natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I EU som helhed i perioden med høj vækst i beskæftigelsen mellem 1985 og 1990 steg arbejdskraftens produktivitet som tidligere nævnt med knap 2% om året.
Over the Union as a whole during the period of high employment growth between 1985 and 1990, labour productivity grew by just under 2% a year as already noted.
Det var samme procentvise stigning som for den gennemsnitlige realløn, således som den normalt måles, men fordi outputpriserne steg hurtigere end forbrugerpriserne, var det væsentligt mere end stigningen i de gennemsnitlige reelle arbejdskraft omkostninger (under 1,5% om året) (figur 86).
This was the same rate of increase as average real wages as conventionally measured but because output prices rose faster than consumer prices, it was significantly higher than the rise in average real labour costs (under 1V
Belgien, Danmark, Nederlandene, Østrig og Portugal (i sidste tilfælde giver dataproblemer dog anledning til en vis usikkerhed).
In this period, however, six Member States experienced higher growth in average real labour costs wage than in labour productivity — Luxembourg once more, Belgium, Denmark, the Netherlands, Austria and Portugal (though in the latter case, data problems make it hard to be sure).
Reallønnen steg også mere end arbejdskraftens
Real wages also went up by more than labour productivity in the US and Japan over this period despite the more employmentintensive pattern of growth that
Stigningen i arbejdskraftens produktivitet og de reelle arbejdskraftomkostninger i EU landene, USA og Japan, 1985-1990
Growth in labour productivity and real labour costs in Member States, US and Japan, 1985-90
D Arbejdskraftens produktivitet ■ Reelle arbejdskraftomkostninger produktivitet i USA og Japan i den­ne periode, på trods af at begge lan­de havde opnået et mere beskæftigelsesskabende vækst­mønster end i Europa.
Π Labour productivity ■ Real labour costs both achieved as compared with Europe.
I USA og Japan var stigningen i beskæftigel­sen derfor ledsaget af et fald i fortje­nestens andel af værditilvæksten (se analysen i bilaget af udviklingen inden for fremstillingsindustrien og de øvrige sektorer).
In these two countries, therefore, an expansion in the num­ber of jobs was accompanied by a fall in the share of profits in value­added (see Annex for an analysis of changes in manufacturing and non­manufacturing).
Ændringer i arbejdstiden
Changes in the pattern of working time
Stigningen i arbejdskraftens produktivitet og de reelle arbejdskraftomkostninger i EU landene, USA og Japan, 1990-1994
Growth in labour productivity and real labour costs in Member States, US and Japan, 199094
I de fleste EU­lande opereres der, specielt for mændenes vedkom­mende, men også mange steder for kvindernes, med en officiel arbejds­uge, som de fleste lønmodtagere føl­ger, og som varier fra 37 timer i Danmark til 40 timer i de sydlige EU­lande, og denne officielle ar­bejdstid synes kun at ændre sig me­get gradvist over tid.
37 hours in Denmark to 40 hours in the Southern Member States, and this tends to alter only very grad­ually over time.
I de fleste tilfælde var fordelingen af lønmod­tagere i relation til antallet af udfør­te arbejdstimer om ugen således stort set den samme i 1994 som i 1987 (der mangler data for de tre nye EU­lande).
In most cases, therefore, the distribution of em­ployees in terms of the number of hours worked a week was much the same in 1994 as in 1987 (there are no data available for the three new Member States).
Årlig variation (%)
It occurred predominantly in Denmark (from 39 hours in 1987 to
D ekskl. de nye delstater
D excludes new Lander
Største­parten af ændringen fandt sted før 1990 (figur 88 og 89).
39 hours in 1994).
