natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En liste over menneskerettigheder, som i meget vid udstrækning er inspi-reret af
A list of human rights, largely based on the 1948 UN Universal Declaration of Human Rights, was shown to respondents.
De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettighederne fra 1948, blev forelagt de adspurgte: Listen omfatter kulturelle, sociale og pocitiske rettig­ heder.
It also covers cultural, social and political rights.
Spørgsmål: For hver af de følgende menneskerettigheder kan De da sige mig, om
Question:
De generelt mener, at de altid bør respekteres under alle omstændig­ heder, eller afhænger det af situationen?
For each of the following rights and liberties of man, can you tell me if in general you think that they should always be respected under all circumstances or does it depend on the situation?
Altid
Always
Ret til uddannelse
The right to education and training
Ret til privatliv
The right to privacy
Ret til arbejde
The right to work
Retten til personlig sikkerhed og beskyttelse
The right to personal safety and protection
Religionsfrihed og trosfrihed
Religious freedom and freedom of conscience
Informationsfrihed
Freedom of information
Ret til privat ejendom
The right to own property
Menneskers ret til deres eget sprog og
The right of people to their own language and culture
Ytringsfrihed
Freedom of association
Foreningsfrihed
The right to asylum
Den første interessante konstatering er, at de rettigheder, som europæerne først og fremmest lægger vægt på, ikke er de "klassiske rettigheder" som ytringsfrihed, foreningsfrihed og retten til privat ejendom.
The first interesting point is that we do not find the "traditional" rights, such as freedom of speech or association, or the right to own property at the top of the list.
Dernæst kan det konstateres, at to af de rettigheder, som de adspurgte finder vigtigst, direkte vedrører muligheden for at få arbejde, dels via uddannelse, delv via selve retten til lønnet beskæfti­ gelse: Dette er en logisk konsekvens af reglen om, at ting, der er sjældne, har en pris.
What is more, most important rights -according to the people interviewed - directly concern access to work, either through education or through the right to a paid job: the scarcer a commodity the higher its price.
Den anden mest nævnte ret er retten til privatliv, som er en rettighed med mange facetter og af nyere oprindelse. Dens popularitet skyldes måske det fænomen, som sociologerne kalder "cocooning".
In second place we find the right to privacy: this is a complex and recent right, and its popularity may be related to what sociologists describe as "cocooning".
De rettigheder, som europæerne sætter mest pris på, er i vid udstrækning dem, der falder ind under privatlivets og daglig­dagens område.
The rights particularly appreciated by Europeans tend to fit into a private and day-to-day framework.
Den eneste kollektive ret, der nævnes i spørgsmålet, nemlig for­eningsfrihed, er en af dem, som svarpersonerne går mindst ind for at forsvare.
People are least concerned about the one collective right mentioned in the question, i.e. the right to freedom of association.
Endelig betragtes retten til asyl, som er af særlig interesse for denne under­søgelse, som den mindst absolutte, dvs. skal ikke nødvendigvis respekteres under alle omstændigheder.
The right to asylum, finally, which is of particular significance to this study, is considered as the least absolute.
Selv om man kan konstatere ret store variationer mellem landene, er der dog ei række fællestræk, der skal fremhæves: I næsten alle landene er det lighed for loven, retten til arbejde (undtagen i Danmark, Tyskland og Nederlandene), retten til uddannelse og retten til privatliv, svarpersonerne først og fremmest nævner.
Although there are considerable variations between individual countries, a certain number of similarities should be pointed out: at the top of the list in almost every country we find equality before the law, the right to work (except in Denmark, Germany and the Netherlands), the right to education and the right to privacy.
I den modsatte ende af skalaen finder vi foreningsfrihed og retten til asyl (se tabellen på følgende side).
At the bottom of the list we find freedom of association and the right to asylum (see Table overleaf).
