natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Midlerne på EF's budget hidrører fra Fællesskabets egne indtægter, som er:
The budget is financed by the Community's own resources:
■ Told og landbrugsafgifter, som opkræves ved import af varer fra resten af verden.
■ customs duties and agricultural levies on imports from the rest of the world;
■ En andel af den moms, der er opkrævet i medlemsstaterne på basis af et fælles momsgrundlag.
■ a proportion of the VAT collected in the Member States, calculated according to a uniform assessment base;
■ En ny indtægtskilde, der blev skabt i 1988, og som er baseret på medlemsstater­nes bruttonationalindkomst.
■ a new resource created in 1988 and based on the gross national product of the Member States.
De vigtigste udgiftsposter på 1991­budgettet er følgende (udtrykt i procent af de samlede forpligtelsesbevillinger):
As percentages of total commitment appropriations, expenditure under the main headings of the 1991 budget breaks down as follows:
■ Støtte til landbrugspriserne (herunder afvikling af lagre samt monetær reserve): 57,2%.
■ Support for farm prices (including reduction of stocks and the monetary reserve) — 57.2 %.
Der skal i denne forbindelse mindes om, at det er på landbrugsområdet, at EF's finansiering mest udtalt har erstattet medlemsstater­nes finansiering.
It should be borne in mind that in agriculture more than any other area, Community finance has replaced expenditure by the Member States.
I løbet af de senere år har Fællesskabet truffet talrige foranstaltninger, der har til formål at begrænse disse udgifter.
Over the last few years, the Community has taken a number of measures to curb such expenditure.
■ Fælles foranstaltninger inden for forskning, energi, industri, miljø og trans­port: 4,7%.
■ Joint action in research, energy, industry, the environment and transport — 4.7 %.
■ Samarbejde med udviklingslande: 3,6% (hertil skal lægges de lige så store, men ikke på budgettet opførte udgifter til Den Europæiske Udviklingsfond, der finansieres ved nationale bidrag).
■ Cooperation with Third World countries — 3.6 % (plus non­budgetary expen­diture from the European Development Fund financed by national contri­butions, which doubles the sums available).
■ Samarbejde med landene i Mellem­ og Østeuropa: 1,4%.
■ Cooperation with the countries of Central and Eastern Europe — 1.4 %.
■ Driftsudgifter: 4,5%. Heri indgår lønninger til de 21 800 tjenestemænd og øvrige ansatte i EF­institutionerne samt ejendoms­ og administrationsudgifter osv.
■ Administrative expenditure — 4.5 %, which covers the salaries of 21 800 officials and other employees of all the various Community institutions as well as the cost of buildings, administration, etc.
0 1 ECU = ca. 7,9 DKR efter gældende kurs pr. 31.7.1991.
' ECU 1 = about UKL 0.70, IRL 0.77 and USD 1.14 on the basis of the exchange rates on 31.7.1991.
Desuden kan Fællesskabet yde lån på betingelse af, at der føres en bestemt økonomisk politik.
In addition to these budget operations, the Commission also raises loans for the coal and steel industries (ECU 994 million in 1990) and for nuclear energy.
Disse lån kan ydes til medlemsstaterne og til visse lande i Mellem­ og Østeuropa (350 mio. ECU i 1990).
The Community can also grant loans, subject to economic policy conditions, to support the balance of payments of its Member States or certain countries in Central and Eastern Europe (ECU 350 million in 1990).
Den Europæiske Investeringsbank er oprettet på grundlag af Rom­Traktaten og er Fællesskabets finansieringsorgan.
The European Investment Bank, set up by the Treaty of Rome, is the Community's financial institution.
I 1990 ydede banken lån til et samlet beløb af 13,4 mia. ECU, heraf 12,7 inden for Fællesskabet.
In 1990 it granted loans totalling ECU 13.4 billion, of which 12.7 billion went to Community countries.
EIB finansierer sine aktiviteter ved optagelse af lån på kapitalmarkederne.
The Bank finances its activities by raising funds on the financial markets.
Den arbejder ikke med gevinst for øje og genudlåner de midler, den selv har lånt, til en rente, der for hver enkelt valuta afspejler omkostningerne ved lånoptagelsen.
It does not seek to make a profit but on­lends the funds it raises at a rate which reflects the cost of the borrowed funds for each currency.
■ Gennem långivning og sikkerhedsstillelse finansierer EIB investeringer, der bidrager til en afbalanceret udvikling af Fællesskabet og til at styrke den økonomiske og sociale ligevægt.
