natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvor stor tilbøjeligheden er til at nævne disse to emner afhænger i vid udstræk­ning af de samme sociopolitiske variabler, nemlig uddannelsesniveau, materia­listisk tilbøjelighed, indeks for kognitiv mobilisering og politisk placering (1): Jo højere ens uddannelses- og indkomstniveau er, i jo højere grad er der en tilbøjelighed til opinionslederskab og postmaterialisme, i jo højere grad pla­cerer man sig til venstre i politisk henseende, og i jo højere grad er der en tendens til, at man tillægger menneskerettighederne og kampen mod racismen stor betydning.
The inclination to mention these two causes is to a large extent determined by the same socio-political variables, i.e. educational level, an inclination towards materialism, the leadership indicator, and political attitudes1: the higher one's educational level and income, the more one is inclined to leadership and post-material 1 sm, and the more one tends to have left wing leanings and attach importance to human rights and the fight against racism.
Svarpersonernes køn synes ikke at have nogen synderlig betydning, men det viser sig, at svarpersoner over 40 år mindre hyppigt tillægger kampen mod racismen nogen større betydning.
Whereas sex does not seem to be a significant factor, age does play a part in as much as interest in the fight against racism tails off beyond the age of 40.
Betydningen af disse variabler varierer, alt efter hvilket EF-land der er tale om.
The effects of these variables tend to be more or less marked depending on which Member State one is talking about.
Det skal bemærkes, at der er en væsent­lig større forskel mellem de unge og de lidt ældre i Belgien, Tyskland og Luxem­bourg i spørgsmålest om kampen mod racismen.
It should be noted that in terms of the fight against racism the gap between the young and the not so young is much greater in Belgium, Germany and Luxembourg.
I Frankrig og Grækenland er der en meget stor sammenhæng mellem at have fulgt en højere uddannelse og at nævne menneskerettighederne, henholdsvis 80% og 74%.
In France and Greece there is a clear correlation between having been to university and mentioning human rights as a major cause (80% and 74%, respectively).
(1) Det forklares i bilag 2, hvorledes disse variabler er udarbejdet,
1 More details about these variables are given in the Annex.
TABEL I DE EMNER, DER ER MENINGSFYLDTE NOK
TABLE 1 WORTHWHILE GREAT CAUSES
Menneskeret­tighederne
Human rights
15-24 år 25-39 år 40-54 år 55 år og derover
40-54 55 and over
Lavt Middel
LOW Medium Advanced
"De vigtigste og de mindst vigtige problemer"
"The ninni; m\ Ifflfitf important proì > 1fmR 1a ywr country"
Spørgsmål: Hvilke af problemerne på denne liste er efter Deres mening de vig­tigste aktuelle problemer?
Question: In your opinion, which of the problems that seem to face us nowadays is the most important?
Og hvilke er de mindst vigtige?
And which of these is the least important?
Det viser sig, at indvandrerproblemet for europæerne som helhed ikke opfattes som værende at sørste betydning: Det ligger nemlig på næstsidste- eller sidste­pladsen i de fleste af landene.
It appears that, by and large, Europeans do not see immigration as a problem of the first order: in most countries we find it at the bottom of the list or in the last place but one.
Landene i Sydeuropa (Italien, Spanien, Portugal og Grækenland) er kendetegnet ved, at der er en endnu svagere tilbøjelighed til at nævne dette problem.
Southern countries (Italy, Spain, Portugal, Greece) show an inclination to attach even less importance to the problem.
Man kan her se antydningen af en kløft mellem indvandrei— og udvandrerlande.
What we see here is a rough division between immigration and emigration countries.
Hvor stor betydning de tillægges indvandrerproblemet varierer i ubetydelig grad efter alder, køn eller uddannelsesniveau.
The degree of importance attached to the problem of immigration varies little with age, sex or educational level.
Den eneste variable, som er relevant i denne forbindelse er politisk tilhørsforhold. I jo højere grad man placerer sig selv i det politiske spektrum, i jo højere grad tillægger man problemet betydning.