MENNESKERETTIGHEDER, DER BØR RESPEKTERES UNDER ALLE OMSTÆNDIGHEDER
HUMAN RIGHTS THAT SHOULD ALWAYS BE RESPECTED
Uddannelse
_BAR_ Equality
MENNESKERETTIGHEDER, DER BØR RESPEKTERES UNDER ALLE OMSTÆNDIGHEDER
HUMAN RIGHTS THAT SHOULD ALWAYS BE RESPECTED UNDER ALL CIRCONSTANCES
Uddannelse 97 .Arbejde .
97 Work
91 .Uddannelse 95 89 .Personi Ig sikker 91 hed
95 _BAR_ 91 _BAR_ j Training _BAR_ Privacy _BAR_ Religion _BAR_ Equality _BAR_ Work
88 .Arbejde 87 .Privati Iv 86 .Privat ejendom 86 .RelIglon
I Personal safety ¡ Information _BAR_ Free speech _BAR_ Property
56 .Asyl 25 .Foreningsfrihed
93 Work 92 Training 89 Information 86 Language, culture 80 Equality 80 Personal safety 74 Privacy 73 Religion 67 Property 63 Free speech 56 Asylum 25 Association
.Informat Ion .Ytringsfrihed .Privat ejendom .Sprog,kultur .Foreningsfrihed .Asyl
91 Training 89 Personal safety 88 Work 87 Privacy 86 Property 86 Religion 84 Free speech 83 Equality 79 Language, culture 73 Association 67 Information 67 Asylum
84 .YtrIngsfrIhed 83 .Lighed 79 .Sprog, kultur 73 .ForenlngsfrIhed 67 . Informat Ion 67 .Asyl
_BAR_ Language, culture _BAR_ Association _BAR_ Asylum
To sociopolitiske variabler synes at indvirke på, i hvor høj grad svarpersonerne slutter op bag de forskellige rettigheder og friheder, nemlig den kognitive mobi­ lisering og svarpersonernes placering af sig selv på venstre/højre-skalaen:
Two socio-political variables seem to influence: the leadership factor and people's perception of their position in the political spectrum (i.e. between left and right).
Det gælder for de fleste af disse rettigheder (med undtagelse af retten til privat­ liv, retten til arbejde og menneskers ret til deres kultur), at i jo højere grad man er "opinionsleder",! jo højere grad mener man, at disse rettigheder bør re­ spekteres under alle omstændigheder.
For most of the rights mentioned (with the exception of the rights to privacy, work and one's own culture), the higher one's leadership rating, the more one is inclined to consider that such rights should be inviolate.
For alle de nævnte rettigheders vedkommende viser det sig, at jo længere til højre i det politiske spektrum man befinder sig, i jo højere grad kan man acceptere begrænsninger i respekten for og udøvelsen af disse rettigheder.
For all the rights mentioned it appears that the further to the right one is politically, the more one is inclined to accept restrictions on these rights.
En enkelt rettighed falder uden for dette generelle mønster: Det drejer sig om retten til privat ejendom, som betragtes som mere urørlig af svarpersoner på højrefløjen end af svarpersoner på venstrefløjen.
There is one exception to this rule, and that is the right to property, which is considered more absolute on the right than it is on the left.
I øvrigt kan opinionsledere og personer med et højt uddannelsesniveau i højere grad acceptere begrænsninger i denne ret.
People with a high leadership rating and those with a high level of education furthermore tend to be more inclined to restrict that right.
De andre variabler spiller en begrænset rolle.
Other variables do not play a major part.
Kendskabet til teksterne vedrørende menneskerettighederne
Knowledge of basic texts relating to human rights
Blandt teksterne og deklarationerne om menneskerettighederne er der blevet udvalgt en liste med dokumenter af nyere dato.
The texts and declarations relating to human rights were chosen from a list of contemporary documents.
Her er en liste over dokumenter, der har til formål at sikre menneskerettighederne.
Question: Here is a list of documents which have the objectives of affirming human rights and the rights of the citizen.