■ By granting loans and guarantees, the EIB finances investment which contri­butes to the balanced development of the Community and the strengthening of economic and social cohesion.
Således har Banken som hovedformål at bidrage til: udvikling af de dårligst stillede områder i Fællesskabet; etablering af et europæisk infrastrukturnet til transport og telekommunikation, som er en forudsætning for, at det store indre marked kan virkeliggøres; den praktiske gennemførelse af EF's økonomiske politikker inden for industri, miljøbeskyt­telse, energi osv.
Its main objectives are: the development of the less­favoured regions of the Community; the construction of a European network of transport and telecommunications infrastructures, a vital factor in the completion of the single internal market; the implementation of Com­munity economic policies in various areas — industry, protection of the environment, energy, etc.
■ Uden for Fællesskabet deltager EIB i gennemførelsen af EF's solidaritetspolitik over for mere end 80 lande.
■ Outside the Community, the EIB helps implement the Community's policy of providing aid to more than 80 countries.
Ved hjælp af sine egne og EF­midler finansierer EIB infrastrukturer og industri­ og landbrugsprojekter til fremme af udviklingen i middelhavslandene og i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet.
Using its own and Community resources, the EIB finances infrastructure, industrial and agricultural projects which contribute to the development of the Mediterranean countries and the countries of Africa, the Caribbean and the Pacific.
EIB bidrager ligeledes til EF's indsats til fordel for landene i Mellem­ og Østeuropa gennem ydelse af lån til Polen og Ungarn og, i nær fremtid, også til Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien.
The EIB also contributes to the Community's action to help the countries of Central and Eastern Europe by granting loans to Poland and Hungary, to be followed soon by loans to Czechoslovakia, Bulgaria and Romania.
Endvidere er EIB sammen med Fællesskabet aktionær i Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling (BERD).
It is also, with the Community, a shareholder in the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD).
Der findes globalt et betydeligt antal organisationer bestående af lande, der ønsker at samarbejde indbyrdes.
Across the world there are many examples of international organizations which bring together countries wishing to cooperate with each other.
Det Europæiske Fællesskab er imidlertid andet og mere:
The European Community is both something more and something quite different:
■ På grund af målet: Samarbejdet skal med tiden føre til oprettelse af en egentlig Europæisk Union.
■ in its goal: the creation, in time, of a genuine European union;
■ På grund af midlerne: EF­institutionerne har selvstændige beføjelser, og den måde, hvorpå de arbejder sammen, skal tilgodese de europæiske borgeres interesser.
■ in its methods: the Community institutions have powers in their own right and strive to serve the overall interest of all Community citizens;
Disse retsakter benævnes:
These legal instruments are called:
■ Forordninger, der er umiddelbart gældende i samtlige medlemsstater.
■ Regulations, when they apply directly to all;
■ Direktiver, der forpligter medlemsstaterne til at nå et bestemt mål, men overlader til de enkelte lande at gennemføre bestemmelserne i deres nationale lovgivning.
■ Directives, when they lay down compulsory objectives, but leave it to the Member States to transpose them into national legislation;
■ Henstillinger og udtalelser, der ikke er bindende (undtagen henstillinger inden for EKSF­sektoren, hvor de fungerer på samme måde som et direktiv).
■ Recommendations and opinions, when they are not binding (except for recommendations in the coal and steel sector, which are equivalent to directives).
Det er fortsat nødvendigt at gøre en betydelig indsats, hvis Fællesskabets bestræbelser og udviklingen i forholdet mellem dets institutioner og medlemssta­ter skal føre til en egentlig Europæisk Union.
Much more effort will still be needed before the Community's activities and the evolving relationship between its institutions and the Member States add up to a true European union.
Men resultaterne af 40 års fælles historie og de udfordringer, som Europa i dag skal leve op til, taler for, at der vil blive gjort nye fremskridt i retning af en Union.
However, the results achieved in nearly 40 years of shared history, together with the scale of the challenges facing Europe, amount to a powerful argument for new progress to be made in this direction.
Det er med dette formål for øje, at der i slutningen af 1990 blev indledt to regeringskonferencer, som skal forberede de traktatændringer, der er nødvendige, for at EF kan gøre fremskridt ikke kun mod en Økonomisk og Monetær Union, men også mod en Politisk Union.
That is why two intergovernmental conferences were convened at the end of 1990 and given the task of drafting the requisite amendments to the Treaties for progress to be made towards economic and monetary union on the one hand, and political union on the other.
Europa, Vor Fremtid.
Europe, our future.
