natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Projektets resultater, ¡sær regnearksmodellen, har allerede vist sin værdi nationalt i praktiske analyser af forslag til arbejdsmiljøregler.
The project results, especially the spreadsheet model, have already proven their worth at national level in practical analyses of proposals for working envi­ronment regulations.
Fordi modellen tager udgangspunkt i generel sundheds- og socialstatistik, er den, i let modificeret form, desuden blevet anvendt til analyser af det samlede sundhedssystem i Danmark samt til nordiske sammenligninger.
As the model is based on general health and social statis­tics, it has also been applied, in slightly modified form, to analyses of the overall health system in Denmark, and for Scandinavian comparisons.
I tabel 2 er vist resultaterne for Danmark, der i store træk svarer til den relative fordeling af diagnoserne i de øvrige lande.
The table includes the group of persons aged over 60 who have left the labourmarket with an efterløn (retirement pen­sion), a pension higher than the normal early retirement pension.
Det vil næppe overraske, at bevægeapparatsygdommene er langt de alvorligste fra en økonomisk synsvinkel.
Workrelated sicknesses are a major reason for this pension, but as no medical assessment is required, no breakdown by diagnosis is possible.
Derimod vil nogen nok opfatte det som kontroversielt, at de psykiske sygdomme og hjerte/karsygdomme, der har sin årsag i højt arbejdspres, stress og skiftende arbejdstider, tilsammen vurderes så højt.
If an analysis of public expenditure on the working environment is desired, the model can easily be adjusted to use other prices for lost working time, for example to calculate the public costs connected with the working environment.
Det svarer ikke til den opfattelse af arbejdsbetinget sygdom, som for sikringssystemer i Norden anvender, eller til de anmeldelser, der modtages hos tilsynsmyndighederne.
Such calcula­tions will soon be published for Denmark.
Metoden er valgt, fordi resultaterne skal være udgangspunkt for en sammen ligning med samfundets omkostninger til at forebygge arbejdsulykker og arbejdsrelateret sygdom.
The method used was chosen so that the results could provide a basis for a com­parison with the costs to society of pre­venting occupational accidents and workrelated sickness.
I en sådan sammenligning vil det være forkert at tage udgangspunkt i det offentliges udgifter til sociale ydelser eller forsikringsmæssige erstatninger, der jo udgår fra politiske og administrative valg, dels af beløbenes størrelse, og dels i definitionen på en arbejdssygdom.
For such a comparison, it would be wrong to take as the starting point public expenditure on social benefits or insurance payments, where of course the size of payments and the definition of workrelated sicknesses are a matter of political or administrative choice.
Hvis man ønsker at analysere de offentlige udgifter knyttet til arbejdsmiljøet, kan modellen let justeres til at benytte andre priser på tabt arbejdstid, og dermed kan man vælge f.eks. at beregne det offentliges omkostninger knyttet til arbejdsmiljøet.
The TNO Institute for Preventive Health Care has examined persons who were awarded a disability pension in the Netherlands in 1991, looking into the relationship between health and the work­ing environment.
Sådanne beregninger vil snart blive offentliggjort for Danmark.
In comparison with Denmark, the Dutch study estimates that a larger proportion of early retirements are due to the working environment.
Tabellen indeholder en gruppe af over 60-årige, der har forladt arbejdsmarkedet med den såkaldte »efterløn«, der er højere end førtidspensionen.
It would also be problematic to use a net figure for production loss that took into account unemployment.
Arbejdsbetingede sygdomme er en væsenlig årsag til dette, men der sker ingen lægelig vurdering, og de kan derfor ikke fordeles på diagnoser.
The preventive measures against which the cost-of-sick-ness calculations are offset also involve a considerable amount of labour calculated at full price.
Sammenligning med andre EF-lande
The basic model can in principle be adapted to other Member States of the European Union.
Det ville også være problematisk at benytte et nettotal for produktionstabet, der tager højde for arbejdsløsheden.
The latter task will presumably require the carrying out of representative population studies.
De forebyggende foranstaltninger, som cost-off-illness-beregningen sættes over for, indeholder jo også betydelige andele arbejdskraft, der beregnes til fuld pris.
The easiest approach is probably that adopted in the United Kingdom, where such a study has been carried out in conjunction with the annual labour force survey.
Forebyggelsen ville medføre betydelige omkostninger, som man kun kan beregne, hvis man står over for et forslag til en ind sats.
Prevention would involve considerable costs, which could only be calculated once a proposal for implementation was on the table.