Har De hørt om nogen af dem? - Hvis ja, hvilke?
Have you heard of any of them? If so, which ones?
De Forenede Nationers Menneskerettighedserklæring fra 1948
The UN Universal Declaration on Human Rights of 1948
Konventionen til beskyttelse af Menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder
Convention for the protection of human rights and fundainental freedoms of the Council of Europe - 1950
Europa-Parlamentet - Rådet - Kommissionen: Erklæring om bekæmpelse af racisme og fremmedhad
Joint declaration against racism and xenophobia by the Institutions of the European Communities - 1986
Jeg har hørt om menneskerettighederne, men ikke om nogen af disse tekster specielt
I have heard of human rights but of none of these texts in particular
Europæerne kan således deles op i to lige store grupper: Dem, der ikke kender nogen af de nævnte tekster, og dem, som i det mindste kender De Forenede Nationers Menneskerettighedserklæring.
Europeans are thus divided into two major groups of roughly equal size: those who have never heard of any of these texts, and those who know at least the UN Declaration.
Europarådets konvention til beskyttelse af menneske­rettighederne og grundlæggende firhedsrettigheder kendes af mere end en europæer ud af fire og de tre EF-institutioners fælleserklæring af en europæer ud af fem.
More than one European in four has heard of the Council of Europe Convention, and nearly one in five has heard of the Joint Declaration.
(1) Tallet "i alt" er større end 100 på grund af fLere svarmuligheder.
1 Total exceeds 100 due to multiple answers.
FN's Europarådets EF's erklæ- Ved erklæring 1 convention ring ikke
UN Convention Declaration of the Council of Europe
Kendskabet til dokumenterne om menneskerettighederne varierer betydeligt mellem landene: Det er betydeligt højere i Danmark, Nederlandene, Frankrig og Spanien.
The extent to which people are aware of the existence of these texts varies considerably from country to country: it is much greater in Denmark, the Netherlands, France and Spain, than it is in Greece or Portugal.
Det er ikke særlig stort i Grækenland og Portugal.
Average number of texts known per country (in descending order)
DANMARK
Eur
Svarene på dette spørgsmål, som er spørgsmål om eksakt viden, er kraftigt påvir­ ket af de kognitive variabler, nemlig uddannelsesniveau og kognitiv mobilisering.
The answers to this question are to a large extent determined by cognitive variables, such as level of education and leadership.
Det pludselige fald, man kan konstatere for aldersgruppen 55 år og derover, kan formodeltlig forklares ved, at uddannelsesniveauet er blevet hævet for de senere generationer.
The cut-off that we see after the age of 55 can probably be explained by recent improvements in educational levels.
Men heller ikke variabler som postmaterialisme og politisk placering er helt uden betydning i denne sammenhæng (se tabellen på følgende side).
Variables such as the post-materialism indicator and political allegiance also play their part (see Table overleaf).
Jo mere man er post­ materialist, jo større er ens kendskab til teksterne om menneskerettighederne.
The more one tends towards post-materialism, the better one's knowledge of basic texts on human rights.
I øvrigt er det et spørgsmål, om kendskabet til teksterne om de grundlæggende frihedsrettigheder også betyder, at svarpersonerne betingelsesløst går ind for, at man skal kunne gøre disse rettigheder gældende: Her må der skelnes.
On the other hand it is debatable whether knowledge of such texts and unconditional support of human rights always go hand in hand.
For visse rettigheder såsom foreningsfrihed, menneskers ret til deres eget sprog og kultur, religionsfrihed og trosfrihed, lighed for loven, ret til asyl og informationsfri­ hed er de personer, der har et godt kendskab til teksterne om de grundlæggende rettigheder, betydelig mindre tilbøjelige til at acceptere en begrænsning af disse rettigheder:
People with a high level of awareness of basic human rights are very much less inclined to admit restrictions on the exercise of rights such as freedom of association, the right to one's own language and culture, religious freedom and freedom of expression, equality before the law, the right to asylum and the right to information.
