natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den fælles landbrugspolitik har medført en betydelig nedsættelse af importen af fødevarer, men EF er stadig verdens største fødevare-importør (især foderstoffer og tropeprodukter), og handelsbalancen for landbrugsvarer viser som altid et klart underskud.
The common agricultural policy has, at the same time, significantly reduced the contribution of food imports to the trade deficit, but the Community remains the world's leading importer of agricultural produce (particularly of tropical foodstuffs and animal feed). Its food trade balance is still in deficit.
Det er værd at bemærke, at industriprodukternes andel af EF's import siden 1962 er steget 50 pet. og at importen af maskiner og transportmateriel er fordoblet.
One other fact is worthy of note: the share of industrial goods in Community imports has grown by half since 1962; that of machinery and transport equipment has doubled.
D Tilsammen opvejer overskuddet på samhandelen med industrivarer ikke underskudet i samhandelen med landbrugsvarer, råvarer og råenergi.
D Overall, the positive balance of trade in industrial goods does not outweigh the negative balance for agricultural produce, raw materials and, most of all, energy products.
Stigningen i importen af industrivarer er i øvrigt et resultat af et fald i den europæiske konkurrenceevne og et varsel om nye vanskeligheder for udenrigshandelen.
Moreover, the growth in industrial imports is evidence of a certain loss of competitiveness on the Community's part and could signal further difficulties to come in international trade.
Denne udfordring kræver øget teknologisk kunnen og nedsættelse af energiafhængigheden.
To face these challenges, the Community must strengthen its technological base and reduce its dependence on imported energy and raw materials.
Det er baggrunden for de mange forslag fra Europa-Kommissionen og for EF-beslutningerne om fællesskabsaktioner.
A number of initiatives have already been undertaken or proposed by the European Commission with these objectives in mind.
Medlemslandenes andele af Fællesskabets samlede udenrigshandel er naturligvis forskellig for de forskellige erhvervssektorer og varierer efter deres naturressourcer (Storbritannien og Holland eksporterer mere energi, end de importerer), erhvervslivets udviklingsstade, den industrielle specialisering og landbrugets karakter og kvalitet.
The shares of the different Member States in the Community's external trade vary, of course, from sector to sector, according to their natural resources (the United Kingdom and the Netherlands export more energy products than they import) and also according to their degree of economic development, the specialization of their industry and their agricultural advantages.
Således udgør fødevarer, drikkevarer og tobak en betydelig andel for Danmark, Irland og Grækenland, men kun 18 pet. i Holland, 15 pet. i Frankrig, 10 pet. i Belgien og mellem fem og otte pet. i de øvrige lande.
Thus food, drink and tobacco account for over a quarter of all exports from Denmark, Greece and Ireland, compared with 18% of Dutch exports, 15% of French, 12% of Spanish, 10% of Belgian and 5% to 8% of other countries' exports.
Om situationen i de enkelte medlemslande endnu et par bemærkninger:
Two further aspects of national trade patterns should be noted:
D Medlemslandenes andele af den samlede udenrigshandel har siden 1958 udviklet sig som vist i tabel 9.
D The way the shares of Member States in total extra-Community trade have developed since 1958 is shown in Diagram 9.
Af den sidste tabel
The Federal Republic of
andel af EF's udenrigshandel {i procent)
Shares of Member States in EEC external trade (in percentages)
Gennemsnit af import + eksport
Average of imports and export«
Ekstern udenrigshandel
Extra-Community trade Exports Balance
Samlet udenrigshandel
All trade Import cover* Trade balance Import cover*
fremgår det imidlertid, at den interne samhandel spiller en afbalancerende rolle: Den bidrager til at udjævne udsvingene for denne gruppe af lande.
Germany, with its great industrial strength, accounts for 28% of the total (measured as an average of imports and exports), compared with 22% in 1958.
Det er særlig slående for Hollands vedkommende (som har fordel af energi-eksporten og Rotterdam havns europæiske rolle), men det gør sig også gældende for Portugal, Spanien og Grækenland, selv om dækningen her er svag.
The United Kingdom, on the other hand, has seen its share of extra­Community trade diminish by nearly half, partly because of lower economic growth, but also as a result of a reorientation of its trade towards Community countries.
Fællesskabet arbejder til stadighed for at udbygge forbindelserne og nettet af aftaler med nabolande og udviklingslande.
Π The extra­Community trade of Ireland, Denmark, France and (especially) Germany is in surplus.
