natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om den nedgang i produktionsstigningen, der har gjort sig gældende siden 1974, i en række tilfælde har været mindre udtalt i landbrugsdominerede regioner end i regioner præget af store gamle industrier, finder man stadig det laveste brutto»natio­nakprodukt i Fællesskabets nordvestlige og sydøstlige udkanter — i Græken­land, Irland, Nordirland og Mezzogiorno­området i Syditalien.
The slowdown in the rate of growth in production since 1974 has often been less marked in predominantly rural areas than in those with a high level of urbanization, particularly the older industrialized regions. Nonetheless, the lowest levels of per capital GDP are still to be found in Greece, Ireland, Northern Ireland and the Mezzogiorno region of Italy — in other words, on north-western and south-eastern fringes of the Community.
De regioner, hvor det står bedst til, ligger i Tyskland, Belgien, Danmark, Frankrig og Holland.
Regions in a better position in this respect are located in Germany, Belgium, Denmark, France and the Netherlands.
D Man kan gøre den samme iagttagelse for så vidt angår produktivitetsniveauet målt i brutto»national«produkt pr. beskæftiget, hvilket også fremgår af kort nr. et.
D A similar pattern emerges for labour productivity (GDP per active member of the population), as shown by map 1.
Forskellene i produktivitet er ved en sammenligning inden for Fællesskabet den afgørende faktor for de vidt forskellige produktionsresultater.
The main reason for regional disparities in production at Community level is the difference in labour productivity from one region to another.
De enkelte regioners produktivitet afhænger igen af faktorer som infrastrukturer, produkti­onskapital, arbejdsstyrkens kvalifikationer og det teknologiske stade.
Regional productivity depends on factors such as infrastructure and productive capital endowment, the skill of the labour force and the level of technological development.
Uddyber man analysen, ser man, at vækst i produktiviteten er afhængig af det generelle erhvervsøkonomiske klima. Produktiviteten afhænger kun delvis af hvilke erhvervsgrene, der er tale om, selv om sammensætningen kan være meget forskellig fra region til region, og selv om der er betydelig forskel på produktivi­teten i de enkelte erhvervsgrene.
A more detailed analysis reveals that growth in productivity is linked most closely to the overall economic climate and depends only partly on the sectoral production mix, despite the fact that this mix differs considerably from region to region and productivity varies widely from one economic sector to another.
De regionale skævheder og arbejdsmarkedet
Regional imbalances and the labour market
For Fællesskabet som helhed er ledigheden steget fra 2,5 pet. i 1973 til 11 pet. i 1983 svarende til næsten 13 mio mennesker.
Unemployment in the Community as a whole rose from 2.5% in 1973 to nearly 11% in 1983; nearly 13 million people are now jobless.
Denne betydelige stigning har medført yderligere forskelle i ledigheden mellem de enkelte regioner.
This sharp increase in overall unemployment has gone hand in hand with an exacerbation of regional disparities in unemployment.
Hvis man sammenligner de mest velstående regioner og de 10 svageste, ser man, at der er 5,0 pet. ledighed i de første og 20 pet. i de sidste.
Again, a comparison of the 10 strongest and the 10 weakest regions reveals marked differences in unemployment rates which range from 5% to 20%.
Ledigheden for kvinder og unge er som bekendt særlig alvorlig, og også dette træk er forstærket i de svageste regioner.
Unemployment amongst women and young people is higher and also varies considerably from one region to another.
I) Kommissionen for De europæiske Fællesskaber: Europas regioner. Den anden periodiske beretning om den sociale og økonomiske udvikling i Fællesskabets regioner (dokument COM 84/40).
Commission of the European Communities: The Regions of Europe: Second periodic report on the social and economic situation and development of the regions of the Community (document COM(84)40).
Den strukturelle arbejdsløshed i pet. af Fællesskabets gennemsnit (EUR 9).
Relative level of rates of structural unemployment
Gennemsnitstal for ledighedsprocenten i 1977, 1978 og 1981.
Average of unemployment index, 1977, 1979 and 1981 -
Det er almindeligvis regioner med et lavt produktionsniveau, der er vanskeligst stillet med hensyn til arbejdsløshed, selv om man i dag også kan finde stor ledighed i de centrale og højtindustrialiserede regioner med højt produktionsni­veau. (Se kort to).
Although regions where production levels are weak are generally experiencing the greatest difficulties in this respect, unemployment is now high in more central and industrialized regions or in regions with strong production levels (see map 2).
