natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tilstedeværelsen af sådanne mutagene stoffer er kun blevet påvist ved hjælp af fintmærkende testmetoder efter bestråling i store doser, og da kun hvis testen udføres kort efter bestrålingen.
The presence of such mutagenic substances has been demonstrated in sensitive test systems only after irradiation at high dosage, and then only if the tests are performed shortly after irradiation.
Ingen mutagene følger er blevet påvist i levnedsmidler, som er blevet bestrålet i de teknologisk relevante doser og derpå oplagret eller varmebehandlet. Formodentlig hænger dette sammen med, at de aktive stoffer, som eventuelt dannes ved bestråling i de teknologisk relevante doser, enten ikke dannes i biologisk signifikante mængder eller hurtigt inaktiveres ved reaktion med andre levnedsmiddelbestanddele.
No mutagenic effects have been demonstrated in foods which had been irradiated at the technologically relevant dosages and then stored or heat-treated.
Noget lignende gælder de tidligere omtalte dyreforsøg, som viser en let øget polyploidiforekomst i
Similar considerations apply to previously described animal studies indicating a slightly increased incidence of polyploidy in bone marrow cells or peripheral lymphocytes upon administration of freshly irradiated wheat or potatoes.
(f) Se også afsnit V. (g) Se også afsnit VI. (h) Se også afsnit VIII.
See also Section VI.
Sandsynligheden -For toksikologiske problemer i forbindelse med peroxidering af flerumættede fedtsyrer blev også behandlet.
The likelihood of toxicological concerns specifically associated with peroxidation of polyunsaturated fats was also addressed.
Komiteen har gennemgået de mange foreliggende rapporter og har på grundlag af datamaterialet konkluderet, at bestråling af levnedsmidler i de angivne doser ikke udsætter mennesker for toksikologisk signifikante mængder af de produkter, der dannes ved peroxidering af flerumættede fedtsyrer.
The Committee has reviewed the many available reports and has concluded that the data indicated that the irradiation of foods at the stated dosages will not cause exposure of human beings to toxicologically significant quantities of products formed through peroxidation of polyunsaturated fats.
Denne konklusion støttes desuden af en lang række biokemiske undersøgelser, som havde til formål at konstatere, om daglig indgift af bestrålede fedtstoffer kan forandre gnaveres evne til at metabolisere xenobiotiske stoffer.
This conclusion is also supported by several biochemical studies carried out to verify whether the daily administration of irradiated fats may change the ability of rodents to metabolize xenobiotic substances.
Som helhed betragtet viser de toksikologiske undersøgelser ingen helbredsmæssige skadevirkninger i forbindelse med indtagelse af bestrålet kost.
Taken as a whole, the toxicological studies do not indicate adverse health effects from dietary exposure to irradiated food.
Der findes også et bemærkelsesværdigt stort datamateriale vedrørende bestrålet dyrefoder.
A remarkable amount of data are also available on irradiated animal feeds.
Det blev gennemgået af komiteen, som konkluderede, at både forsøgsdyr og husdyr vokser og formerer sig normalt, hvis de får kost, som er bestrålet i doser på op til 15 kGy.
They were reviewed by the Committee who has concluded that both laboratory and commercial animals grow and reproduce normally on diets irradiated at doses up to 15 kGy.
På baggrund af alle de gennemgåede oplysninger mener komiteen ikke, at der er behov for at udføre flere fodringsforsøg for at vurdere sikkerheden hos levnedsmidler, som er blevet bestrålet med indtil 10 kGy.
On the basis of all the information reviewed, the Committee is of the opinion that in order to assess the safety of a food irradiated up to 10 kGy no further animal feeding studies need be carried out.
Den blandede FAO/IAEA/WHO-ekspertkomite vedrørende bestrålede levnedsmidlers sundhed var af samme mening i 1980.
This was also the opinion of the Joint FAO/IAEA/WHO Expert Committee on the Wholesomeness of Irradiated food in 1980.