EF forhandler på grundlag af den fælles toldtarif og har kompetence til at forhandle de regler for international handel, fastsætte toldprocedurer m.v., der skal gælde for de 12 lande. På samme måde intensiveres dialogen med de andre store industriområder som USA og Japan ').
All the other Member States are in deficit in this regard.
Europa-Kommissionen, der har kompetencen til at tage initiativer, til at forhandle og til at forvalte aftalerne, varetager Fællesskabets handelsinteresser såvel i bilaterale forhandlinger som i forbindelse med de store internationale handelsforhandlinger bl.a. indenfor GATT.
This effect is most striking in the case of the Netherlands (which benefits from being an exporter of hydrocarbons and from the role of the port of Rotterdam in European trade); it can also be seen in the cases of Portugal, Spain and even of Greece, which has a very low cover rate for its imports.
De europæiske landes erhvervsliv er meget afhængigt af forbindelserne udadtil, og det er en grundlæggende målsætning for EF's indsats at bevare den størst mulige frihed i den internationale samhandel for derigennem at sikre fremtiden for det europæiske erhvervsliv ■
It is also intensifying its dialogue with other industrialized trading partners, such as the United States and Japan.' Using its powers of initiative, negotiation and manage­ment, the European Commission defends the trading interests of the Community, in bilateral relations as well as in major international negotiations.
') Se endvidere Europanote nr. 16/86 »Det europæiske Fællesskab og omverdenen«.
For more details, see European File, No 16/86, 'The role of the European Community in the world'.
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
Information offices (countries fully or partially English speaking') Ireland 39 Molesworth Street. Dublin 2 - Tel. 71 22 44
Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. (01) 14 41 40
Washington DC 20037 - USA - Tel. (202) 862-9500 — 245 East 47th Street, 1 Dag Hammarskjöld Plaza,
Den europæiske energipolitik
The European energy policy
Hvad enten det drejer sig om industri-virksomhed, landbrug, handel, husholdning eller fritidsfornø jelser, må energi være til rådighed under en eller anden form — elektricitet, olie, gas, flydende eller fast brændsel.
In all its different forms — electricity, oil, gas, liquid or solid fuels — energy is a vital factor in industry, agriculture, commerce, domestic comfort and leisure activities.
Men energi er imidlertid ikke uden videre til rådighed.
However, we can no longer take the availability of energy for granted.
Vi bør ikke på grund af det aktuelle fald i olieprisen glemme de år, der gik forud: Forsyningsvanskelighederne som følge af mellemøstkrisen i 1973, de billøse søndage endog i et land som Holland, de hurtigt efter hinanden følgende olieprisstigninger — en firedobling i 1973-1974, efterfulgt af en tre-dobling i 1979-1980 — har været væsentlige faktorer for den verdensomspændende økonomiske afmatning og den deraf følgende stigning i arbejdsløsheden ').
The recent fall in oil prices must not make us forget the not-too-distant past: in 1973, the crisis in the Middle East resulted in supply problems and even, in the Netherlands, in earless Sundays. Successive price rises for crude oil — a quadruple increase in 1973-74, a triple increase in 1979-80 — were one reason for the world economic crisis and the growth in unemployment. '
Da det jo i øvrigt tager en vis tid at stable nye former for energiproduktion på benene, er det nødvendigt, at man allerede i dag træffer de beslutninger, som samfundet skal basere sig på i slutningen af århundredet.
The time lag involved in the installation of new energy-production facilities demands that we take today the decisions necessary for the end of the century.
Det er på ingen måde usandsynligt, at verdensefterspørgselen efter olie inden da har nået et sådant niveau, at den giver anledning til nye spændinger og nye prisstigninger.
However, it is not improbable that world demand for oil could reach such levels before then as to provoke new price tensions and again affect economic growth.
Alene den manglende politiske stabilitet i Mellemøsten, hvor hovedparten af verdens olieressourcer findes, bevirker, at man ikke kan se bort fra overraskende prisstigninger og pludselige forsyningsvanskeligheder.
In addition, the political instability of the Middle East, where most world oil reserves are located, means that sudden price rises and supply difficulties cannot be ruled out.
Hvorfor en Fællesskabs-politik — og hvordan?
A Community policy: why and how?
Trods fremskridt i de seneste år er de nu 12 landes fællesskab fortsat meget sårbart på energiområdet.
Despite progress in recent years, the Community of Twelve remains particularly vulnerable in the energy field.