De afgørende forudsætninger er, om den grundlæggende social- og sundhedsstatistik beskriver de væsentligste typer af føl ger, der vedrører arbejdsmiljøet, samt om der kan sættes tal på arbejdsmiljøets andel af den samlede sygdomsadfærd.
In 1994, the British Health and Safety Executive published an analysis of 'costs to the British economy of accidents and workrelated ill-health'.
Den sidste opgave vil formodentlig kræve, at der gennemføres repræsentative befolkningsundersøgelser.
As with the Scandinavian study, the data are taken from a population study.
Sammenlignet med antallet af førtidspen sioner plus efterløn i Danmark vurderer den hollandske undersøgelse, at arbejds miljøet er årsag til en større andel af før tidspensionerne.
Occupational accidents and mental disor­ders are at the same level as in the Scandinavian study, but the British study
Vi ville altså ikke nødvendigvis blive rigere uden arbejdsskaderne, men tallene viser med al tydelighed, at vi kunne bruge vore økonomiske - og menneskelige -ressourcer langt bedre, end vi gør i dag.
We would thus not necessarily be richer without workrelated injury - although the figures do show quite clearly that we could
»FLERSTEMMIG« REKONSTRUKTION AF ARBEJDET PÅ FABRIKSGULVET
TEN YEARS OF ORIGINAL EXPERIMENTATION: THE POLYPHONIC REDESIGN OF WORK
De første møder, som Laboratoire d'Analyse Pluridisciplinaire des Situations de Travail (APST') havde tilrettelagt i anledning af sit første tiår, symboliserede mødet mellem »netværket« APST på den ene side og de institutionelle parter og arbejdsmarkedets parter på den anden side.
The first meeting organized by the Laboratory for the Multidisciplinary Analysis of Work Situations (Laboratoire d'analyse pluridisciplinaire des situations de travail - APST)7 to mark its 1 Oth anniversary was a s ymbolic gathering of the APST network and the institutional and social partners.
Møderne fandt sted på det humanistiske fakultet i Aix-en-Provence, og i løbet af de to dage, møderne varede, præsenterede APST ved hjælp af konkrete eksempler sine erfaringer med »kollektiv rekonstruktion« af arbejdet på gulvet.
The two-day session was held at the Aix-en-Provence Faculty of Letters, where the APST presented practical examples of its work in the field of the collective redesign of work.
Arbejdspladser, mobile »virksomheder«!
Work sites: 'mobile factories'!
Hvordan kan man skabe nye forbindelser mellem universitetsverdenen og fabriksgulvet for på den måde at undersøge indholdet i og de forskellige former for »modernisering« og »teknologisk omlægning«, som fandt sted i 1980'erne?
What is the best way of forging new links between higher education and the world of work with a view to exploring the substance and form of 1980s moderniza­tion and technological change?
For at finde et svar på dette spørgsmål har holdet bag oprettelsen af APST, filosoffen Yves Schwartz, lingvisten Daniel Faita, sociologen Bernard Vuillon og udenforstående, som ergonomen Jacques Duraffourg og Josiane Boutet (CNRS), indført to eksamener på universitetsniveau, den første i 1986 - diplôme d'université APST, og den anden i 1989 -DESS, diplôme d'études supérieures spécialisées.
To seek answers to this question, an APST team comprising a philosopher, Yves Schwartz, a linguist, Daniel Faita, a sociologist, Bernard Vuillon, and outside specialists such as Jacques Duraffourg, an ergonomist, and Josiane Boutet (CNRS) suggest­ed, in 1986, creating an APST university diploma, leading in 1989 to a proposal for a DESS (diploma in specialized highereducation studies).
Det usædvanlige ved undervisningen er, at man »blander« studerende og arbejdstagere, for at de i fællesskab kan overveje de filosofiske, sproglige, ergonomiske og økonomiske aspekter ved forskellige arbejdssituationer.
The original aspect of the course is the idea of bringing together a mix of students and practitioners from working life to discuss the philosophical, linguistic, ergonomie and economic dimensions of work situations.
Daniel Faita tilføjer, at arbejdet på gulvet først og fremmest indebærer, at aktører hele tiden skal overvinde forhindringer for deres aktioner.
'Work is, in the first instance, about the people who have to find a way of dealing with the constraints to which they are sub­ject.
Dernæst går det ud på, at et kollektiv finder løsninger på de givne problemer ved at trække på nuværende og tidligere forbindelser, udvise forståelse og anvende normer og uskrevne regler.