The one variable which does come into play here is politics: the more one considers oneself to be on the right of the political spectrum, the more importance one attaches to the problem.
Ikke desto mindre er den konstaterede effekt af denne variable ikke af særlig stor rækkevidde: Andelen af svarpersoner, der nævner dette problem som det vigtig­ste, stiger med 7 procentpoints fra det yderste venstre til det yderste højre.
The effect of this variable is, however, limited: the proportion of respondents who mention this as being the most Important problem goes up by no more than seven points from extreme left to extreme right.
(1) Tallet for "i alt" er en smule større end 100 på grund af flere svarmuligheder.
1 Total slightly above 100 due to a number of multiple answers.
DE EMNER, DER ER MENINGSFYLDTE NOK TIL AT LØBE EN RISIKO OG OPGIVE ANDRE TING
TABLE II GREAT 'CAUSES Winn TäKING RISKS AND MAKING SACRIFICES FOR
Min religiøse overbevisning Et samlet Europa Kamp mod fattigdom Individets frihed Menneskerettigheder Samfundsomvæ 11 ning/ revoluti on Intet af dette Ved ikke
Sexual equality Protection of wildlife W)rld peace The Struggle against racism Defence of country Religious faith The unification of Europe Fight against poverty Freedom of the individual Human rights The revolution None of these No reply
TABEL III DET MINDST VIGTIGE PROBLEM
TABLE III THE LEAST IMPORTANT PROBLEM IN (COUNTRY)
TABEL IV DET VIGTIGSTE PROBLEM
TABLE IV THE KOST IMPORTANT PROBLBM IN (COUNTRY)
EUROPÆERNE OG BESKYTTELSE AF DE
EUROPEANS AND THE PROTECTION
GRUNDLÆGGENDE
OF BASIC HUMAN RIGHTS
Kampen mod racismen og fremmedhadet indgår generelt som et led i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og respekten for de demokratiske principper, som er en af grundpillerne i den europæiske identitet (1).
The fight against racism and xenophobia is part of the general concern for human rights and democratic principies, both of which are oornerstones of European identity*·.
I vor tid med økonomiske og sociale vanskeligheder er udlændinge og indvandrere imidlertid ofte udsat for stigende intoler nce og fremmedhad, der ikke er skarpt afgrænset, og som især udspringer i bevægelser, som ikke altid omtaler menneskeret­tighederne med stor respektfuldhed.
In this time of economic and social upheaval foreigners and immigrants are often the butt of intolerance and xenophobia, which seems to originate in particular among groups that are not always very respectful of human rights.
Hvis man nærmere vil afgrænse fænomenets omfang og den indflydelse, som denne omtale har i den europæiske opinion, må man skaffe sig nøjagtige oplysninger både om europæernes engagement i de demokratiske værdier og menneskerettighederne og om deres meninger og racistiske og anti-racistiske bevægelser.
To gauge the impact of this phenomenon and the effect of such Ideas on European public opinion we had to obtain specific information, both on the commitment of Europeans to democratic values and human rights, and on their views on racist and antiracist movements.
Vi vil successivt se på deres engagement i de demokratiske værdier, deres præfe­rencer med hensyn til alternativet frihed/lighed og deres meninger om racistiske og anti-racistiske bevægelser.
Wrrepfwre κηή their ocmnitmanï· ï.r > rtpmnoratlovalues values We shall first look at commitment to democratic values, preferences regarding the alternative between freedom and equality, and opinions regarding racist and antiracist movements.
Engagement i de demokratiske værdier
(Commitment to democracy
Spørgsmål: Her er tre meninger om politiske systemer. Hvilken kommer tættest på Deres egen?
Here are three opinions about political systems.
Under visse omstændigheder kunne diktatur være godt .
In certain circumstances a dictatorship could be a good thing
For folk som mig gør det ingen forskel, om vi lever i demokrati eller under diktatur
Whether we live in a democracy or under a dictatorship makes no difference to people like me
Ved ikke I alt
No reply
(1) Se fælleserklæringen om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i Det Europæiske Fællesskab (EFT C 103 af 7.4.1977.