Spørgsmål: For hver af de følgende menneskerettigheder kan De da sige mig, om De mener, at de altid bør respekteres?
For each of the following rights and liberties of man, can you tell me if they should always be respected under all circumstances?
Antallet af svar "altid" i procent
% of "always" answers
Ytringsfrihed .
Freedom of speech .
Retten til personlig sikkerhed og beskyttelse .
The right to personal safety and protection .
Foreningsfrihed .
Freedom of association .
Menneskers ret til deres eget sprog og kultur .
79 language and culture .
Religionsfrihed og trosfrihed . Lighed for loven .
Religious liberty and freedom of conscience .
Ret til asyl .
The right to asylum .
Ret til arbejde .
The right to work .
Ret til privat ejendom .
The right to own property .
Ret til uddannelse .
The right to, education and training .
Informationsfrihed .
Freedom of information .
Ret til privatli ν
The right to privacy
KENDSKAB TIL TEKSTERNE OM MENNESKERETTIGHEDERNE
EXTENT TO WHICH HUMAN RIGHTS TEXTS ARE KNOWN
Køn '..
Sex
Mand .. Kvinde
Male Female
15­24 år 25­39 år 40­54 år 55 ir og derover
15-24 25-39 40-54 55 and over
Lavt Middel ..·.
Low Medium Advanced
Lav ­ ­
Weak
Vurdering af EF-institut ionernes politik med hensyn til beskyttelse af menneskerettighederne
Assessment of Community policy on the protection of human rights
Spørgsmål: Mener De, at EF-institutionerne er tilstrækkeligt effektive til be­ skyttelse af menneskerettighederne eller ikke tilstrækkeligt effektive?
Do you think that the European institutions are sufficiently active in protecting human rights, or that they are not sufficiently active?
Næsten en ud af to europæere er ikke tilfreds med EF-institutionernes indsats for de grundlæggende rettigheder.
Sufficiently active Not sufficiently active No reply ~ TOTAL
Lidt mere end en fjerdel af de adspurgte er af den modsatte opfattelse.
Nearly one out of every two Europeans is not satisfied with the action taken by the European Institutions on human rights.
Og endelig kan en stor del af dem ikke besvare spørgsmålet.
A good 25% of those questioned believes that the (Communities do not do enough, while a considerable proportion has no opinion on the matter.
Opfattelserne er en smule mere positive i Belgien og Nederlandene, hvor en ud af tre finder EF-institutionernes indsats tilfredsstillende.
Opinions are a little more positive in Belgium and the Netherlands, where 33% believe that the (Community Institutions are doing enough.
Antallet af "ved ikke"-svar er meget stort: Mere end fire ud af ti i Grækenland og
The number of people with no particular views on the matter is considerable: more than four out of ten in Greece and Portugal, and one in three in Denmark and the Netherlands.
De kritiske holdninger finder man især hos de højtuddannede, opinionsledere og per­ soner, der placerer sig selv på venstrefløjen.
Critical views tend to be more expressed by people with a certain level of education, leaders and those who consider themselves to be left wing.
Der synes ikke at være nogen forbindelse mellem kendskabet til teksterne og vurde­ ringen af EF's menneskerettighedspolitik.
There seems to be no particular link between the level of awareness of basic documents on the one hand and views on Community policy on human rights on the other.
Der er heller ikke nogen forbindelse mellem meningerne om denne politik og med meningerne om EF i almindelighed.
Nor do opinions on this particular aspect of European policy seem to be linked to opinions expressed on the Community in general.