Dette nummer er udgivet i fællesskab af Europa-Parlamentet, Generaldirektorat for Informations­ og Pressetjeneste, og EF-Kommissionen, Generaldirektorat AV­sektoren, Information, Kommunikation, Kultur.
This number ¡s published jointly by the European Parliament, Directorate­General for Information and Public Relations, and the Commission of the European Communities, Directorate­General for Audiovisual, Information, Communication and Culture.
Tlf. 33 14 33 77 ■ Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
2 Queen Anne's Gate, London SWIH 9AA ­ Tel. 222 04 11
Kontor i Danmark*) Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK­1004 København K, Tlf. (33) 14 41 40
Office in England Office in Wales Office in Scotland Office in Northern Ireland
■ Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institu­tioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
2100 M Street, NW, Suite 707, Washington DC 20037 ­ USA ­ Tel. (202) 862­9500 3 Dag Hammarskjöld Plaza, 305 East 47th Street, New York, NY 10017 ­ USA ­ Tel. (212) 371­3804
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L ­ 2985 Luxembourg
Office for Official Publications of the European Communities L­2985 Luxembourg
Et europæisk kreativt område
The emergence of Community-wide protection for creativity
Beslægtede Rettigheder i Fællesskabet
Copyright and neighbouring rights in the European Community
prettelsen af det europæiske indre marked i 1992 og de nye teknologiers fremkomst i løbet af 80'erne har medført, at EF­Kommissionen har givet det komplicerede spørgsmål vedrørende ophavsret og beslægtede
he prospect of completing the internal market in 1992 and the emergence of new technologies in the 1980s have brought to the forefront the Commission's concern regarding the complex matter of copyright and
O rettigheder høj prioritet i sine overvejelser.
T neighbouring rights.
Ophavsrettighederne og de beslægtede rettigheder tegner sig årligt for en omsætning på ca. 150­250 mia. ECU1), dvs. 3­5 % af Fællesskabets bruttonational­ produkt.
Copyright and neighbouring rights account for an annual volume of business worth some ECU 150 to 250 billion,13 to 5% of the Community's gross domestic product.
Kommissionen må på grund af den internationalisering, som spørgsmå­lene i forbindelse med disse rettigheder har undergået, og som følge af deres økonomiske og kulturelle betydning finde en samlet løsning herpå.
In view of the increasingly international repercussions of problems associated with these rights and their economic and cultural importance, the Commission had to go for a comprehensive approach.
Kommissionen, der i 1988 udgav en grønbog om dette spørgsmål2), har nu efter flere måneders samråd med de direkte interesserede kredse udarbejdet et arbejdsprogram3), der omhandler de forskellige områder af ophavsretten og de beslægtede rettigheder og de foranstaltninger, der skal iværksættes og afsluttes inden udgangen af 1992.
After publishing a Green Paper2 in 1988, which was followed by several months of consultation with interested circles, the Commission drew up a work programme3 covering the various areas of copyright and neighbouring rights and setting out measures to be taken and implemented by 1992.
Formålet med dette program er især at udvide beskyttel­sen af ophavsretten og de beslægtede rettigheder for at fremme og beskytte kreativiteten i Europa.
The programme mainly seeks to reinforce the protection of copyright and neighbouring rights so as to promote and protect creativity in Europe.
Ophavsretten og beslægtede rettigheder: Hvad er det?
Copyright and neighbouring rights: What are they?
■ Ifølge Bernerkonventionen medfører ophavsretten ikke blot formuemæssige, men også ideelle personlige rettigheder for skaberen af litterære og kunstneri­ske værker.
H Copyright, as defined by the Berne International Convention, means the set of rights in rem and in personam conferred on the creators of literary and artistic works.
D Således har ophavsmanden alt efter, hvilken type værk han har skabt, en række enerettigheder, såkaldte formuerettigheder, bestående f.eks. i, at han kan give tilladelse til oversættelse, mangfoldiggørelse, fremførelse, offentlig udsendelse i radio eller tv, offentligt foredrag samt bearbejdning eller omarrangering af sit værk.
D Thus, depending on the type of work created, an author enjoys a number of exclusive rights in rem — property rights — such as the right to authorize translation, reproduction, representation, public communication, public performance, adaptation or arrangement of his work.
Dette kan derfor kun ske, hvis ophavsman­den giver sit samtykke.
Consequently, these acts may not take place without the author's consent.
Dette samtykke gives normalt mod vederlag, der sætter ophavsmanden i stand til at få økonomisk udbytte af sine værker.
Consent is normally given in return for payment, which enables the author to derive some income from the exploitation of his work.