Arbejdstidsfordelingen for mandlige arbejdstagere i industri og servicesektor i EU, 1987, 1990 og 1994
Distribution of male employees in industry and services by hours usually worked in the Union, 1987,1990 and 1994
I % af arbejdstagere dene en vis stigning i andelen af både mandlige og kvindelige løn modtagere med en arbejdsuge på 40 timer og et fald i den procentvise andel, der arbejdede 38 timer om ugen, især efter 1990, men i Nederlandene var dette kombineret med en stigning i antallet af lønmodtagere med en arbejdsuge på under 35 timer, og i Grækenland med en stigning i antallet af personer med en arbejdsuge på over 45 timer.
Greece and the Netherlands, there was some increase in the proportion of men and women working 40 hours a week and a reduction in those working 38 hours a week, especially after 1990, though in the Netherlands, this was coupled with growing numbers working under 35 hours a week and in Greece, with a rise in the numbers working over 45 hours a week.
(Analysen her vedrører de ansatte i industri og servicesektor under ét, men ikke i landbruget, hvor det kan være vanskeligt at måle arbejdstiden på et sammenligneligt grund lag — i bilaget redegøres der mere detaljeret for ændringerne i denne periode).
(The analysis here relates to those employed in industry and services taken together and excludes agriculture where there are problems measuring hours of work on a comparable basis — see Annex for a more detailed analysis of changes over this period.)
Ugentlig arbejdstid
Weekly hours
Arbejdstidsfordelingen for kvindelige arbejdstagere i industri og servicesektor i EU, 1987, 1990 og 1994
Distribution of female employees in industry and services by hours usually worked in the Union, 1987,1990 and 1994
Det andet væsentlige træk var en generel stigning i den procentvise andel af især kvinder, der arbejdede på deltid mellem 10 og 29 timer om ugen.
The second feature was a general expansion of the relative numbers of women in particular working parttime hours of between 10 and 29 a week.
Det er i tråd med den tidligere omtalte vækst i del tidsbeskæftigelsen, men ændringen er dog lidt mindre udtalt, hvilken kan tilskrives, at stadigt flere med en ugentlig arbejdstid på mindst 30 timer betragter sig om deltidsbeskæftigede, især i Nederlandene.
Over the Union as a whole, the proportion of women working these hours increased from 24% in 1987 to just over 26% in 1994 (Graph 90).
Det eneste EU-land, hvor der ikke var tale om en sådan stigning mel lem 1990 og 1994, var Danmark, der skiller sig ud som det eneste land, der kunne registrere ikke blot et fald i andelen af kvinder med en deltidsarbejdsuge, men ovenikøbet et kraftigt fald (fra 27,5% i 1987 til 21,5% i 1994).
This is in line with the growth in parttime employment noted above, though the scale of the change is somewhat less, reflecting the rising numbers work ing 30 hours a week and over who regard themselves as parttime rather than fulltime employees, especially in the Netherlands.
Næsten alle EU-landene oplevede også en stigning i andelen af mænd med deltidsarbejdstid i recessionsårene fra 1990 til 1994. Det eneste land, hvor der var tale om et fald, var Nederlandene (hvor den procentvise andel faldt fra 7,5% til 5,5%), hvilket er i modstrid med dataene om deltidsbeskæftigelse, som viser en stigning (fra 14,5% til 15,5%).
The only Member State where such a growth did not occur between 1990 and 1994 was Denmark, which stands out as the one country to experience not just a decline in the proportion of women working parttime hours, but a substantial one
I % af arbejdstagere
(from 27'/,% in 1987 to 21V2% in 1994).
DK D GR
Weekly hours
Β DK D GR E
Page 84
Deltidsarbejdsuge (10-29 timer)
2 data on part­time employment which show an increase (from 14V2%
Perspektiver på kort sigt for vækst og beskæftigelse drende for en fortsat økonomisk vækst af den nuværende takt;
The third feature was an equally widespread growth in the relative numbers of men in particular nor­mally working relatively long hours a week of 50 and over, especially over the period after 1990.