Subsequently, it concerns a collec­tive, which sets out to devise solutions to whatever problems have been encoun­tered, and which brings in the various aspects of its own past and present expe­rience, the relations, the contrived solu­tions, the norms and the tacit rules', says Daniel Faita.
Vi ser først på det faktiske arbejde og søger sporet af de modsigelser, der følger af iværksættelsen af det foreskrevne arbejde (og ikke omvendt).
The first things we look for in the real work context are the contradic­tions born of the way people go about the work they have to do (and not vice versa).
Det tjener ikke noget formål at tage arbejdets parti, hvis man ikke kan tale om arbejdet; det skal pålægges at give ordet frit om arbejdet og på selve arbejdspladsen.
Viewing the situation from the standpoint of the work itself is pointless unless the work is allowed to "express itself"'. In other words, people must be free to talk about their work from within the work
De under søgelser, der er offentliggjort, f.eks. om byggepladser, fremstillingsindustrien eller servicesektoren, viser den interesse, der ligger i tiltaget APST.
The various studies, as in the building industry, the process industries or ser­vices, confirm the validity of the APST approach.
APST's historie er historien om en videnskabelig bevægelse for kollektiv forskning i kendskab til arbejde: giver sig udtryk i en evne til at indrette sig efter andre, forvalte og forudse risici og begrænsninger på grundlag af tekniske færdigheder og erfaringer, beslutningstagning, selvstændighed og en vis polyvalens alt efter de enkelte virksomhe der. Faglige færdigheder, som imidlertid har en tendens til at sygne hen, fordi de nuværende produktionsmetoder gør dem mindre efterspurgte.
of individual and collective competence expressed in the ability to organize one­self to fake account of what others are doing, managing and anticipating haz­ards and constraints on the basis of tech­nical expertise and experience, decision­making, independence and multiple skilling to meet the firm's needs.
Arbejdspladser, mobile »fabrikker«
Work sites as 'mobile factories'
I henhold til Daniel Faita er det eneste middel til at forstå arbejdet på gulvet en dialog mellem arbejdstager, som sam talepartner og dernæst forskningsmedarbejder på den ene side, og dem, som forsøger at klarlægge grundene til ved kommendes aktivitet og de måder, den udfoldes på, på den anden side.
Basically, APST is a scientific movement devoted to collective research and intent on understanding what makes work tick: 'Work can only be properly understood as part of a dialogue between the worker himself (acting initially as an interlocutor and subsequently as a coproducer in the research effort) and those who are intent on understanding why and how he goes about his work', as Daniel Faita has put it.
En analyse af det konkrete arbejde på arbejdspladsen viser, at grundlaget for produktivitet ikke kun ligger i en forbedring af teknikker og arbejdets tilrettelæggelse, men at arbejdstagernes erfaringer på arbejdspladsen og samarbejdsmetoderne også er vigtige og ofte oversete kilder til produktivitet og effektivitet. tivitet.
Analysis of the way the work is done on site shows that productivity increases can be achieved not just by way of improved techniques and ways of orga­nizing the work, but that the experience of site workers and forms of cooperation are also significant and often neglected sources of productivity and efficiency.
For at forstå spørgsmål, som f.eks. sikkerhed i forbindelse med et industrianlæg, er det nødvendigt at få forklaret,
If we are trying to understand, say, the safety aspects of an industrial installation, we must first of all be aware of how the risk manifests itself, how it is perceived and how it affects the way operators do
') APST-forskningscentret blev oprettet i 1985 og udgør i øjeblikket en del af en forskningsenhed, der er knyttet til CNRS.
1 The APST research centre was set up in 1985 and
Under forhold, hvor man tilsigter at nedsætte udgifterne og forkorte fristerne, forudsætter arbejdet mere end hidtil en individuel og kollektiv færdighed, som
Pierre Trinquet, who works for a construction firm, says, 'How can we understand and analyse accidents at work without taking an interest in the conditions in which work goes on, without taking account of the complex interactions between all the sys- currently forms part of a research unit attached to the CNRS.
Det drejer sig om forskelle, som ofte betyder, at reglerne enten kun anvendes i begrænset omfang eller forkert.
Against a background of moves to cut costs and shorten deadlines, work presup­poses - more now than it used to - a level
Udviklingen i fremstillingsindu­strien fastlagde dem.
tem elements (i.e. the elements that go to make up a firm)?'
Derefter deltog værkfø reren.
Changes in the process industries would draw up instructions on its own, subsequently bringing in the foremen.
Nu om dage fastlægges de ikke sjældent i kontrolrummet, hvor operatø rerne er til stede.