1 See the joint declaration on the protection of human rights in the European Community (OJ No C 103, 7.4.1977).
Otte ud af ti europæere udtaler, at de betingelsesløst slutter op bag demokra­ tiet, en ud af ti vil under visse omstændigheder kunne gå ind for diktatur, og endelig mener en ud af ti, at det politiske system i landet ikke påvirker ved­ kommendes tilværelse.
Eight out of ten Europeans are unconditional supporters of democracy, while one in ten might support an authoritarian solution, and one in ten does not believe that the nature of the political system in his country would affect his life.
Der er variationer i dette svarmønster fra det ene land til de andet, således vælger ni ud af ti personer i Grækenland og Danmark under alle omstændigheder demokratiet.
This breakdown of answers varies from one country to another. Thus, in Greece and Denmark, nine out of every ten people would always choose democracy.
Derimod er der i tre lande mere end en person ud af ti, der mener, at diktaturet kan være en løsning: Det drejer sig om Belgien (11%), Tyskland (11%) og Italien (13%).
In three countries, on the other hand, more than one in ten people questioned believes that dictatorship might be a solution: these are Belgium (11%), Germany (11%) and Italy (13).
Endelig er der i Irland en særlig udbredt opfattelse af, at det politiske sytem kan være ligegyldigt: En ud af fire svarpersoner mener dette.
Finally, Indifference to the type of political system is particularly widespread in Ireland, where it reflects the views of one person out of every four.
Svarpersonernes alder og køn synes at være variabler uden synderlig betydning. Til gengæld er der hos svarpersoner med et højt uddannelsesniveau (og indkomstniveau) og med tilbøjelighed til opinionslederskab og postmaterialisme et langt størie demokratisk engagement.
Although age and sex seem to have little to do with it, high educational levels (and incomes) and an inclination towards leadership and post-materialist attitudes go hand in hand with a strong attachment to democracy.
Et lavt uddannelsesniveau, et lavt indkomstniveau og en begrænset kognitiv mobilisering medfører en tendens til ligegladhed over for det gældende politiske system i landet og til en følelse af at være udenfor.
A low educational level, low income and limited leadership ratings tend to correspond to a certain degree of Indifference regarding the existing political system and a feeling of exclusion.
Antallet af svarpersoner, der kan gå ind for diktatur, varierer en smule alt efter de socio-demografiske variabler.
The willingness to accept totalitarian solutions is to same extent influenced by socio-demographic factors.
To forhold skal især fremhæves: Pa det yderste højre er der langt flere svarpersoner, de kan acceptere et diktatur, medens antallet er betydeligt lavere blandt postmaterialisterne.
Two specific cases should be mentioned: on the extreme right there is more willingness to accept such solutions, whereas the reverse is true for post-materialists.
Det viser sig også, at tilfredsheden med tilværelsen, men især med demokratiet, til dels kan forklare, hvorfor svarpersonerne føler et engagement over for demo­ kratiet :
It also seems that the degree of satisfaction with one's own life - but more particularly with democracy - has some bearing on the commitment to democracy:
Ved ikke
Total
Demokrati det bedste system
Democracy Dictatorship best sometimes system
Tilfredshed med til­værelsen (1)
Level of satisfaction with life1
Ti Ifredshed med demokratiet (1)
Level of satisfaction with democracy1
(1) Se formuleringen af dette spørgsmål i bilag 4.
1 For the wording of this question, see Annex.
I alt heder det stændig­
Makes no difference
Gør ved ingen ikke forskel bedste heder godt
No reply
Køn
Aggregate
Spørgsmål: Hvilke af disse to udsagn kommer tættest på Deres egen mening?
Which of these two statements comes closest to your own opinion?
Jeg mener, at både frihed og lighed er vigtige.
I find that both freedom and equality are important.
