasbroughtaboutconvergence or divergence in em-
I dette kapitel forsøger man at be skrive og sammenligne mænds og kvinders situation på arbejdsmarkedet i hele EF, ud fra de foreliggende data, for at kunne vurdere, i hvilket omfang forskellene er blevet udjævnet — eller øget — i de seneste år, specielt i løbet af 1980'erne.
This chapter seeks to describe therelative position of men and womenin the labour market across the ployment patterns.
Desuden er der en række spørgsmål vedrørende det relative omfang af forskellige former for beskæftigelse for henholdsvis mænd og kvinder — midlertidige jobs sammenholdt med permanente jobs, arbejde som medhjælpende familiemedlem sammenholdt med beskæftigelse uden for familien, selvstændig be skæftigelse sammenholdt med løn net beskæftigelse.
Community from the available dataand to see how far differences havenarrowed - or widened - over therecentpast,especially overthe
Et vigtigt spørgsmål drejer sig om, i hvilket omfang væksten i kvinders beskæfti gelse har været forbundet med en ændring i erhvervsmønsteret i så henseende.
A further range of issues concernsthe relative importance for menand women of different types andforms of employment temporary as opposed to permanent jobs;familyworkingasopposed toemployment outside; self-employ-mentasopposedtopaidemployment.
Et andet spørgsmål dre jer sig om, hvorvidt det fremherskende mønster i de mindre udviklede — hovedsagelig sydlige — dele af EF, hvor specielt familieforetagender har været et strukturelt træk ved ar bejdsmarkedet, er ved at ændre sig i retning af det mønster, vi finder i de mere udviklede områder.
An important ques-tionishowfarthegrowthofwomen's employment hasbeenassociated with a change in thepattern of work in these respects.Anotheristosee howfartheprevailingpatterninthelessdeveloped, mainly Southern partsof the Community - where familyworkitrg, in particular, has been astructural feature of the labourmarket - is tending to convergetowardsthatinthemoredeveloped areas.
Man gennemgår forskellige aspekter af beskæftigelsen.
Various aspects of employment areexamined.
Det første aspekt vedrører forskelle mellem mændenes og kvindernes erhvervsfrekvens og de forhold, såsom ændringer i fa
The first aspect concernsthe differences in activity ratesbetween men and women and thefactors - such as changes in family
Et andet spørgsmål i den forbindelse drejer sig om omfanget af deltids arbejde for henholdsvis mænd og kvinder.
Arelatedissue concerns therelative importance of part-timeworking by men and women.
I flere af de nordlige EF-lande er det et væsentligt træk ved kvindernes beskæftigelse, og det har betydning for kvaliteten af de jobs, som kvinderne besætter, og for de dermed forbundne ansættelseskrav og -vilkår. Der er flere aspek
Inseveral MemberStates in the North of the Community this is amajor feature of women's employment and has a bearing on thequality of jobs occupiedby womenand the terms and conditions ofemploymentattachedtothem.
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market
Erhvervsfrekvensen for mænd og kvinder tisk, men formålet er at klarlægge, i hvilket omfang mænd og kvinder lønnes forskelligt i EF, og hvorvidt forskellene generelt er blevet øget eller indsnævret i de seneste år.
Activity rates ofmen and women differ across the Community andwhether differences have tended towiden or narrow over the recentpast.
som kom tilbage til arbejdsmarke det efter en afbrydelse. Men på trods af denne stigning er der stadig færre kvinder end mænd på ar bejdsmarkedet i EF.
munity were taken by women eitherentering the labour market for thefirst time or after an interruption.Despitethisincrease, however,there are still fewer women thanmen who participate in the labourmarket in the Community.
Det gælder for samtlige EF-lande og for samtlige aldersgrupper. Det varierer dog meget fra land til land og fra aldersgruppe til aldersgruppe, hvor store forskelle der er tale om.
This istrue for all Member States and allage groups.
Kvindernes erhvervsfrekvens er steget markant i de seneste tyve år i EF.
Activityratesforwomenhaveincreased significantly over the past20 years in the Community.
Desuden er den steget hurtigere i nogle af de mindst udviklede regioner, hvor den i forvejen var meget lav.
Moreover, in some of the less-developedregions, where female activity rateswere very low, they have increasedfaster than elsewhere.