Komiteen har ikke behandlet de særlige spørgsmål i forbindelse med bestråling af tilsætningsstoffer og emballeringsmateriåler til levnedsmidler.
The Committee has not considered the specific issues relating to the irradiation of food additives and food packaging materials.
KONKLUSIONER På grundlag af det foreliggende bevismateriale anbefaler komiteen, at man i forbindelse med en generel vurdering af bestrålede levnedsmidlers sundhed kun godkender de særlige strålingsdoser og levnedsmiddelkategorier, der, ikke blot ud fra et strengt toksikologisk synspunkt, men også fra et kemisk, mikrobiologisk, ernæringsmæssigt og teknologisk synspunkt, må anses -For egnede.
On the basis of all the available evidence the Committee recommends that in the context of an overall assessment of the wholesomeness of irradiated foods only those specific irradiation doses and food classes should be endorsed that are indicated as appropriate, not only from a strict toxicological point of view, but also from a chemical, microbiological, nutritional and technological standpoint.
Nedenstående tabel indeholder en liste over levnedsmiddelkategorier og strålingsdoser, som er blevet -Forelagt komiteen, og som den finder acceptable ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt.
Table 1 lists the food classes and radiation doses submitted to the Committee and considered by it to be acceptable from a public health standpoint.
Komiteen er af den opfattelse, at de ændringer, som kan finde sted i disse levnedsmidler ved de angivne strålingsdoser, ikke adskiller sig med hensyn til sundhedsmæssig betydning fra dem, der sker ved varmebehandl ing.
The Committee believes that the health significance of any changes which may take place in the listed foods at the indicated radiation doses is not different from the health significance of the changes which are induced by heat treatment.
Komiteen ser i princippet ingen hindring for, at udvidelse af listen til andre anvendelser kan overvejes, forudsat der gives tilstrækkelige oplysninger til, at der kan foretages en vurdering efter kriterierne i denne rapport.
The Committee sees, in principle, no objection to considering an extension of the list to other applications provided that appropriate information is given for evaluation following the criteria considered in the present report.
ACCEPTABLE BESTRÅLEDE LEVNEDSMIDDELKATEGORIER OG STRÅLINGSDOSER
Table 1 : Acceptable irradiated food classes and radiation doses
SAMLET, GENNEMSNITLIG STRÅLINGSDOSIS
OVERALL AVERAGE RADIATION DOSE (kGy)
Frugt indtil 2
Fruits up to 2
Grønsager indtil 1
Vegetables up to 1
Korn indtil 1
Cereals up to 1
Stivelsesholdige rodknolde indtil 0,2
Starchy tubers up to 0.2
Krydderier indtil 10
Spices and condiments up to 10
Fisk og skaldyr indtil 3
Fish and shellfish up to 3
Fersk kød indtil 2
Fresh meats up to 2
Fjerkræ indtil 7
Poultry up to 7
Blandt komiteens opgaver var ikke blot vurdering af de potentielle sundhedsaspekter, som er direkte knyttet til bestrålede levnedsmidlers toksikologiske og ernæringsmæssige egenskaber, men også eventuelle patogene og levnedsmiddelfordærvende egenskaber hos organismer, der overlever strålebehandlingen.
The Committee included within its terms of reference not only the evaluation of potential health aspects directly related to toxicological and nutritional properties of irradiated foods but also the possible pathogenic and food-spoilage properties of organisms surviving radiation processing of food.
Komiteen fandt det uden -For opgavens rammer at vurdere de samfundsmæssige krav til levnedsmiddelbestråling i sammenligning med andre processer.
The Committee considered beyond its mandate the assessment of societal demands for food irradiation in comparison with other processes.
Den første forskning, som gik ud på at klarlægge de videnskabelige og teknologiske aspekter i forbindelse med konservering og sterilisering af levnedsmidler ved at benytte stråling som et reelt teknologisk alternativ, blev udført i USA i slutningen af fyrrene.