Men hvis jeg skulle beslutte mig for en af delene, ville jeg mene, at personlig frihed var det vigtigste, dvs. at alle kan leve i frihed og udvikle sig uhindret
But if I were to make up my mind for one or the other, I would consider personal freedom more important, that is everyone can live in freedom and develop without hindrance.
Både frihed og lighed er vigtige.
Certainly both freedom and equality are important.
Men hvis jeg skulle beslutte mig for en af delene, ville jeg mene, at lighed var det vigtigste, dvs. at ingen er underprivi ligeret og at klasseforskellene ikke er så store
But if I were to make up my mind for one or the other, I would consider equality more important, that is that nobody is underprivileged and that social class differences are not so strong.
Det er bemærkelsesværdigt, at der er fuldstændig ligevægt mellem de svarpersoner, der finder lighed vigtigst, og de svarpersoner, der finder frihed vigtigst, når man ser på Det europæiske Fællesskab som helhed.
What is remarkable is that - Community-wide - the answers in favour of equality are evenly balanced with those in favour of liberty.
Men foretager man en analyse land for land viser der sig at være store forskelle.
Broken down by country, however, considerable variations appear.
Landene kan inddeles i tre kategorier (se diagrammet på følgende side):
We can divide the Member States into three categories (see graph on following page):
- de lande, hvor man foretrækker frihed, Belgien, Danmark, Grækenland, Nederlandene og Storbritannien
- countries with a preference for liberty: Belgium, Denmark, Greece, the Netherlands and the United Kingdom;
- de lande, hvor lighed er i højsædet: Spanien, Italien og Luxembourg
- countries where equality is considered more important: Spain, Italy and Luxembourg;
- de lande, hvor der er lige stor tilslutning til de to værdier: Tyskland, Frankrig, Irland og Portugal.
- countries where the two are considered equally important: Germany, France, Ireland and Portugal.
- svarpersoner med et højt uddannelsesniveau er tilbøjelige til at vælge frihed; det samme gælder for svarpersoner med et højt indkomstniveau
- higher educational levels and levels of income tend to predispose towards liberty;
- svarpersoner, der placerer sig selv til højre i det politiske spektrum, giver især udtryk for et stærkt engagement for frihed.
- people who consider themselves right-wing also seem to be strongly attached to freedom.
FORDELINGEN AF DE EUROPÆISKE LANDE I RELATION TIL SPØRGSMÅLET OM ALTERNATIVET FRIHED/LIGHED
BREAKDOWN BY COUNTRY OF THE PHEFBEHCB FOR EUHER LEBKRTY OR BÇOALEIY
FRIHED
LIBERTY
Denne undersøgelse underbygger derfor Jean Stoetzeis konklusion i "Les Valeurs du temps présent" (1): "Valget mellem frihed og lighed er snævert forbundet med de politiske svar og næsten ikke forbundet med noget andet.
This study would therefore seem to confirm Jean Stoetzel's conclusion in "Les Valeurs du temps présent"1, that the choice between freedom and equality is closely linked to political views, to the exclusion of almost anything else.
Frihed er en af højrefløjens værdier, medens lighed er en af venstrefløjens værdier.
Freedom is cherished by the right, equality by the left.
I alle de vesteuropæiske lande og selv i Japan, ligger alle de, der udtaler, at lighed er vigtigere end frihed, i gennemsnit mere til venstre i det politiske spektrum.
He goes on to say that in all West European countries and in Japan, those who state that equality means more to them than freedom tend to be to the left of centre politically.
De sociologiske eller psykologiske faktorer, som man har vænnet sig til at for­ binde med forskellene i holdninger eller vurderinger, synes ikke her at spille nogen stor rolle eller pege i nogen speciel retning.
The sociological or psychological factors which we normally associate with such differences in attitude or judgment do not seem to play an important role here.
Man må imidlertid gøre en undtagelse med hensyn til socialt niveau og indkomstsituation.
An exception, however, has to be made for social level and level of income.
De mest vel­ stillede foretrækker frihed, de mindre velstillede lighed".