I Spanien og Grækenland var der tale om stigninger i 1980'erne på 25 procentpoint, hvilket var væsentlig mere end i 1970'erne og også klart mere end EF-gennemsnittet.
In Spain and Greece the increases in the 1980s -of the order of 25 percentage points- were markedly higher than in the1970s, and substantially above the Community average.
Til gengæld sy nes stigningstakten i Italien at være faldet siden 1980 og var lavere end i resten af EF.
In Italy, onthe other hand, the rate of increaseseems to have slowed since 1980and was below that in the rest of the Community.
I Irland var stigningen også mindre end andre steder, selv om stigningstakten til syneladende steg en smule.
In Ireland, while someacceleration in the rate of increaseis apparent, the rise was also lessthan elsewhere.
For så vidt angår sammenligningen mellem mænd og kvinder, afspejler disse forskelle forskellige mønstre i erhvervsfrekvenserne for forskellige aldersgrupper i de enkelte lande.
So far as the comparison betweenmen and women is concerned, thesedifferences reflect the different patterns of activity at different ages inthe different countries.
Den typiske situation er, at er hvervsfrekvensen for mænd er stigende til midten af tyverne og forbliver nogenlunde stabil indtil midten af halvtredserne, hvorefter den falder igen.
Typically,male participation rates rise up tothe mid-twenties, remain stableuntilthemid-fifties,andthendecline.
Selv om disse mønstre til en vis grad er ved at ændre sig, er den omvendte "U"-kurve fremherskende.
Although these patternsare changing to some degree, theinverted u' shapepredominates. predominates.
De konklusioner, der kan drages af analysen, er i mange tilfælde noget uklare, hvilket i vidt om fang skyldes manglerne ved de data, der er til rådighed.
Between 1985 and 1990, 60Vo of theadditional jobs created in the Com-
Men det generelle indtryk er, at kvinder nes voksende rolle og betydning i forhold til mændene i relation til beskæftigelse ikke synes at med føre større lighed eller mindre skarp kønsopdeling på arbejds markedet nogen steder i EF. Tværtimod tyder alting på, at ar bejdsmarkedet for kvinder på en række områder adskiller sig fra arbejdsmarkedet for mænd.
The conclusions that can be drawnfrom the analysis are often notclear cut, to a large extent becauseof shortcomings in the data whichareavailable.Theoverallim-pression, however, isthattheincreasing role and importance ofwomen relative to men in terms ofemployment does not appear to bereflected in greater equality orlesssegregation onthelabourmarket in all parts of the Com-munity.Onthecontr ary,theevidence isconsistent withtheview that the labour market forwomendiffersinanumberofrespects from that for men.
At fjerne disse forskelle og opnå fuld ligestilling og lige muligheder for begge køn bliver en af de vigtigste opgaver fremover.
Toremovethe sedifferencesandachieve full equality of treatmentand opportunity is one of the keycha[enges for thg future.
Fra 1985 til 1990 blev 60% af de nye jobs, der blev skabt i EF, besat med kvinder, der enten kom ind på ar bejdsmarkedet for første gang, eller
Female activity at different ages,however, varies much more widelybetween countries. fn two countries, Denmark and, to a lesserextent, France, the pattern is verysimilar to the lJ - s h ap e for men, with participation rates being very similar for all ages between 25 and 50 and then progressively declining(Graph 83).
I flere andre lande udgør kvinder nes erhvervsfrekvens en "M"-for-met kurve, idet kvinderne i de midterste aldersgrupper er holdt op med at arbejde for at passe deres børn, og ældre kvinder, hvis børn er blevet store, er begyndt at arbejde igen.
In several other countries, femaleactivityischaracterised byan'M'-shaped curve, with women in u*"ffi ut*tittuffi themiddleage-groups havingstopped work to bring up childrenand older women whose childrenhave grown up having resumedwork again.
Dette er typisk tilfældet i Tyskland, Nederlandene og Stor britannien (figur 84).
This is typically thecase in Germany, the Netherlandsand the UK (Graph 84).
I de resterende lande er det typisk aldersgruppen fra 20 til 25 år blandt kvinderne, der arbejder, hvorefter de holder op med at arbej-
In the remaining countries, womentypically work between the ages of20 and 25, and then stop work atvarious ages thereafter dependinglargely on when they start havingchildren. In these countries, activity
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market the activity rate profile for womenin many Community countries haschanged markedly as rates have