The initial research into the scientific and technological aspects of food preservation and sterilization by irradiation as a credible alternative technology was carried out in the US in the late '40s.
Samtidig blev der rejst tvivl om, hvorvidt levnedsmidler, der blev konserveret på denne måde, var sunde, og på grund af den fremgangsmåde, der dengang var fastsat i den amerikanske levnedsmiddellovgivning, måtte man undersøge hver enkelt bestrålet levnedsmiddel, som om det var et tilsætningsstof. Det var imidlertid dengang de nationale myndigheders og internationale ekspertkomiteers eneste rettesnor, og det kan derfor ikke overraske, at der i en lang række lande blev udført et start antal kostbare og langvarige dyreforsøg, som undertiden overlappede hinanden.
At the same time, concern arose over the wholesomeness of food preserved in this manner and in the light of the legal approach required by the US Food Legislation it was then necessary to investigate each individual irradiated food as if it were a food additive.
For at rationalisere og koordinere disse forskellige bestræbelser og gøre dem mere økonomiske, udarbejdede man i 1971 det internationale projekt for levnedsmiddelbestråling ved en aftale mellem nitten interesserede lande under ledelse af Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og Levnedsmiddel og Landbrugsorganisationen (FAO), der begge er FN-organisationer, samt Det europæiske Kerneenergiagentur, nu OECD's kerneenergiagentur.
To rationalize and coordinate these various efforts in a more economic fashion, the International Project in the Field of Food Irradiation was set up in 1971 as a result of an agreement between 19 interested countries under the joint sponsorship of the International Atomic Energy Agency (IAEA) and the Food and Agricultural Organization (FAO), both UNO agencies, and the European Nuclear Energy Agency, later renamed the OECD Nuclear Energy Agency.
Myndighederne i Forbundsrepublikken Tyskland stillede værtsfaciliteter til rådighed i Karlsruhe. IAEA betalte lønninger til projektets ansatte, og kerneenergiagenturet stillede sekretäriatsfaciliteter til rådighed for projektkomiteerne.
The Federal German authorities provided Host Centre facilities at Karlsruhe, the IAEA paid the salaries of the Project staff and the ΝΕΑ provided the secretariat for the Project's committees.
Projektets formål var først og fremmest at udføre et beskedent forskningsprogram for metodologi på værtscentret og at koordinere og til dels også overvåge sundhedsundersøgelser og dertil knyttet arbejde med forsøgsdyr, som blev udført på kontrakt af anerkendte laboratorier på projektdeltagernes vegne.
The objectives of the Project were essentially the carrying out of a modest research programme into methodology at the Host Centre and the coordination, including supervision, of wholesomeness testing and related studies in laboratory animals, contracted out to reputable contract laboratories on behalf of the membership of the Project.
Desuden påtog projektet sig at indsamle, kollationere og videreformidle oplysninger om sundhedsundersøgelse af bestrålede levnedsmidler og bistå nationale myndigheder i deres stillingtagen til bestrålede levnedsmidlers acceptabilitet.
In addition, the Project undertook the collection, collation and dissemination of information concerning wholesomeness testing of irradiated foods and provided assistance to national authorities in their consideration of the acceptance of irradiated food.
I de 11 år projektet løb, blev der udsendt tolv bind af en periodisk beretning med titlen "Food Irradiation Information" og 67 tekniske rapporter om de forskellige sundhedsundersøgelser, der blev udført på kontrakt eller foretaget på værtscentrets laboratorium.
During its 11 years of existence the Project issued 12 volumes of a bulletin entitled "Food Irradiation Information" and 67 Technical Reports on the various wholesomeness studies carried out under contract or performed in the laboratory at the Host Centre.
Næsten 3 000 eksemplarer af hver beretning og tekniske rapport blev fordelt til ca. 70 lande.
Up to 3000 copies of each Bulletin and Technical Report were distributed to some 70 countries.