Stigningen i arbejdsløsheden har i de enkelte regioner haft forskellige årsager:
Several factors have contributed to this growth in unemployment:
Π I visse regioner er arbejdsstyrken vokset særdeles hurtigt som følge af tre faktorer: et betydeligt antal unge, flere kvinder på arbejdsmarkedet og et fald i afvandringen.
Π In some regions, the working population has grown very quickly as a result of a combination of three factors: a large young population, an increase in the number of women on the labour market and shifts in population movements.
Som følge af situationen på arbejdsmarkedet, er indvandringen til de centrale regioner faldet og i visse tilfælde helt gået i stå.
With the labour market being in the state it is, movement towards the central regions has slowed or even stopped altogether.
Derfor er situationen forværret i de fleste af de traditionelle afvandringsregioner i Italien, Irland, Grækenland og Vestfrankrig.
This means that the situation has worsened in regions of Italy, Ireland, Greece and western France from which there is traditionally a high level of migration.
D I andre regioner har den væsentligste årsag til den øgede ledighed været et generelt fald i antallet af arbejdspladser i industrien, som navnlig har været betydeligt, hvor det er blevet forstærket af omstrukturering af industrier i særlige vanskeligheder som stålindustrien og tekstilindustrien.
D In other regions, the main reason for the rise in unemployment is a serious deterioration in industrial employment, a situation which is made more acute by the effects of restructuring measures in sectors in particular difficulties such as steel and textiles.
Det er bl.a. tilfældet i dele af Storbritannien, Belgien og det nordlige og østlige Frankrig.
This is the case in certain regions of the United Kingdom, northern and eastern France and Belgium, for instance.
Udsigterne for den videre udvikling af beskæftigelsesmulighederne i resten af 1980­erne, er ikke lyse. Der er al mulig udsigt til, at de regionale skævheder vil forværres som følge af befolkningsudviklingen i de enkelte regioner.
Future prospects for labour markets in the 1980s suggest that the gap between the various regions will widen, largely because population pressure varies consider­ably from one region to another.
Man regner derfor med stadig flere arbejdssøgende i visse lande og visse regioner: Irland, Holland, Grækenland, Nordfrankrig, Østfrankrig og Syditalien.
Indeed, the supply of labour in certain countries and regions (Ireland, the Netherlands, Greece, northern and eastern France and southern Italy) will continue to rise in the 1980s.
Fællesskabets regionalproblemer kortlagt
The map of Community regional problems
De regionale skævheder hvad angår produktion og beskæftigelse er afgørende for udformingen af regionalpolitikken og i forbindelse med bestræbelserne for at skabe større erhvervsøkonomisk balance mellem Fællesskabets medlemslande.
Regional disparities in production and employment are most striking when seen in the context of regional policy and efforts to achieve greater economic convergence between the Community Member States.
Kombinerer man de statistiske kendsgerninger vedrørende de regionale skævheder og de erhvervsøkonomiske forskelle i et slags samlet indeks, ser man værdien af den regionalpolitiske indsats (kort tre) og kan udnytte dette til at fastslå, hvilke geografiske områder, der skal have prioritet med hensyn til EF's regionalstøtte.
An integrated index combining statisti­cal data on both production and employment gives a clear indication of the relative intensity of regional problems at Community level (see map 3) and helps in the identification of regions to which priority should be given for assistance under Community regional policy.
Dette indeks udarbejdes på grundlag af data fra flere år, så det er muligt at se bort fra de øjeblikkelige svingninger og dermed finde frem til de strukturelle faktorer.
Statistical data collected over several years are used to compile the index so that it takes better account of structural factors and eliminates short-term fluctuations.
De regioner, hvor vanskelighederne er størst, ligger, som det fremgår af kortet, almindeligvis i Fællesskabets udkant: Irland, Nordirland, Mezzogiorno, Korsika, de fleste græske regioner og de franske oversøiske departementer.
Regions in which problems are the most serious (the last group on the map) are often situated on the periphery of the Community (Ireland, Northern Ireland, Mezzogiorno,· Corsica, most of the Greek regions and the French Overseas Departments).
Hertil kommer regioner i det vestlige og nordlige Storbritannien, i Italiens midte og i Belgien.
Regions in the north and west of Great Britain, the centre of Italy and in Belgium are also in difficulties.
Alt i alt rummer disse regioner mere end 50 mio indbyggere eller næsten en femtedel af Fællesskabets samlede befolkning.