I 1985 måtte mere end 44 pet. af forbruget dækkes med forsyninger udefra (mens USA's tilsvarende afhængighed kun er i størrelsesordenen 12 pet.).
In 1985, external energy procurement accounted for more than 44% of the Community's total consumption, while in the United States external dependence was 12%.
Hertil kommer, at en række faktorer tyder på, at Fællesskabets sårbarhed i den nærmeste fremtid vil øges: Den potentielle sandsynlighed for en stigning i efterspørgselen, stabilisering af den europæiske produktion af olie og gas, en tendens til at mindske energibesparelserne og til at udvikle alternative energi ressourcer som følge af de i øjeblikket lave oliepriser samt endelig svingningerne i dollarkursen kommer til at spille en rolle for forbrugerpriserne, fordi olieprisen fastsættes i dollars.
In the near future, several factors could deepen the Community's vulnerability: the potential rise in demand for energy resulting from stronger economic growth, a stabilization of European hydrocarbon (oil or gas) production, a possible tendency to reduce efforts to economize on energy and use alternative sources due to more advantageous prices for imported oil, the value of the dollar which is used in payment and which affects the price charged to the consumer.
I denne situation vil en fælles europæisk indsats have de bedste chancer for succes. Det skyldes bl.a.:
In facing these challenges, concerted European action gives the Community a better chance of success.
D Selv om afhængigheden af energitilførsler udefra er forskellig fra land til land (Storbritannien og Holland har betydelige lokale ressourcer) er Fællesskabets energiafhængighed et fælles problem.
Π Although the level of energy dependence among Community countries varies — the United Kingdom and the Netherlands have considerable domestic resources — Community vulnerability is a matter of common interest.
Udsigterne til ny økonomisk vækst er direkte afhængig af energiforsyningen, men i hvert enkelt land også af aktivitetsniveauet i partnerlandene, som også er påvirket àf energiafhængigheden.
The Community's economic growth prospects depend on its energy supplies of its partners, which is itself influenced by their situation.
Selv om det hverken er muligt eller ønskeligt at centralisere alle beslutninger i denne forbindelse, og selv om hvert land har særlige hensyn at tage, har medlemslandene en fælles interesse i, at energipolitikken fører til et positivt resultat i hele Fællesskabet.
The centralization of all decisions and policies is neither feasible nor desirable and specific national considerations must be scrupulously respected. None the less, all Member States have a common interest in ensuring that their energy policies produce coherent results for the whole of the Community.
') Denne note erstatter Europanoterne nr. 12/84 og 12/81.
This file replaces our Nos 12/84 and 12/81.
Fællesskabets økonomiske støtte på energiområdet (1985 ­ i mio ECU)
European Community financial assistance for the energy sector (1985, in millions of ECU)
Tilskud *
Grants *
* Betales over Fællesskabets og Kul­ og Stéifællesskabets budgetter.
* Charged to the Community's general budget and the ECSC budget.
Kilde: De europæiske Fællesskabers Kommission, GD XVII.
Source: Commission of the European Communities, DG XVII.
Det giver også et større marked for ny teknologi.
for new technologies.
Og hvad enten det drejer sig om beskatning eller investering, bidrager fælles indsats til at sikre en vis kontinuitet som følge af konjunktursvingninger i de enkelte medlemslande.
Despite changing economic circumstances in Member States, it can encourage continuity in both investment and taxation.
Endelig kan medlemslan­dene ved at »tale med én stemme« gøre sig gældende overfor energi­eksportlan­dene på samme måde som de andre store importlande, og endelig kan man i fællesskab bedre hjælpe udviklingslande, som ikke selv producerer energi, med deres energi­problemer.
Moreover, by speaking with one voice, the Community is more likely to be heeded by oil­exporting countries to the same degree as other large­scale importers. It can also help the non­oil­producing countries of the Third World to resolve their own energy problems.
Grundlaget for fælles indsats på energiområdet kan man finde allerede i den traktat af 1951, der førte til oprettelse af Kul­ og Stålfællesskabet (EKSF), og i traktaten af 1957 om oprettelse af Det europæiske Atomenergifællesskab, Euratom.
The foundation for joint Community action in the energy field is provided by the Treaties which established the European Coal and Steel Community (ECSC) in 1951 and the European Atomic Energy Community (Euratom) in 1957.
Men inspirationen til en egentlig fælles energipolitik kom først med den første oliekrise i 1973.
However, it took the first oil shock of 1973 to provide the impetus for a common policy.