The better-off prefer freedom, the less well-off go for equality.
Derimod er det ikke længere rigtigt at sige, at "der er flere, der går ind for frihed end for lighed i alle de undersøgte kategorier".
On the other hand one can no longer say that freedom is more important than equality for a¿] categories covered by the survey.
VALGET MELLEM FRIHED OG LIGHED
THE CBDICE BETWEEN LIBERTY AND EQUALITY
Ved ikke
Equality
I ALT
Neither
Yderste venstre (1-2) (3-4) (5-6) (7-8) Yderstre højre (9-10)
Extreme left (1-2) (3-4) (5-6) (7-8) Extreme right (9-10)
Spørgsmål: Der er bevægelser og organisationer, der har et særligt syn på spørgs­målet om indvandring.
There are movements and organizations which have a particular point of view about foreign Immigration.
Kan De for hver af de følgende sige mig, om De er helt enig, delvist enig, delvist uenig eller helt uenig?
For each of the following could you tell me if you approve completely, to some extent, or disapprove to some extent or completely?
Tilt EF 12 ikke
Total EC 12
Før der foretages en analyse af spørgsmålene, skal der gøres to bemærkninger om spørgsmålets formulering.
Before we analyse the answers we should make two comments regarding the way in which the question was formulated.
På den ene side er svarenes rækkefølge af sammensat karakter: Det forudsættes, at svarpersonen for at give et sammenhængende svar først er enig og dernæst uenig eller omvendt.
On the one hand a complex scale of answers is used: it presupposes that in order to give a coherent answer the respondent first approves then disapproves, or vice-versa.
Vi skal se, at de to svar, som samme svarperson giver, af og til viser sig at være modsigende.
We shall see that the two answers given by one and the same person can at times seem contradictory.
Det er muligt at dette tildels skyldes denne tekniske fremgangsmåde. Pa den anden side ' an­vises der i spørgsmålet til indvandring, som er et ord med mange associationer.
This may be due to the way questions and answers are structured, but it should also be remembered that the question relates to foreign immigrants, an issue with considerable emotional resonance.
De afgivne svar skal ses på denne baggrund.
The answers given should be seen in that context.
I hvert EF-land og i EF som helhed erklærer en ud af ti sig enig med bevægelserne for facisme eller, for at udtrykket det mere nøjagtigt, disse organisationers indstilling til indvandring, medens otte ud af ti er uenige.
In Europe, and in each Member State, one in ten respondents claims to approve of racist movements, or, to be more precise, of the position of racist organizations with regard to immigration; whereas eight in ten are against.
Et land adskiller sig ved i ringere grad at tilslutte sig bevægelser for racisme: Kun 4% af græ­kerne er mere eller mindre enige med bevægelserne for racisme.
Only one country gives below average support to racist movements, i.e. Greece, where only 4% of respondents are more or less in favour of racist movements.
På den anden side er syv ud af ti europæere enige med bevægelserne mod racisme, medens en ud af fem er uenig.
Moreover, while seven out of ten Europeans approve of antiracist movements, one in five is against such movements.
Diagrammet på følgende side viser, at i jo højere grad man i et givet land er uenig med bevægelserne for racisme, i højere grad er man enig med bevægelserne mod racisme.
The graph on the following page shows that there is correlation for each country between disapproval of racist movements and approval of antiracist movements.
Svarpersonens land viser sig derfor at være en meget vigtig variabel, når man analyserer maningerne om bevægelser for og mod racisme.
The identity of the Member State would therefore appear to be a highly significant variable with regard to opinions on racist and antiracist movements.
Måske skyldes disse varia­tioner mellem landene den særlige politiske og organisationsmæssige opbygning i hvert land (korrelationskoefficient = -0,86).
One might suggest that the variations from one country to another are due to the differences in political and organizational amenities available in each country (correlation coefficient = -0.86).