D Ophavsmanden har imidlertid også en »droit moral« til sit værk, som medfører visse rettigheder, f.eks. ret til at råde over det eller retten til at modsætte sig, at det forvanskes eller ændres.
D The author also enjoys a right in personam — a moral right — over his work, which implies certain prerogatives such as the right to claim authorship of his work or the right to oppose its deformation or mutilation.
■ De »beslægtede rettigheder« sikrer visse kategorier af personer eller virksom­heder et økonomisk udbytte af deres arbejde og de bidrager dermed til en kreativ indsats.
■ Neighbouring rights are the rights allied to copyright which guarantee that certain classes of persons or enterprises contributing to a cultural act can derive an income from their activities.
1) 1 ECU = ca. 8 DKR på grundlag af den sats, der var gældende den 31.8.1991. Manuskriptet afsluttet i juni 1991.
1 ecu = approximately UKL 0.70, IRL 0.76 and USD 1.17 based on rates in force on 31 August 1991.
2) Grønbog om Ophavsret og den Teknologiske Udfordring — Ophavsretlige problemer, der nødvendiggør øjeblikkelig handling (KOM(88) 172 endelig udg., juni 1988).
Creen Paper on copyright and the challenge of technology — Copyright issues requiring immediate action (COM(88) 172 final, 7 June 1988).
3) Opfølgning af grønbogen — Kommissionens arbejdsprogram inden for ophavsretten og beslægtede rettigheder (KOM(90) 584 endelig udg. af 17.1.1991).
Follow-up to the Creen Paper — Working programme of the Commission in the field of copyright and neighbouring rights (COM(90) 584 final, 17 January 1991).
Udøvende kunstnere kan derfor, ud over det vederlag, som de modtager for deres præstationer som sådan, udøve kontrol med senere anvendelse heraf, f.eks. salg af optagel­ser, og de kan opnå vederlag herfor.
remuneration they receive for their performances as such, such persons may control subsequent uses of their performances, such as the sale of fixings, and obtain remuneration for them too.
D Producenter af lydoptagelser kan tillade eller forbyde direkte eller indirekte gengivelse af deres optagelse.
D Producers of phonograms enjoy the right to authorize or prohibit direct or indirect reproduction of them.
D Radiospredningsforetagender kan tillade eller forbyde optagelse og gengivelse af deres udsendelser.
D Broadcasting organizations enjoy the right to authorize or ban retransmission, fixing on a material support and reproduction of their broadcasts.
Ud over disse tre kategorier af indehavere af beslægtede rettigheder indrøm­mes der i nogle EF­medlemsstater forskellige beslægtede rettigheder til andre persongrupper.
In addition to these three categories of beneficiaries, some Member States in the Community recognize other persons' neighbouring rights.
I øvrigt sondres der i visse medlemsstaters ret ikke mellem ophavsret og beslægtede rettigheder, men begge områder dækkes af begrebet copyright.
Some Member States ignore the formal distinction between copyright and neighbouring rights but ensure protection for both areas by the single concept of copyright.
Hvorfor en fællesskabsforanstaltning
Why Community action is needed
Ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder beskyttes traditionelt ifølge nati­onal ret, der er forskellig fra land til land og kun har gyldighed på den retsudstedende stats område.
Protection of copyright and neighbouring rights is traditionally guaranteed by national provisions which vary from one country to another and have effect only on the territory of the State in which they are enacted.
Der kan som følge heraf opstå hindringer for varers og tjenesteydelsers frie bevægelighed samt for den frie konkurrence, der er blandt det europæiske fællesmarkeds grundprincipper.
They can therefore result in protective barriers which form an obstacle to the free movement of goods and services and to the free play of competition, two of the basic principles of the European common market.
Yderligere kan dette forhold bremse udviklingen af kreativiteten på det kulturelle område i Europa.
Accordingly, this situation can hinder the development of European cultural creativities.
EF­Domstolen kan ganske vist straffe misbrug som følge af ulovlige aftaler, forskelsbehandling begrundet i nationalitet eller eventuelt kamouflerede hensig­ter om at begrænse handelen mellem medlemsstaterne, men ¡følge Traktaterne kan der gennemføres importbegrænsninger, når de er begrundet i nødvendighe­den af at beskytte den intellektuelle ejendomsret.
Naturally, the Court of Justice of the European Communities may sanction misuses which could mask illegal agreements, discrimination on the grounds of nationality or possibly a covert intent to restrain trade between the Member States, but the European treaties permit restrictions on imports when they are justified by the need to protect intellectual property rights.