Den har udviklet sig siden da, og er i dag baseret på:
Today, this policy is based on:
Π Opstilling af fælles energimålsætninger på mellemlangt sigt, til hvis opfyldelse medlemslandene ventes at bidrage — under hensyn til de særlige forhold i hvert enkelt land, men i nogenlunde samme grad.
Ü The definition of medium­term Community objectives. All Member States, according to their individual situation, are asked to make comparable efforts to attain these objectives.
De første målsætninger blev opstillet i 1974 og revideret i 1980 for perioden frem til 1990.
Objectives were first set down in 1974 and elaborated in 1980 with a target date of 1990.
Europa­Kommissionen kontrollerer bestræbelserne for som led i medlemslandenes energipolitik at nå disse målsætninger.
The European Commission monitors their realization, particularly in its regular examination of energy policies in the Member States.
D En række bemyndigelser til Fællesskabet til at supplere og harmonisere medlemslandenes indsats på områder, hvor man kan øge effektiviteten ved en fælles indsats — forskning, udvikling og demonstration, lovgivning på områder som rationel energianvendelse, harmonisering af overordnede principper om energipriser, forebyggelse af virkninger af en eventuel ny forsyningskrise og koordinering af forholdet til handelspartnere uden for Fællesskabet.
Π The use of certain Community instruments intended to complement or harmonize the actions of Member States in order to increase efficiency: Community research, development and demonstration programmes; legislative measures in areas such as the sensible use of energy, the harmonization of fundamental principles regarding prices, contingency measures to forestall the effects of an oil supply crisis; the coordination of relations with certain external partners.
Herudover er der.mulighed for såvel over Fællesskabets budget som gennem Euratom­lån, EKSF­lån (Kul­ og Stålfællesskabet), det nye låneinstrument (NIC) og Den europæiske Investeringsbank (EIB), at få lån til produktive investeringer, der skal modernisere energisektoren.
In addition, production, investment and modernization of the energy sector are helped by grants from the Community budget and loans from Euratom, the ECSC, the new Community loan instrument (NCI) and the European Invest­ment Bank (EIB).
Fællesskabet bidrager såle­des til finansiering af kernekraftværker, anlæg til produktion og transport af kulbrinter, modernisering af miner og kulhavne, omstilling af oliefyrede anlæg til kulfyring, udbygning og sammenkobling af medlemslandenes el­net, udvik­ling af nye og varige energikilder samt energibesparelser i industrien, i offentlige bygninger og i forbindelse med byopvarmning.
In this way, the Community contributes to the financing of nuclear power stations and equipment for the production and transport of hydrocarbons, the equipping of coal mines and ports, the conversion of oil­fired plants, the strengthening and interconnection of electricity systems, the develop­ment of new, renewable energy sources, and various energy­saving projects in industry, public buildings, district heating systems, etc.
Medregnes Fællesskabets bidrag til forskning, udvikling, afprøvning og demonstration, kom Fællesskabets samlede støtte til energiområdet i 1985 op på næsten 3,5 mia ECU '). Heraf ydes 2/3 i form af lån.
When account is taken of Community assistance in the research, development and demonstration areas, the Community's overall financial support for the energy sector reached nearly 3 500 million ECU in 1985,1 some three­quarters of which was made in the form of loans.
Den grafiske illustration viser fordelingen på de forskellige energikilder.
The diagram on page 4 shows the distribution according to energy source.
') 1 ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 7,8 kr. pr. 1. december 1986.
' 1 ECU (European currency unit) = about £0.74, Ir£0.76 or US$1.06 (at exchange rates current on 1 December 1986).
beregnede man, at rationel energianvendelse har betydet en besparelse svarende til 250 mio tons olie, at der er produceret 130 mio tons Nordsø­olie og sparet en tilsvarende import ved anvendelse af atomkraft og naturgas.
tonnes was saved due to more efficient use of energy. At the same time North Sea oilfields supplied nearly 130 million tonnes and greater use of nuclear energy and natural gas replaced the same amount in imports.
De fælles målsætninger, man opstillede ved energikrisens begyndelse, har man godt og vel nået, og Fællesskabet har den 15. september 1986 opstillet nye energimål­sætninger for perioden frem til 1995.
As its common objectives had generally been achieved, the Community defined on 15 September 1986 new energy policy aims for the period until 1995.
De er baseret på en række undersøgelser af perspektiverne frem til år 2000.