MENNESKERETTIGHEDERNE
ASSESSMENT OF THE POLICY OF THE EUROPEAN INSTITUTIONS ON HUMAN RIGHTS
_BAR_ikke tilstrækkeligt effektive ω
Ü Not sufficiently active ffl No reply ut
VURDERING AF EF'S MENNESKERETTIGHEDSPOLITIK
ASSESSMENT OF EUROPEAN POLICY ON HUMAN RIGHTS
Ved ikke
NO reply
Ikke til­strække­ligt ef­fektive
Sufficiently Not sufficiently active active
Høj + +
Leadership
Lav - -
Weak
EUROPÆERNES HOLDNINGER OG MENINGER
EUROPEAN ATTITUDES TO AND OPINIONS
OM "DE ANDRE"
ABOUT "OTHERS"
Det at være anderledes kan komme til udtryk i nationalitet, race, religion, kultur eller social klasse.
For the purpose of this study, "OTHERS" should be seen in general terms: their "otherness" can be their nationality, race, religion, culture or social class.
For hver af disse kategorier blev der stillet et åbent spørgsmål for at få fast­ slået, hvem "de andre" er efter europæernes opfattelse.
For each of these categories one open question was put, to find out who these "others" are in European eyes.
Dernæst blev der stillet en række spørgsmål for at få præciseret, hvad europæerne mener om disse forskellige personkategoriers tilstedeværelse og om hyppigheden af de kontakter, de har med dem i dagligdagen.
This is followed by a list of questions aimed at getting a clear picture of the perception Europeans have of the presence of these different categories of people, and on the contacts they have with them in dally life.
Endelig er en række værdidomme og stereotype opfattelser, som ofte hæftes på disse kategorier af personer, blevet forelagt de adspurgte til vurdering.
Finally, respondents were asked to react to a number of typical value judgments and well known clichés about these people.
Der at være anderledes er således blevet behandlet successivt under synsvinklen nationalitet, race, religion, kultur og endelig social klasse.
Whr > ara tfrrag "fTrrrTRRS"9 "Otherness", then, has been defined in terms of nationality, race, religion, culture and social, class, in that order.
Det er nemlig de kriterier, der er benyttet i fælleserklæringen fra 1986 mod racisme og fremmedhad.
Those are also the criteria applied by the inter-Institutional Declaration of 1986 against racism and xenophobia.
For hver af disse kategorier blev samme spørgsmål stillet: "Nar De hører om folk af en anden (nationalitet/race/religion/kultur/social klasse), hvem tænker De da på?"
For each of these categories the same question was put: "When you hear about people of another nationality/race/religion/ culture/social class, whom do you think of?".
Svarene på disse åbne spørgsmål blev efterfølgende opstillet i hovedkategorier.
The answers were later encoded into broad categories.
Resultaterne findes på de følgende sider.
The results are given on the following pages.
Der kan knyttes enkelte bemærkninger her­ til:
A number of conclusions can be drawn from them:
Med hensyn til "anden" race kommer svarpersonerne i alle europæiske lande med undtagelse af Frankrig og Storbritannien hyppigst til at tænke på den sorte race.
With regard to the "other race" the most common spontaneous answer in all European countries except France and the United Kingdom associates this with the black race.
I Frankrig er det araberne, der hyppigst tænkes på, når man nævner den "anden" race, medens det i Storbritannien er inderne.
In France it tends to be Arabs, whereas in the United Kingdom the association usually refers to Indians.
I øvrigt er der en stor variation mellem landene i svarpersonernes tilbøjelighed til at nævne en bestemt befolkningstype.
The inclination among respondents to mention a particular type of population, moreover, varies considerably from one country to another.
Denne religion nævnes af mere end en ud af to i Belgien og Frankrig og mere end syv ud af ti i Danmark, Tyskland og Nederlandene.
It is mentioned by more than half the respondents in Belgium and France, and by more than seven out of ten people in Denmark, Germany and the Netherlands.
Irland er en undtagelse i denne forbindelse: For mere end seks ud af ti svarpersoner er folk med en anden religion protestanter.
Ireland is an exception here: for six out of ten people "others" are Protestants.