En række videnskabelige artikler, som gjorde rede for nogle af sundhedsundersøgelserne og desuden beskrev en nyligt udviklet metode til vurdering af bestrålede levnedsmidlers genotoksicitet, blev offentliggjort i den videnskabelige litteratur. To omfattende monografier
A number of scientific papers reporting the results of some of the wholesomeness studies and also describing a newly developed methodology for assessing the genotoxicity of irradiated foods were published in the open scientific literature.
Projektet indebar, at der blev uddelegeret ca. 12 ekstensive fodringsforsøg til kontraherende laboratorier, som skulle undersøge de toksikologiske aspekter hos bestrålede kartofler, krydderier, mangofrugter, løg og tørrede dadler samt bestrålet hvede, mel, fisk, ris og kakaopulver, for at man således kunne efterkomme en anmodning fra de blandede FAO/IAEA/WHO-ekspertkomiteer af henholdsvis 1969 og 1976, som beskæftiger sig med levnedsmiddelbestråling.
The Project placed some 12 extensive feeding studies with contract laboratories to investigate toxicological aspects of irradiated potatoes, wheat, flour, fish, rice, spices, mango, dried dates, onions and cocoa powder in order to fulfil the requests of the 1969 and 1976 Joint FAO/IAEA/WHO Expert Committees on Irradiated Food which had assessed the clearance of the irradiation process and of the irradiated foods from the point of view of safety to health.
Valget af levnedsmidler blev foretaget ud fra hensyn til den interesse, produktet kunne -Forventes at rejse som vigtigt næringsmiddel i den internationale handel, dets anvendelighed i udviklingslandene, og de teknologiske og økonomiske muligheder for at konservere det ved bestråling i doser inden for 10 kGy-området.
The selection of the foodstuffs was based on a consideration of the interest likely to be accorded to the product as a staple food entering international trade, its usefulness to developing countries, and its technological and economic suitability for radiation preservation by doses in the 10 kGy range.
Efter 1976 udviklede projektets eget laboratorium en fint mærkende metodologi, som byggede på enkle, korttidsmutagenicitetstests med opløsninger af bestrålede levnedsmidler.
After 1976 a sensitive methodology was developed in the Project's own laboratory, based on simple short-term mutagenicity tests on digests of irradiated foods.
Disse biologiske undersøgelser supplerede en række omfattende, koordinerede programmer for forskning i levnedsmidlers og levnedsmiddelbestanddeles strålingskemi, som var blevet udført ved et samarbejde mellem ni speciallaboratorier.
These biological investigations supplemented extensive coordinated programmes of research into the radiation chemistry of food and food components carried out in some 9 collaborating specialist Laboratories in the world.
Der blev indsamlet data vedrørende konstatering og kvantitativ måling af radiolyseprodukter fra de vigtigste bestanddele i bestrålede levnedsmidler, og disse data blev sammenlignet med virkningerne af traditionel levnedsmiddelbehandl ing.
Data were collected on the identification and quantitative measurements of radiolytic products derived from the major components of irradiated foods and compared with the effects of conventional food processing.
Der kunne på denne måde samles afgørende bevis for, at radiolytiske reaktioner kunne ekstrapoleres på ensartet ag forudsigelig måde inden far en given levnedsmiddelkategori og fra en levnedsmiddelkategori til en anden.
In this way convincing evidence could be assembled for the uniformity, predictability and ability to extrapolate radiolytic reactions within a given class of foods and also from one class of food to another.
Som resultat af dette arbejde erklærede den blandede FAO/IAEA/WHO-ekspertkomite af 1980 strålebehandling til konservering af levnedsmidler for en sikker proces, når den samlede gennemsnitsdosis var under 10 kGy.
As a result of all these efforts, the 1980 Joint FAO/IAEA/WHO Expert Committee accepted the safety of the process of irradiation for the preservation of food up to an overall average dose of 10 kGy.