Ønsker man at oprette et europæisk indre marked i egentlig forstand, må man afskaffe eller i det mindste begrænse de årsager, der kan berettige sådanne restriktioner, og ophavsmænd og indehavere af lignende rettigheder må nyde en høj grad af beskyttelse.
If a genuine European internal market is to be created, the grounds on which such restrictions are considered justified must be eliminated or at least curtailed while at the same time authors and holders of neighbouring rights must continue to enjoy a high level of protection.
EF­Kommissionens foranstaltninger tager således sigte på to aspekter. Dels skal medlemsstaternes lovgivning harmoniseres for at det indre marked kan gennem­føres samtidig med at der sikres et højt beskyttelsesniveau, og dels skal den intellektuelle ejendomsret nyde effektiv og omfattende beskyttelse i hele verden.
The European Commission is therefore taking action on two fronts: first, it is seeking to harmonize the Member States' legislation so that the frontier-free internal market can be completed without losing that high level of protection; second, it wishes to provide more effective safeguards for intellectual property throughout the world.
Det interne aspekt af Kommissionens program
Internal aspect of the Commission programme
Internt forudses det i Kommissionens arbejdsprogram, at samtlige medlemsstater tilslutter sig visse internationale konventioner, harmoniserer deres lovgivninger med hensyn til en række vigtige spørgsmål og detaljeret undersøger andre for at afgøre, om en senere harmonisering er nødvendig, og fastslå den eventuelle rækkevidde deraf.
With respect to the internal aspect, the Commission work programme calls for the accession of all the Member States to certain international conventions, the harmonization of national legislation for a wide range of vital questions and a detailed study of other questions to ascertain whether subsequent harmonization is necessary and, if so, how far it should go.
SAMTLIGE MEDLEMSSTATERS TILTRÆDELSE AF VISSE INTERNATIONALE KONVENTIONER
ACCESSION OF ALL MEMBER STATES TO CERTAIN INTERNATIONAL CONVENTIONS
Ophavsretten har i over 100 år påkaldt sig særlig international opmærksomhed:
Copyright has been the subject of international attention for over a hundred years:
■ Berner­konventionen om beskyttelse af litterære og kunstneriske værker stammer således fra 1886.
■ The Berne Convention for the protection of literary and artistic works dates from 1886.
Den er ved flere lejligheder blevet ændret og forbedret.
It has been amended and improved on several occasions.
Dens nyeste udgave er Paris­akten fra 1971.
The most recent version dates from the Paris Act of 1971.
■ Den internationale Rom­konvention vedrørende den ophavsret, der er tillagt udøvende kunstnere, producenter af lydoptagelser og radio­ og tv­foretagen­der, er den nyeste, idet den er fra 1961.
■ The International Convention for the Protection of Performers and Producers of Phonograms and Broadcasting Organizations is more recent since it was signed in Rome in 1961.
Den er endnu ikke blevet revideret.
There has been no revision so far.
Disse konventioner, hvorefter signatarstaterne er forpligtet til at indføre en minimumsbeskyttelse, er imidlertid ikke blevet ratificeret af samtlige EF­medlemsstater.
These conventions, which require the signatory States to introduce minimum protection, have not been ratified by all the Member States of the Community.
Belgien og Irland har endnu ikke ratificeret Paris­akten og Berner­konventionen, mens Belgien, Nederlandene, Spanien, Portugal og Græ­kenland endnu ikke har ratificeret Rom­konventionen.
Belgium and Ireland have not yet ratified the Paris Act amending the Berne Convention; Belgium, the Netherlands, Spain, Portugal and Greece have not yet ratified the Rome Convention.
EF­Kommissionen fremlagde i december 1990 et forslag til Rådets afgørelse, hvis sigte er, at medlemsstaterne skal ratificere eller tilslutte sig samt overholde disse eneste versioner af disse konventioner senest den 31. december 1992.
In December 1990 the European Commission presented a proposal for a Council decision requiring the Member States to ratify or accede to these conventions and comply with their most recent versions by 31 December 1992.
Når denne minimale beskyttelse gælder i hele Fællesskabet, vil der være skabt et fælles harmonlseringsgrundlag, på basis af hvilket man under hensyn til enkeltinteres­ser og de særlige forhold, der gør sig gældende i Fællesskabet, kan udarbejde yderligere bestemmelser til supplement og udvidelse af beskyttelsen af ophavs­retten og beslægtede rettigheder.
Once this minimum protection is recognized throughout the Community, it will provide a foundation for harmonization on the basis of which additional provisions can be formulated to supplement and reinforce the protection of copyright and neigh­bouring rights in a manner reflecting the specific interests and nature of the Community.