Endelig konstaterer man i de øvrige lande en ret stor spredning i svarene (især i Storbritannien, Italien og Græken­land), medens man i andre igen konstaterer, at svarpersonerne finder det vanskeligt at svare (især i Spanien og Portugal).
In the other countries there is a fairly wide spread (particularly in the United Kingdom, Italy and Greece), while in Spain and Portugal in particular more people found it hard to answer this question.
Da det har været vanskeligt at definere begrebet "anden kultur", har svarene i vid udstrækning været baseret på de tre førnævnte kategorier.
The problems experienced in defining "other culture" has led to answers broadly based on the preceding three categories.
Endelig med hensyn til "anden" social klasse afviger svarmønstret klart fra svarene på de førnævnte spørgsmål, og de sociale klasser, der hyppigst nævnes, er de rige, overklassen og de fattige.
When it comes to "the other social class". the pattern clearly changes; most respondents mention the rich, the upper classes or the poor.
Spørgsmål: Når De hører om folk af en anden nationalitet, hvem tænker De da på?
Question: Wien you hear about people of another nationality, -whom do you think of?
Spørgsmål: Når De hører om folk af en anden race, hvem tænker Da da på?
Question: Wien you hear about people of another race, whom do you think of?
(Spontane svar med efterfølgende inddeling i hovedkategorier)
(Spontaneous answers)
Spørgsmål: Når De hører om folk af en anden religion, hvem tænker De da på?
Question: Wien you hear about people of another religion, -whom do you think of?
(Spontane svar med efterfølgende inddeling i hovedkategorier)
(.Spontaneous answers)
Spørgsmål: Når De hører om folk af en anden kultur, hvem tænker De da på?
Question: Wien you hear about people of another culture, whom do you think of?
Spørgsmål: Nar De hører om folk af en anden social klasse, hvem tænker De da på?
Question: Wien you hear about people of another social class, whom do you think of?
Pensionisterne, de gamle . Folk fra den tredje verden . De intellektuelle .
The lower classes The middle classes The upper classes Retired people, the old Third World people Intellectuals Travellers Other None
Ingen Ved ikke
No reply
Den menneskelige forskelligartethed i Europa vil blive betragtet under to syns­vinkler: Den opfattelse, som europæerne har ud fra en generel national betragtning, og deres opfattelse af denne forskelligartethed set på baggrund af deres daglige ti Iværelse.
The human diversity in Europe has been considered from two angles: the way Europeans perceive that diversity in their country in general, and the way they perceive it in daily life.
Opfattelse af den menneskelige forskelligartethed i landet
Perception of human diversity ir. ora'g nrnm+ry
Som tidligere er vi gået ud fra kriterier som nationalitet, race, religion, kultur og social klasse:
The criteria (nationality, race, religion, culture and social class) are the same as in the previous question:
Spørgsmål: Hvad mener De generelt om det antal mennesker (af andre nationaliteter, andre racer, anden religion, anden kultur eller anden social klasse), der bor her i landet: Er der for mange, - mange, men ikke for mange, - eller ikke så mange?
"Generally speaking, how do you feel about the number of people of another (national1ty/race/religion/culture/ social class) living in our country: are there too many, many but not too many, or not many?"
For Mange, men Ikke Ved mange ikke for mange ikke mange
Many but not too many
Flertallet i EF erkender, at der er en meget stor menneskelig forskelligartethed, især med hensyn til nationalitet, race og religion.
At Community level most people concurred that there was a considerable human diversity, more so in terms of nationality, race and religion.
Hvad de to andre kriterier angår, kultur og social klasse, har de åbne spørgsmål vist, at svarpersonerne har en ret vag forestilling om disse begreber, og antallet af "ved ikke"-svar er da også meget højt.
It is true to say that for the other two criteria - culture and social class -the open questions showed that these two concepts remain rather vague in people's minds and produce high rates of blank answers.
En ud af tre europæere mener, at der er alt for mange personer af andre nationaliteter eller andre racer.
One European in three believes that there are too many people of another nationality or race in his country.