Based on numerous studies, which explored in particular the prospects for the year 2000, these aims are interdependent and largely dominated by one major concern: the desire to avoid increased dependency on oil and especially imported oil.
Nogle af målsætningerne drejer sig om bestemte energiformer, mens andre er horisontale og drejer sig om emner som integration af det europæiske marked, tariffer, forsyningssikkerhed, forbindelserne udadtil, miljøbeskyttelse, regional udvikling samt teknologisk innovation og udvik­ling.
Others are 'hori­zontal' and concern questions such as the integration of the European market, prices, security of supply, external relations, environmental protection, regional development and technological innovation.
Vi må inden 1995 have forbedret den reelle ener­giudnyttelse med mindst 20 pet.
The efficiency of final energy demand must be improved by at least 20% between now and 1995.
Det skulle ikke være umuligt, eftersom den effektive energiudnyttelse allerede er øget med 20 pet. fra 1973 til 1983.
This is not an impossible target because, for a given volume of production, energy efficiency already increased by more than 20% between 1973 and 1983.
Bestræbelserne i så henseende er ikke blevet mindre vigtige, selvom de mere gunstige oliepriser naturligvis har mindsket tilskyndelsen til at investere i mere økonomiske energiformer, ligesom de mest oplagte landvindinger på området allerede er gjort.
It is necessary to sustain these efforts: more favourable oil prices might make investment less attractive and the less onerous energy savings have already been achieved.
Medlemslandene har derfor forpligtet sig til at forstærke bestræbelserne.
Member States have therefore decided to intensify their action.
Alle dele af samfundslivet bliver berørt: Servicesektoren dækker 38 pet. af forbruget, men 50 pet. af de mulige energibesparelser og industri, landbrug og transport er næsten 100 pet. afhængige af olie.
Al sectors of the economy are to be involved: services (30% of consumption, 50% of potential savings), industry, agriculture, transport (this category is nearly 100% oil-dependent).
Europa­Kommis­sionen er derfor blevet pålagt at udarbejde forslag til en bedre energiudnyttelse i de nævnte sektorer, samt at udbrede oplysninger om resultat afsåvel de enkelte medlemslandes bestræbelser som Fællesskabets demonstrationsprojekter, der jo har til formål at afprøve om nyt udstyr og nye metoder er industrielt og forretningsmæssigt levedygtige.
The European Commis­sion has been asked to prepare programmes for the different sectors and to disseminate the results of national and Community demonstration projects, which test the industrial and commercial viability of new equipment.
Man bør i den forbindelse huske, at Fællesskabet fra 1978 til 1985 har ydet henved 150 mio ECU i støtte til mere end 370 demonstrationsprojekter indenfor energibesparelse, og at Den europæiske Investeringsbank samtidig ydede 3,3 mia ECU i lån til gennemførelse af små og mellemstore projekter indenfor industri og infrastruktur.
Between 1978 and 1985, the Community devoted approximately 150 million ECU in support of more than 370 energy-saving demonstration projects, while the EIB lent 3 300 million ECU for similar projects, especially small and medium-sized ones, in industry and infrastructure.
Europa­Kommissionen har i øvrigt udarbejdet tekniske krav til en lang række apparater, produkter og materialer. Der gælder således fælles regler for varmegeneratorer, varmeisolering af bygninger, bilers brændstofforbrug, tilsætningsstoffer til benzin og olie (erstatningsbrændstoffer) og krav om deklarering af husholdningsapparaters elforbrug.
Furthermore, the European Commission prepares rules for various equipment, products or materials: there are Commun­ity texts concerning heat generators, thermal insulation in buildings, car fuel consumption, additives which can be mixed with oil products (substitute fuels) and the consumption levels of domestic appliances.
Mellem 1973 og 1985 har Fællesskabet evnet at nedsætte den importerede olies andel af det samlede forbrug af rå­energi, fra 62 til 31 pet.
Between 1973 and 1985, the Community succeeded in decreasing the share of imported oil in gross energy consumption from nearly 62% to 31%.
For at holde netto­importen af olie under en tredjedel af det samlede energiforbrug, må man
Efforts to substitute should be aimed in particular at the transport sector and at electricity generation, which must continue to turn towards other fuels.
Som led i en fast forsyningsstruktur baseret på spredning af forsyningskilderne, må naturgassens andel af forsyningerne fastholdes.
The market share of natural gas — 19% in 1985, 50% more than in 1973 — must be maintained with a secure and diversified supply structure.