Denne afgørelse medførte, at Codex Alimentarius-kommissionen opstillede en almindelig standard far bestrålede levnedsmidler, der omfattes af international handel.
As a consequence of this decision, the Codex Alimentarius Commission developed a General Standard for Irradiated Foods and a Code of Practice for the Operation of Radiation Facilities for irradiated foods in-international trade.
Efter således at have opfyldt sine målsætninger blev det internationale projekt afsluttet.
Thus, having achieved its objectives, the International Project was wound up.
I det internationale projekts løbetid blev der samlet et omfattende dokumentationsmateriale om levnedsmidlers og levnedsmiddelbestanddeles sundhedsaspekter og strålingskemi. Endvidere blev der på værtscentret i Karlsruhe udarbejdet en datamatiseret oversigt over al litteratur om bestrålede levnedsmidlers sikkerhedsaspekter, som var udkommet siden 1950.
During its existence, the International Project accumulated an extensive documentation on the wholesomeness aspects and the radiation chemistry of foods and food ingredients.
Der belv på denne måde skabt et samlingssted for oplysninger om bestrålede levnedsmidler, hvor disse oplysninger kunne stå til de nationale myndigheders rådighed.
In this way, a focal point was created for obtaining information on irradiated foods as a service to national authorities.
Endelig har værtscentret siden 1955 udgivet en bibliografi over konservering af levnedsmidler ved hjælp af ioniserende stråling, hvori al relevant litteratur opregnes og bedømmes.
In addition, the Host Centre has issued since 1955 a bibliography on the preservation of foodstuffs by ionizing radiation covering the compilation and evaluation of all relevant literature.
Den 19. udgave af denne bibliografi udkom i september 1985.
Issue No 29 appeared in September 1985.
Da alle de originale data og publikationer fandtes i Karlsruhe, afholdt EF's videnskabelige komite for levnedsmidler to møder der, mens denne rapport om bestrålede levnedsmidler blev udarbejdet.
Because of the availability of original data and publications, two meetings of the EEC Scientific Committee for Food were held in Karlsruhe during the preparation of the present Report on the Irradiation of Food.
Doser og virkninger
Doses and effects
En oversigt over mulighederne for anvendelse af bestråling i -Forskellige doser og virkningerne heraf findes i tabel 1.
Effects and possible applications of irradiation at different doses are shown in Table 1.
Strålebehandling i doser mellem 0,02 og 1 kGy kan påvirke en lang række forskellige biologiske processer.
Processing with doses of radiation between 0.02 and 1 kGy can influence a variety of biological processes.
Den kan således hæmme spireevnen under oplagring (f.eks. hos løg og kartofter) og forsinke modningsprocessen (f.eks. hos mango- og papayafrugter).
For instance, it may induce inhibition of sprouting during storage (e.g. of onions and potatoes) and delay of ripening (e.g. of mangoes and papaya).
Da doserne inden for dette strålingsområde dræber insekter på alle stadier i deres livscyklus, kan de også benyttes til bekæmpelse af insektangreb (f.eks. på hvede, ris, bælgfrugter og dadler) og udgør således et alternativ til pesticider og gasningsmidler.
As radiation doses in this range kill the insects at all stages of their lifecycle, they can also be used to control insect infestation (e.g. of wheat, rice, pulses and dates) thus providing an alternative to pesticides or fumigants.
Behandling af levnedsmidler (f.eks. fiskeprodukter, fjerkræ, jordbær og krydderier) med doser på mellem 1 og 10 kGy kan benyttes til praktisk eliminering af patogene organismer (radicidation) og ikke-sporedannende mikroorganismer, med undtagelse af virus (stralingspasteurisering).
Processing of foods (e.g. fish products, chicken, strawberry, and spices and condiments) with doses between 1 and 10 kGy may be used for the practical elimination of pathogenic organisms (radicidation) and of non-spore-forming microorganisms other that viruses (radurization).