Taken together, these regions have a population of over 50 million — nearly a fifth of the Community's total popula­tion.
Sammenfattende indeks for de regionale problemers omfang i pet. af Fællesskabets gennemsnit (EUR 9) Baseret pã gennemsnit for 1977,1978 ag 1981 af bruttonationalprodukt og arbejdsløshedsprocent.
Based on the gross domestic product and average unemployment in 1977, 1979 and 1981 (EUR 9=100)
De græske regioner, Grenland og de franske oversaiske departementer er med på kortet selv om indeks for omfanget af de regionale problemer ikke er beregnet.
The Greek regions, Greenland and the French Overseas Departments figure in the map although they were not included in the integrated index.
gennemsnit (næstsidste gruppe på kortet).
the Community average (last but one group on the map).
Disse regioner tilsammen rummer ca. 30 mio mennesker eller mere end 10 pet. af Fællesskabets samlede indbyggertal.
The combined popula­tion of these regions is about 30 million, over 10% of the Community's total population.
Erhvervenes udvikling og de regionale skævheder
Regional disparities and sectoral developments
Π Landbrugserhvervet har i Fællesskabet som helhed tabt 2,4 mio arbejdspladser mellem 1973 og 1982, men der er inden for denne sektor enorme forskelle fra region til region — såvel for så vidt angår produktivitet, som hvad angår støtte fra Fællesskabets landbrugspolitik.
Π A total of 2.4 million jobs were lost in the Community's agricultural sector between 1973 and 1982.
Man må imidlertid lægge mærke til, at disse forskelle i et vist omfang er mindsket gennem de seneste år.
There are major differences from one region to another in terms of both productivity and assistance provided under the common agricultural policy, although these disparities have lessened to some degree in recent years.
For det første har visse svage regioner — især i Italien og det sydlige og sydvestlige Frankrig — haft en hurtigere produktivitetsstigning end EF's gennemsnit, mens andre regioner i Nordfrankrig og Tyskland, der i forvejen havde en høj produktivitet, har haft en mindre kraftig stigning.
On the one hand, certain weak regions, notably Italy and west and south-western France, have registered a higher rate of growth than the Community average, while regions with higher productivity, such as those in northern France and Germany, have experienced a more sluggish rate of growth.
For det andet har Fællesskabets markeds­ordninger for især frugt og grønsager haft en udjævnende effekt for middel­havsregionerne.
On the other hand, the strengthening of Community measures on the organization of certain agricultural markets (particularly for fruit and vegetables and wine) have helped restore a certain balance in the Mediter­ranean regions.
Π Industrierhvervene har mellem 1973 og 1982 mistet ialt 5,8 mio arbejdsplad­ser.
D Between 1973 and 1982, 5.8 million jobs were lost in the Community's industrial sector.
I tekstil­ og beklædningsindustrien er faldet i beskæftigelsen sket stadigt hurtigere gennem de sidste 30 år.
Unemployment in the textiles and clothing industries has risen fast over the past 30 years.
Skønt denne industri i geografisk henseende er ganske godt spredt, er faldet i beskæftigelsen vidt forskellig fra region til region, idet faldet har været relativt svagere i de perifere regioner end i andre.
Although these industries are relatively well spread out throughout the Community, employment patterns vary according to region, with the number of jobs lost relatively smaller in the outlying regions than in the others.
For så vidt angår stålindustrien, hvor faldet i beskæftigelsen har været stadig hurtigere siden 1975, har de — almindeligvis centraltbeliggende — regioner med traditionelle industrivirksomheder haft de alvorligste tab.
In the steel industry, where there has been a sharp upturn in unemployment since 1975, the industrial regions, often centrally-located and with a long-standing industrial tradition, have suffered the greatest job losses.
Beskæftigelsen har derimod været nogenlunde stabil i regioner, hvor der først for nylig er oprettet stålindustrier, og hvor virksomhederne følgelig er mere moderne.
On the other hand, employment has remained more or less stable in regions where the steel industry is a relative newcomer and steelworks are more modern.
I skibsbyg­ningsindustrien er beskæftigelsen fortsat faldet og i en stadig hurtigere takt siden 1960­erne.
Finally, employment in shipbuilding has been in particularly marked decline since the 1960s.
D Afmatningen til trods har servicesektoren fortsat øget beskæftigelsen — mellem 1973 og 1982 med 7,8 mio mennesker.