Østeuropa og Latinamerika for ventes at vokse hurtigt;
This propor­ tion rose from an average of 8V2% in the Union in 1987 to over 972% in
- erhvervslivets og forbrugernes tillid i EU blev svækket noget i begyndelsen af 1995, men for ventes at vokse igen i tråd med den sunde vækst i BNP; den lange rente faldt ganske kraftigt i begyndelsen af 1995 overalt i EU og slugte således en stor del af de rentestigninger, der fandt sted i 1994.
1994 (which may not seem large but amounts to an increase in numbers of 14% or around 700 thousand).
Det økonomiske opsving i EU bed sig fast i 1994, da væksten i output tet nåede op på knap 3%.
Again the rise was widespread, with only the Netherlands showing any fall in relative numbers over this period.
udviklingen i valutakurserne i begyndelsen af 1995 forventes at påvirke væksten negativt, især i de lande, hvor der var tale om en opskrivning, og i de lande, hvor der var tale om en nedskrivning, kan bestræbelser på at forhindre en højere inflation i at bide sig fast muligvis opveje fordelene på kort sigt;
Although the changes in working time have in most cases been com­paratively small, the overall picture is one of a gradually declining uni­formity and a very slow movement towards a smoother frequency distribution curve with the propor­tion of men and women working a standard full­time number of hours a week tending to fall, the propor­tion working part­time hours tending to rise and, in the case of men, the proportion usually work­ing long hours also tending to go up.
De faktorer, der lå til grund for det økonomiske opsving i 1994, forventes fortsat at udøve en positiv ind virkning i 1995 og 1996.
Share of women working parttime and parttime hours in Member States, 1987 and 1994
Nuværend
D excludes new Länder
Kapitel 6 Perspektiver på kort sigt for vækst og beskæftigelse
Section 6
De offentlige finanser rigeligt udbud af arbejdskraft er be­fordrende for en længerevarende periode med solid og ikke­inflato­risk vækst, så længe der føres en hensigtsmæssig og effektiv politik på det makroøkonomiske område og på arbejdsmarkedsområdet.
Short-term prospects for growth and employment imports to rise following the appreciation of the Yen and Union export markets in South-East Asia, Eastern Europe and Latin America to continue growing rapidly; the exchange rate changes, short-term interest rates having been reduced in Germany and increased in most depreciating countries.
for at nå ned på denne referen­ceværdi, udgør mindre end 1% af BNP i tre lande (Frankrig, Belgien og Østrig).
In the Union as a whole, monetary conditions remain supportive of economic growth continuing at its pres ent rate;
Inflationen i EU forventes dog at blive mere uensartet i 1995. I 11 af de 15 EU­lande forventes der en inflation på mellem 2 og 3% eller muligvis en smule mere, mens den i Italien, Spanien og Portugal skulle forblive mellem 4,5 og 5% og i Græ­kenland 9% (figur 95).
• business and consumer confidence in the EU weakened somewhat in early 1995, but is expected to remain consistent with healthy GDP growth;
Den usikkerhed, der er forbundet med prognosen for 1995 og 1996, er blevet yderligere øget med valutau­roen i begyndelsen af 1995.
The recovery of the Union economy became firmly established in 1994, output recovering by just under 3%.
I de lande, der nedskrev valutaerne, kan risikoen for højere inflation og deraf følgende udhuling af købe­kraften tilligemed forventninger om en strammere økonomisk politik resultere i en endnu større be­grænsning af forbruget.
The renewed growth was driven by a strong pick-up in the world economy, a marked easing of monetary conditions within the Union and the achievement of higher productivity, improved competitiveness and better profitability by Union enter prises.
Hvis det sker, vil udsigter­ne for vækst og beskæftigelse være mindre gunstige, men det vil næppe kunne standse det økonomiske op­sving EU.
As a result, the recovery has been led by strong export performance and increased investment.