Fordelene ved radicidation og stralingspasteurisering er, at de giver mulighed for at bekæmpe en hel del ret almindelige sundhedsfarer i forbindelse med sygdomme, som overføres gennem levnedsmidler.
The benefits of radicidation and radurization are associated with the possibility of controlling many rather common health hazards related to food-borne diseases.
Mange ubehandlede levnedsmidler, f.eks. kød og fjerkræ, kan indeholde patogener, hvis sundhedsfarlige karakter er ret alvorlig, det gælder således Salmonella, Campy1obacter og Toxoplasma.
Many raw foods, e.g. meat and poultry may harbour pathogens of major public health concern such as Salmonella, Campylobacter and Toxoplasma.
Campy1obacter er blevet påvist i det meste, om ikke i alt grydeklart fjerkræ.
Campylobacter has been detected in most, if not all, ready-to-cook poultry.
Den store -Forekomst af Salmonella i fjerkræ og råt kød er ubestridelig.
The high incidence of Salmonella in poultry and raw meat is well documented.
Råt kød er desuden en vigtig kilde til Toxoplasma ag visse parasitfremkaldte sygdomme. Bestråling er et meget effektivt middel, hvormed patogener kan elimineres, eller deres antal kan reduceres, så det kommer under den infektiøse størrelse.
Raw meat is likewise an important source of Toxoplasma and certain parasitic diseases like trichinosis and taeniasis.
Bestråling af fjerkræ, der er den vigtigste kilde til Campy1obacter og Salmonella-infektioner hos mennesker, ville medføre en betydelig begrænsning af disse smitsomme sygdomme, der frygtes over hele verden.
Irradiation of poultry, the main source of Campylobacter and Salmonella infections in men, could substantially reduce the number of human cases of these infectious diseases of global concern.
Bestråling af forarbejdede levnedsmidler som dybfrosne fisk og skaldyr kan effektivt fjerne risikoen for forurening med sygdomsfremkaldende organismer som Salmonella, Shigella, Vibrio parahaemo1yt i cus og enteropatogen Escherichia coli.
Irradiation of processed food, such as deepfrozen sea food, can effectively eliminate the risk of contamination with disease-causing agents like Salmonella, Shigella, Vibrio parahaemolyticus and enteropathogenic Escherichia coli.
Strålebehandling kan også være et effektivt alternativ til kemisk behandling.
Radiation processing may also effectively substitute for chemical treatment.
F.eks. kan mikroforurening i krydderier, tørrede grønsager og fortykningsmidler begrænses ved hjælp af strålebehandling i stedet for ethylenoxid.
For instance, radiation processing can be used instead of ethylene oxide in order to reduce microbial contamination in spices, dried vegetables, and thickeners.
Behandling af levnedsmidler (f.eks. oksekød og fjerkræ) med doser på over 10 kGy kan benyttes til sterilisering med henblik på afsætning.
Processing of foods (e.g. beef and poultry) with doses higher than 10 kGy may result in sterilization for commercial purposes.
Denne proces, der benævnes strålesterilisering, farmodes også i nogen grad at begrænse antallet af virus.
This process, referred to as radappertization, is also expected to reduce to some extent the number of viruses.
Komiteen foretog ikke nogen detaljeret gennemgang af det omfattende datamateriale vedrørende steriliseringsbehandling af levnedsmidler (f.eks. oksekød Dg fjerkræ) ved hjælp af doser på over 10 kGy, fordi de strålingsbetingelser, hvorunder disse data er blevet indsamlet, ikke er relevante for den forventede, erhvervsmæssige anvendelse af levnedsmiddelbestråling.
The Committee did not review in detail the extensive data on processing of foods (e.g. beef and poultry) with doses higher than 10 kGy for sterilization purposes because the radiation conditions under which they were obtained are not relevant to the likely commercial applications of food irradiation.
Denne rapport koncentrerer sig derfor i praksis om strålebehandling ved doser på 10 kGy og derunder.
Effectively, therefore, this report concentrates on radiation processing at doses up to 10 kGy.