Π Although it has fallen off to a certain extent, growth in employment in the tertiary or services sector translated into the creation of 7.8 million jobs between 1973 and 1982.
Som følge af denne stigning og det samtidige fald i beskæftigelsen i landbruget og industrien findes i dag 50 pet. af samtlige arbejdspladser i Fællesskabet i servicesektoren.
This, combined with the loss of jobs in industry and agriculture, has resulted in a strong increase in the services sector's share of employment and it now accounts for over 50% of all jobs in the Community.
Beskæftigelsesfrem­gangen i servicesektoren har været kraftigst i de mere perifere regioner i EF, men alligevel er antallet af arbejdspladser i de perifere regioner fortsat væsent­ligt lavere end i de centrale regioner.
This sector· has made the greatest inroads in the peripheral regions of the Community, although the share of services in the total number of jobs is still considerably lower in these regions than in the central regions of the Com lnity.
Andre grunde til de regionale skævheder
Other factors contributing to regional disparity
Selv om denne faktor ikke i sig selv kan forklare de regionale skævheder, kan man konstatere en sam­menhæng mellem befolkningstætheden og såvel produktiviteten som indtjenin­gen.
Π Population density varies widely from one region to another.
Hertil må føjes, at en kraftig befolkningstæthed kan medføre sammen­klumpning med en høj social pris til følge.
While a quarter of the Community's territory is occupied by only 5% of the population, 20% of
Π Befolkningens bevægelser og boligstrukturen viser gennem det sidste ti­år et dobbelt udviklingsbillede: I Italien, Irland og i Grækenland har landzonerne fortsat haft en delvis afvandring til de store og mellemstore byer; vanskelighe­derne ved at opretholde et minimum af offentlig service i såvel de egentlige landområder som i byområderne i vanskeligt stillede regioner er blevet større.
Π There has been a twin trend in population movements and the structure of settlements over the last 10 years. In Italy, Ireland and Greece, the rural exodus has continued, leading to an increase in the populations of towns and large conurbations, a trend which has accentuated the problems that the maintenance of a minimum level of public services in rural areas and high population density in urban areas cause in the least developed regions of the Community.
I de andre medlemslande har man i de store by­koncentrationer set folk flygte fra centrene til forstæder, mindre byer og landområderne.
In the other Member States, on the other hand, there has been a shift in the population away from the large conurbations towards the suburbs, towns and especially rural areas.
Dette har medført en nedgang i befolkningstallet i hjertet af de store byer, betydelige socialøkonomi­ske problemer og for store udgifter til offentlig service.
This has led to a decline in inner city populations and a worsening of the socio­economic situation and, as a corol­lary, a disproportionate increase in the cost of public services.
D Der er en forholdsvis klar sammenhæng mellem de forskellige tegn på er­hvervsøkonomisk udvikling og regionernes infrastrukturer — især vedrørende transport og energi.
Π There is a close connection between the regions' level of economic development and their infrastructures, particularly for transport and energy.
Også på dette område er der betydelige skævheder inden for Fællesskabet, selv om infrastrukturerne i visse lande er mere ligeligt fordelt.
Here, too, regional disparities within the Community are marked, even though some countries' infrastructures are more evenly distributed throughout the regions than in others.
Generelt kan man sige, at de centrale byområder er bedre forsynet end de perifere landområder.
Generally speaking, the urbanized central regions are better endowed in infrastructures than the outlying rural regions.
Dette er dog mindre udpræget, for så vidt angår de samfundsmæssige og kulturelle infrastrukturer, idet disse ikke i samme grad er afhængige af udviklingstrinet.
These disparities are less marked, however, as far as social and cultural infrastructures are con­cerned, since they are less closely related to the level of development.
I øvrigt udnyttes infrastrukturerne i de svage regioner i mange tilfælde forholdsvis mindre, hvilket naturligvis har sin forkla­ring i, at disse regioner uanset det svage befolkningstal nødvendigvis må have et vist minimum af infrastrukturer og en vis kompensation for de naturlige ulemper, hvis det skal være muligt at tiltrække investeringer.
Infra­structures in the weaker regions are often used less intensively because, even though they tend to have smaller populations, they need a minimum level of infrastructure to compensate for their natural disadvantages so that they can attract productive investment.
Π Regionerne i udkanten af Fællesskabet er almindeligvis ringe placeret ved sammenligning af de økonomiske og sociale forhold.
□ The outlying regions often appear to be in a less favourable economic and social position than the central regions.