Nowadays, it is not uncommon for instructions to be drafted in the control room in the presence of the operators.
Direktøren for virksomheden Pechiney i Gardanne konkluderer: »På trods af de økonomiske vanskeligheder har vi besluttet at ansætte halvtreds medarbejdere« (i løbet af et år).
The director of the Pechiney works in Gardanne says: 'Despite all the economic difficulties, we have decided to take on 50 people (in one year).'
Det er et af resultaterne af ASPT's igangværende analyse. »På min virksomhed kan der gøres så mange fremskridt, at det er nødvendigt med mere kompetence.
This is one out­come of the analysis currently being con­ducted for the APST. 'In my factory, we have so much ground still to cover that we need more skills.
Så for os er mennesket et middel til fremskridt og ikke en udgiftsfaktor.«
As far as we are con­cerned, then, man is a factor of progress and not a cost factor'.
René Montredon, arbejdstager i en stor kemikoncern, omtalte en undersøgelse, der blev foretaget sammen med APST: Inden for fremstillingsindustrien danner den menneskelige aktivitet grundlaget, selvom den suppleres med edb.
René Montredon, who works for a big chemicals company, says of a study con­ducted jointly with APST: 'In the process industries, control activities are human activities, though they may be computerassisted.
Udviklingen i operatørernes rolle er nu mere tilfredsstillende, men arbejdsbyrden øges; større spændinger, mere speciali serede produkter, mere kompliceret pro ces, kendskab til automatik, usikkerhed i forhold til sikkerhed ....
Although the operator's role is being upgraded, the workload is increas­ing too, with more tension, more exacting product specifications, greater process complexity, an increased need for auto­matic systems knowhow, concerns about safety, etc.'
Denne viden og disse krav kan operatørerne kun tage til sig ved at »bearbejde« dem i et sprog, som svarer til det faktiske arbejde.
Such knowhow and con­straints can only be assimilated by the operators through a process of 'rework­ing' in the language of the activity prop­er.
Den videnskabelige praksis, APST anvender, indebærer, at der ikke længere iværksættes forskning, uden at forskere og aktører på gulvet samtidig »konfronteres løbende«. Der er hverken tale om at opmuntre dem, der giver os informationer om deres aktiviteter, eller om at give den udtryksfrihed tilbage, som har været ignoreret i årtier af forskning med adskil lelse af teori og praksis.
APST practice is not to undertake any knowledge-based research until arrange­ments have been made for ongoing con­tact between researchers and the people at the workplace: 'It is intended neither as an intellectual stimulus for people who tell us about their work; nor is it the restitution of the right to be heard following decades of research practice which effectively drove a wedge between design and exe­cution.
Det drejer sig der imod om en vilje til ikke at se bort fra, hvad der egentlig giver kendskab til arbej det på gulvet, som således »rekonstrueres flerstemmigt«.
What it is is an implied and sys­tematic determination to cease neglecting what is effectively the driving-force behind our knowledge of "the polyphonic redesign of work"'.
Kontakten mellem forskel lige områder i en bestemt situation bevir ker, at de to parter, arbejdstagere og forskere, ændrer sig for at få et kendskab til arbejdet, som kun denne gensidige ændring muliggør.
The contact between various approaches in a given situation means that the two interlocutors - workers and researchers - will alter their percep­tion of things to produce an awareness of the work which can only arise from such reciprocal change.
På hospitalet i Aix-en-Provence var en af forskerne også beskæftiget i sundhedssektoren.
In the Aix-en-Provence hospital, one of the people involved in the research work was a health professional.
Da ved kommende vendte tilbage til hopitalet, opdagede hun hurtigt, at personalet i den undersøgte afdeling fortsatte med at udveksle synspunkter om indeholdet i deres arbejde, om meningen hermed og om tilrettelæggelsen.
Once back in the hospital, she quickly realized that people in the department involved in the research continued to dis­cuss the content, point and organization of their work: 'What is changing is the way individuals perceive things, rather
Den omtalte »bearbejdning« sker således ved, at der gøres notater i en »lille lommebog«, et redskab, som samtlige operatører udstyres med. Bogen indehol der dele af skemaer over enheder, kreds løb, forskrifter, notater om foranstalt ninger i forskellige situationer, formler til beregning ...
Thus, the keeping of a notebook, an essential item for all operators, is symbol­ic of this reworking aspect. In it, the oper­ator notes partial unit schemes, circuits, regulations, jottings on successful responses to a variety of situations, calcu­lations, etc.
Hvis man afskaffer bogen, vil man ikke kunne videreføre virksomhe den i henhold til René Montredon.