På baggrund af den nuværende po­litik forventes det samlede offentli­ge underskud i syv lande i 1996 at svare til eller ligge under refe­renceværdien på 3% af BNP (Danmark, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Finland og Storbritannien), mens den ekstra stramning, der skal til
the exchange rates develop ments in early 1995 are likely to affect growth adversely especially in the countries where appreciation occurred, while in the depreciating countries the need to prevent higher inflation from becoming ingrained may offset any short-term boost to activity;
93 Investeringer, 1992­96
Recovery remains soundly based.
Årlig variation (%)
Annual change{%)
Kapitel 6 Perspektiver på kort sigt for vækst og beskæftigelse
572% of GDP in 1994 to just under 4% in 1996, half the reduction being
Hvis det økonomiske opsving fort­sætter i samme takt i 1997, vil ar­bejdsløsheden i EU kunne blive reduceret med yderligere 1% af ar­bejdsstyrken til ca. 9%.
Given present policy, the general government deficit in 7 countries is expected to be at or below the refer ence value of 3% of GDP by 1996 (Denmark, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Finland and the UK), while the additional tightening in order to meet this value is equivalent to less than 1% of GDP in three countries (France, Belgium and Austria).
Skal den væsentligt længere ned, kræver det ikke blot en stærk og vedvarende vækst på mellemlangt sigt, men også en mere effektiv arbejdsmar­kedspolitik, eventuelt ledsaget af omfattende ændringer i uddannel­sessystemerne og muligvis også reformer af arbejdsmarkedslovgiv­ningen.
Fiscal deficits are projected to re main high in the remaining Member States, particularly in Greece, Italy and Sweden (despite a marked reduction).
Frygten for et "opsving uden flere job" synes at være ubegrundet.
Risks and uncertainties due to increased economic activity, half to tighter fiscal policies.
I 1995 og 1996 skulle væksten i EU medføre en stigning i beskæftigelsen på ca. 1% om året, hvilket svarer til en netto­forøgelse på ca. 3 mio. arbejdsplad­ser i løbet af de to år, hvis forholdet mellem vækst og beskæftigelse føl­ger det hidtidige mønster.
The aggregate structural deficit of Member States taken together is estimated to remain high in 1995 and 1996 and the projected reduction is only enough to stabilise government debt at 70% of Union GDP in 1995 and 1996.
Hvorvidt arbejdsløsheden falder til det forventede niveau, afhænger desuden af fremtidige ændringer i erhvervsfrekvensen i EU, som er vanskelige at forudsige.
Inflation appears to have reached a low point around the end of 1994.
Hvis det lykkes at fastholde en kraftig vækst i beskæftigelsen, kan erhvervsfre­kvensen og arbejdsstyrken som tid­ligere nævnt meget vel vokse mere end forventet, fordi det vil trække flere mennesker ind på arbejdsmar­kedet. I dette tilfælde kan faldet i arbejdsløsheden blive mindre end forudset — eller rettere sagt, faldet i den skjulte arbejdsløshed bliver større, mens faldet i den officielle arbejdsløshed bliver mindre.
However, no resurgence of inflationary pressure is expected in 1995 and 1996 and the rate of price increase is forecast to re main low at just over 3% a year, largely because wage increases are assumed to remain subdued (even though there were signs of acceleration in some Member States in early 1995) so keeping down the rise in unit labour costs despite increasing resource utilisation. tion.
På trods af denne vækst i beskæfti­gelsen betyder en forventet forøgel­se af arbejdsstyrken på ca. 1,4 mio. personer i løbet af de to år (mere end i de foregående år, men mindre end i tidligere perioder med opsving), at arbejdsløsheden i EU kun vil falde med 1,6 mio. Det vil sige, at arbejds­løshedsprocenten skulle falde fra 11% til et gennemsnit på 10% i 1996, hvilket fortsat er uaccepta­belt højt.
The uncertainties surrounding the forecast for 1995 and 1996 have been heightened by the currency turmoil of early 1995. There is a risk that loss of competitiveness in appreciating countries may lead to a more pronounced reduction in business confidence and dampen the growth in investment by more than
Beskæftigelse, 1992­96
94 Consumption, 1992-96
97 Arbejdsløshed, 1992­96
95 Inflation, 1992-96
% af arbejdsstyrken
Annual change (%)
Årlig variation (%) r. .