Den perifere placering kan udtrykkes ved at angive, hvor let — eller hvor svært — det er at få adgang til de store erhvervscentre — som trekanten Stuttgart­Hamburg­Lille, Paris­området og Sydøstengland.
The degree to which regions are peripheral is determined by their accessibility to the Community's centres of economic activity — the Stuttgart­Hamburg­Lille triangle — or to regions such as the Ue­de­France or south­east England.
De perifere regioner karakteriseres af en række bestemte forhold: et dominerende landbrug, en svag industri karakteriseret af få forarbejdningsindustrier og mange traditionelle industrier, der kræver bety­delig arbejdskraft, og som følgelig er meget udsat for den internationale konkurrence.
The peripheral regions have a number of features in common such as an important agricultural sector and weak industry (especially manufacturing), and their tendency to specialize in labour­intensive industries which are therefore particularly vulnerable to inter­national competition.
Π Grænseregionerne (ved Fællesskabets indre grænser) mærker hurtigere og kraftigere end andre egne de vanskeligheder, som følger af, at det fælles marked endnu ikke fuldt ud er etableret: for eksempel føler man her hurtigere og voldsommere valutakursændringer, forskellene i de enkelte landes lovgivning inden for f.eks. social tryghed og miljø, utilstrækkelig koordinering af infra­strukturprogrammer og forskelle i medlemslandenes regionalpolitik.
Π Frontier regions within the Community arc affected more directly and more strongly than others by the difficulties arising from the failure to establish a fully­fledged international European market.
Π Indførelsen af den nye datateknologi er i betydeligt omfang afgørende for udvikling i den regionale beskæftigelse i servicesektoren.
Such difficulties include changes in exchange rates, disparate national legislation on social or environmental protection, and problems coordinating infrastructure planning and State aid for the regions.
Π Portugals og Spaniens indtræden i Fællesskabet vil for regioner i det nuværen­de Fællesskab på det industrielle område have såvel positive som negative virkninger — alt efter hvilke industrier, der er tale om. Disse tendenser vil stort set opveje hinanden, og man regner ikke med, at hverken positive eller negative virkninger vil præge enkelte regioner i væsentligt omfang.
D The enlargement of the Community to include Spain and Portugal will have both positive and negative effects on industrial employment in the regions (depending on the sectors concerned), but these effects should tend to offset each other overall and are unlikely to be concentrated regionally to any great extent.
På landbrugsområ­det vil der derimod være betydelige forskelle i virkningerne for de enkelte regioner i det nuværende Fællesskab, og disse forskelle vil være til ugunst for middelhavsregionerne.
In the agricultural sector, however, regional disparities will appear to the detriment of the Mediterranean regions.
Mens de nordlige landes landbrugsvarer vil få øgede afsætningsmuligheder, vil konkurrencen blive kraftigere for de produkter, der fremstilles i middelhavsregionerne.
While enlargement should provide more outlets for the so­called 'northern' agricultural products, there will be greater competitive pressure on specifically Mediterranean products.
Fællesskabet har derfor forberedt en række foranstaltninger, som skal fremme modernisering af middelhavsregionerne og gøre det lettere for dem at tilpasse sig den nye konkurrence.
The Com­munity has therefore worked out a series of measures aimed at modernizing production in these regions and helping them adapt to the new competitive situation.
Π De regionale skævheder bliver væsentligt større i det udvidede Fællesskab.
Π Regional disparities will be much more marked in the enlarged Community.
Den erhvervsøkonomiske aktivitet i Portugal og Spanien er væsentligt lavere end gennemsnittet for det nuværende Fællesskabs, ledigheden er større, og det samme gælder befolkningspresset.
Spain and Portugal's economic performances are much weaker than the Community average, unemployment in both is higher and each of them is subject to population pressure.
De to lande karakteriseres begge af, at en endnu større andel af befolkningen er beskæftiget i landbruget, og af, at udviklingsgraden inden for landet er meget forskellig.
Both applicant countres are characterized by the vary large share of agricultural jobs in total employment and highly dissimilar levels of internal development.
Således vil de regioner, hvor brutto»national«produktet ligger under 30 pet. af Fællesskabets gennem­snit (se kort fire), efter udvidelsen rumme dobbelt så mange mennesker, som de gør i det nuværende Fællesskab.
Thus, the populations of regions considered the least developed, i.e. those where the per capita GDP is less than 30% of the Community average (see map 4) will be twice as high in the Community of Twelve than it is in the Community of Ten.