OG ENIG MED BEVÆGELSER MOD RACISME, FOR HVERT LAND
DISAPPROVAL OF RACIST MOVEMENTS AND APPROVAL OF ANTI-RACIST MOVEMENTS, BY COUNTRY approves antiracist movements i
Med bevægelser mod racisme
racist movements approves racist movements
(1) Indekset er beregnet ved at give tallet 4 til svaret "Helt enig", 3 til "Delvist enig", 2 til "Delvist uenig" og 1 til "Helt uenig". "Ved ikke"-svar er ikke medregnet.
1 Calculated on the basis of a coefficient of 4 having been attributed to the answer "approve completely", 3 to "approve to some extent", 2 to "disapprove to some extent" and 1 to "disapprove completeLy"
Syv ud af ti europæere er således ikke enige med bevægelserne for racisme, men enige med bevægelserne mod racisme.
Seven out of ten Europeans then, disapprove of racist movements and approve of movements against racism.
Med denne typologi kan det påvises, at der findes en kategori europæere, som er uenig med de to typer organisationer (for og mod racisme), dvs. som går mod racisme, men som ikke kan acceptere og støtte handlinger foretaget af organisationer, der bekæmper racismen. Denne kategori er særlig stor i Belgien (22%), i Tyskland (19%), i Frankrig (23%) og i Stor­ britannien (15%).
This typology enables us to identify a category of Europeans who disapprove of either organization (racist or anti-racist), i.e. people who are opposed to racism but who stop short of accepting or supporting the activities of organizations actively opposed to racism.
Den er næsten ikke-eksisterende i Grækenland (0%), Spanien
It is virtually non-existent in Greece (0%), Spain (2%), Italy (4%) and in Portugal (4%).
Analysen viser, at de personer, der er uenige med begge disse bevægelser, ikke adskiller sig klart for resten af befolkningen, især med hensyn til det mere eller mindre håndgribelige begreb foreningsfrihed (1).
1 regards the more or less intangible nature of freedom of association
I øvrigt ser det ud til, at der er en sammenhæng mellem svarpersonernes meninger om disse bevægelser og deres demokratiske engagement.
Also, what people feel about these movements is related to the way they feel about democracy.
VeU ikke
Total
Er enig med bevægelser for racisme - Er enig med bevægelser mod racisme
Approve of racist movements - Approve of antiracist movements
- Er uenig med bevægelser mod racisme
- Disapprove of antiracist movements
Er uenig med bevægelser for racisme - Er enig med bevægelser mod racisme
Disapprove of racist movements - Approve of antiracist movements
(1) Med hensyn til dette spørgsmål, se nedenfor. (2) Se Catherine Withol de Wendel "Citoyenneté, nationalité et immiar3tion' Arcantère Ed. 1986.
1 See below.
MENINGER OM BEVÆGELSER FOR OG MOD RACISME
Approve Racist iwmHfflfgrfcM
Er enig med bevægelser for racisme (Indeks) (.1)
Approve Antiracist movements
Tilsammen
Aggregate
Lavt Middel Højt
LOW Average Advanced
Yderste venstre (1-2) (3-4) (5-6) (7-8) Yderste højre (9-10)
Extreme left (1-2) (3-4) (5-6) (7-8) Extreme right (9-10)
Meget stolt Temmelig stolt Ikke særlig stolt Slet ikke stolt
Very proud Rather proud No so proud Not proud at all
(1) Jo højere indekset er, i jo højere grad er svarpersonen enig.
1 The higher the rating the stronger the approval.
Med hensyn til beregningen af dette indeks henvises.til side 18.
See page 18 for the way in which this rating is calculated.
(2) Spørgsmål: Er De meget stolt, temmelig stolt, ikke særlig stolt eller slet ikke stolt af at være dansker (tysker osv.)?
2 Question: Would you say you are very proud, quite proud, not very proud, not at all proud, to be (nationality)?
Eur -.æernes holdninger og Iendskab til menneskerettighederne
WiTVrpfìwng arri tfr^-n yjews on. ajlfl kTìfrfflfrlgft
Tilslutning til menneskerettighederne
Commitment to human rights