Annual change (%)
Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Essen: "Forbedring af arbejdsstyrkens chancer for at få beskæftigelse gennem fremme af investeringer i erhvervsuddannelse.
Moreover, whether unemployment falls at the rate projected depends on future changes in the rate of labour force participation across the Union which are difficult to predict.
I denne forbindelse spiller navnlig erhvervsuddannelse afunge en central rolle.
As emphasised earlier, if a high rate of employment growth is sustained, then participation and the labour force could well increase by more than expected as more people are attracted onto the labour market.
Så mange mennesker som muligt skal have en uddannelse og videreuddannelse, som sætter dem i stand til gennem livslang uddannelse at tilpasse sig de forandringer, som den teknologiske udvikling medfører, for at mindske risikoen for, at de mister deres arbejde."
In this case, the fall in unemployment could be slower than forecast — or, more precisely, the fall in hidden unemployment could be greater, the fall in open unemployment smaller.
Mange EU-lande havde allerede, før Kommissionen offentliggjorde sin hvidbog Vækst, Konkurrenceevne, Beskæftigelse, påbegyndt reformer af både det almene og det erhvervs faglige uddannelsessystem for at til passe uddannelserne bedre til de forskellige geografiske, erhvervs mæssige, sektormæssige og individuelle behov.
Unemployment is forecast to fall in all Member States between 1994 and 1996, the largest declines being expected in Finland, Denmark, Ireland, the UK, Spain and Sweden.
med hensyn til planlægningen og formidlingen af uddannelserne.
Nevertheless, the rate is expected to remain well above 20% in Spain and above 10% in France, Finland, Ireland and Italy, though in 1996 it should decline to below 8% in Germany and the UK (Graph 97).
I Storbritannien er den praktiske gen nemførelse af landets erhvervsuddannelsespolitik overdraget et net værk af lokalt baserede erhvervs- og uddannelsesråd (Training and Entre prise Counsils, TEC) for at tilpasse erhvervsuddannelsestilbuddene til de lokale behov.
In Austria, Luxembourg, the Netherlands and Sweden, where unemployment is well below the Union average, the reduction is expected to be less than elsewhere.
I Finland, hvor det offentlige spiller en stor rolle på ud dannelsesområdet, formidles er hvervsgrunduddannelsen hovedsagelig af erhvervsfaglige institutter og universiteter med hovedvægten lagt på at sikre et højt niveau både i kvantitativ og kvalitativ henseende.
The recovery in 1994 led to an earlier rise in employment than previously expected. Fears of a 'job less' recovery do not appear well founded.
I Sverige formidles de grundlæggende erhvervsuddannelser, som er organiseret noget anderledes end i de øvrige EU-lande, inden for det almene ud dannelsessystem, og lokale arbejdsformidlingskontorer kan i princippet på det åbne marked selv købe de ud dannelseskurser, de finder bedst egnede til at dække de arbejdsløses be hov.
In 1995 and 1996, growth in the Union is projected to lead to an increase in employment of around 1% a year, which corresponds to the net addition of about 3 million jobs over the two years, in line with past relationships.
Øget investering i erhvervsuddannelse har noget at gøre med, hvor mange penge de involverede parter - dvs. staten, erhvervslivet, ar bejdsmarkedets parter og den en kelte selv — vil bruge på at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer.
If the economic recovery were to continue at a similar rate in 1997, unemployment in the Union could be reduced by a further 1% of the labour force to around 9%.
Det er dog også vigtigt at se investeringen i bredere forstand som udnyttelsen af finansielle og andre ressourcer til at højne er hvervsuddannelsens kvalitet og skabe flere uddannelsesmuligheder gennem en spredning af erhvervsuddannelsestilbuddene og bedre adgang til erhvervsuddannelse.