'If we got rid of it, we could close the factory down', notes René Montredon.
Som noget andet er der nu i højere grad forbindelse mellem kategorier, som tidligere var skarpt afgrænsede.
Another development is for closer relations between categories of employees who used to be far more remote from one another.
Det sker f.eks. i forbindelse med de daglige opgaver, hvor chefen for 15 år siden selv
To take an example: 15 years ago, management
»'Det eneste middel til at forstå arbejdet på gulvet er en dialog mellem arbejdstager som sam talepartner og dernæst forskningsmedarbejder pá den ene side og dem, som forsøger at klar lægge grundene til vedkommendes aktivitet, på den anden side.«
'Work has to be seen in terms of a dialogue between the worker (acting initially as an inter­locutor, and subsequently as a coproducer of the research effort), and those whose aim it is understand the purpose of his work.'
TRE LOVE OM SIKKERHED OG SUNDHED PA ARBEJDSPLADSEN
Three important laws on safety and health at work have just been enacted in the Grand Duchy of Luxembourg:
Der er netop blevet vedtaget tre vigtige love om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i Storhertugdømmet Luxembourg:
(ii) The Law of 8 June 1994 on the introduction of measures to encourage
1 ) lov af 7.6.1994 om arbejdstageres sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen ad 2) For så vidt angår sikkerhed og sundhed i den offentlige administration og kontorer under staten, offentlige organer og skoler, har den lovgivende myndighed besluttet sig til at behandle denne sektor adskilt fra den private sektor.
The reason for this was in order to continue to develop existing structures separately in accordance with the special features of the public and private sectors.
2) lov af 8.6.1994 om gennemførelse af foranstaltninger til fremme af forbedring af sikkerhed og sundhed i offentlig administration, på arbejdspladser under staten og andre offentlige kontorer samt i skoler
improvements in safety and health in government departments, public services, public establishments and schools.
3) lov af 17.6.1994 om sundhedstjenester på arbejdspladsen.
(iii)The Law of 17 June 1994 on occupational health services.
Motivet har været at fortsætte udviklin­gen af de eksisterende strukturer separat i overensstemmelse med de to sektorers forskellige egenskaber.
Since 1988 there had in fact already been a law on safety and health in gov­ernment departments, public services, public establishments and schools.
Disse tre love er en omsættelse i natio­nal ret af rammedirektiv 89/391/EØF om iværksættelse af foranstaltninger med sigte på at fremme forbedringen af arbejds­tageres sikkerhed og sundhed på arbejds­pladsen.
These three laws transpose into nation­al law framework Directive 89/391/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
Der fandtes således allerede fra 1988 en lov om sikkerhed og sundhed i den offentlige administration og kontorer under staten, i offentlige organer og i sko­ler.
The amended law concerns mainly the sections on information, training, consul­tation and participation of workers.
Den gældende lov imødekommer allerede i høj grad målene i rammedirek­tiv 89/391/EØF.
The other reasons that prompted the legislator to amend the law include the following (extract from the opinion of the
­ Endelig skal arbejdsgiveren over for vikarbureauet bl.a. præcisere, hvilke erhvervsmæssige kvalifikationer der kræves, og arbejdsgiveren skal desuden give vikarbureauet en beskrivelse af den stilling, der skal besættes, hvorefter vikar­bureauet skal bringe alle disse elementer til de berørte arbejdstageres kendskab.
Although the Council Directive applies to all sectors of activity, whether private or public, the legislator has enacted two different laws, one applying to industrial, agricultural and commercial activities and the other to administrative and edu­cational activities.
> 'Æ ­ Arbejdsgiveren skal organisere eller tilslutte sig en sundhedstjeneste på arbejdspladsen.
The employer has also to provide ade­quate and appropriate training for work­ers taken on under a provision of labour contract and to inform them about the risks they are likely to face.
­ De udpegede arbejdstagere og/eller sikkerhedstjenester skal i det omfang, det er nødvendigt for at gennemføre en hen­sigtsmæssig beskyttelse, informeres om, hvilket arbejde der udføres af arbejds­tagere ansat gennem en kontrakt om udlån af arbejdskraft.
Designated workers and/or the safety services must be informed about the post­ing of workers taken on under a provi­sion of labour contract to the extent nec­essary to enable them to carry out their protective activities properly.
tagernes sundhed. Den finder anvendelse på alle arbejdsgivere, og organisationen i virksomhederne kan ske efter følgende ret ningslinjer:
Legislate ing with the philosophy and principles advocated by the framework Directive.