In order to reduce it significantly below this, strong and sustainable growth is necessary over the medium-term, combined with more effective labour market policies, which may need to be accompanied by significant changes in systems of education and training and possible reform of labour market regulations. tions.
I dette kapitel gennem gås udviklingen i EU-landenes erhvervsuddannelsespolitikker og -foranstaltninger i lyset af disse forskellige målsætninger; analysen bygger på EU-landenes egne oplysninger, som er samlet og ind arbejdet i uddannelsesafsnittene i de såkaldte "oversigtsskemaer" (se det indrammede felt).
In 1995 as well as in 1996, employ ment is expected to rise in all Member States, with particularly strong rates of increase in Denmark, Spain, the Netherlands, Sweden, the UK and most especially in Luxembourg, Finland and Ireland (Graph 96).
Det har ført til øget decentralisering af erhvervsuddannelserne. I Belgien er ansvaret for erhvervsuddannelser nes indhold overdraget til henholdsvis det flamske og det franske sprogsamfund, medens selve uddannelsen formidles gennem organisationer, der dækker specifikke regioner.
Despite this growth of employment, a projected expansion in the labour force of some 1.4 million people over the two years (more than in the recent past, but less than in previous periods of recovery) means that unemployment in the Union will decline by only around 1.6 million.
I Frankrig er ansvaret for erhvervsuddannelsestilbuddene til de unge udlagt til regionerne.
Consequently, the rate is forecast to fall from 11% to an
Kapitel 1 Øget investering i erhvervsuddannelse
Section 1
F.eks. ledes TEC i Storbritannien af arbejdsgivere fra den private sektor.
Promoting investment in vocational training
Uddannelsestilbuddene til voksne er præget af et stort udbud af systemer.
Increasing the employmentintensity of growth
Oversigtsskemaerne
Reducing nonwage labour costs
EU-landene bidrog med redegørelser for deres uddannelsespolitik med hovedvægten lagt på følgende fire aspekter:
Improving the effectiveness of labour market policy
— metoder med henblik på at give øget adgang til erhvervsuddannelse og livslang uddannelse;
Improving measures for groups particularly hard hit by unemployment
Kapitel 1 Øget investering i erhvervsuddannelse heder for individuel tilpasning og let tere adgang i det hele taget.
Section 1 Promoting investment in vocational training
tallet af job for produktionsarbejdere faldt ganske betydeligt.
Essen Conclusions: "Improve employment opportunities for the labour force, by promoting investment in vocational training.
Også jobindholdet ændrer sig, og det samme gør de sektorer, hvor beskæftigelsesmulighederne ligger.
To that end a key role falls to the acquisition of vocational qualifications, particularly by young people.
Højnelse af arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau tionsniveau
Improving training systems to respond more effectively to needs
dannelserne som i efter- og videreuddannelsesprogrammerne.
The promotion of investment in vocational training concerns the financial commitments made by all those involved — governments, enterprises, social partners and individuals — to increase the skill levels of the work force.
I Finland er informationsteknologi et obligatorisk element i de erhvervsfaglige uddannelser. Tilsvarende er et grundkursus i informations- og kom munikationsteknologi obligatorisk i alle skoler i Østrig.
However, it is also important to see investment in a wider sense of the use of financial and other resources to improve the quality of vocational training and the opportunities provided by diversifying provision and making it more accessible.
I Irland er der i forbindelse med det såkaldte 'Vocational Preparation Training Programme" (VPTP), der tilbyder integreret almen og erhvervsfaglig uddannelse og arbejdspraktik til unge, som har afsluttet den obligatoriske skolegang, men uden at have erhvervet de fornødne færdigheder, et krav om, at uddannelsesinstitutioner også skal undervise i ny teknologi.
This section examines the development of training policies and action in Member States in the light of these various objectives drawing upon the information which they have provided, and which has been summarised and integrated into the education and training contribution to the 'Tableau de bord' (see Box).