natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inden for bioteknologi nåede Europa-Parlamentet og Rådet til enighed om forslaget til forordning om nye levnedsmidler (—» nr. 115), og Kommissionen fremlagde en rapport om undersøgelsen af direktivet om udsætning af genmo­dificerede organismer (—+ nr. 450).
The Community guidelines for the development of the transEuropean energy and transport networks were formally adopted (-* points 333 and 329).
Denne teknologis fremtid blev ligeledes be­handlet på en interinstitutionel konference, der fandt sted i januar, og i en be­slutning fra Europa-Parlamentet ).
At the same time, major progress was made in launching or speeding up specific projects and projects of common inter est.
Justeringen af det femte handlingspro­gram, »Mod en bæredygtig udvikling« (—* nr. 436), sigter i denne forbindelse på at styrke integrationen af miljøaspekterne i de andre EU-politikker, på at for­bedre anvendelsen af EU-retten til fordel for miljøet samt på at udvikle skatte­politiske og økonomiske instrumenter.
The vision of the future described in the White Paper is set against a background of sustainable, environmentally friendly growth.
I dette øjemed tog Kommissionen også initiativer vedrørende luftens kvalitet (initiativerne skal ses i sammenhæng med »AUTO-OIl«-programmet) (— > nr. 465) og affaldsforvaltningen (—* nr. 455) og fremlagde endvidere en grønbog om støjbekæmpelse (— > nr. 466) samt fremsatte henstilling med henblik på afgørelse om Fællesskabets deltagelse i den kom­mende konference mellem parterne i FN's rammekonvention om klimaændringer (- > nr. 470). ) EET C: 96 af 1.4.1996 og Bull. 3-1996, punkt 1.3.3.
The review of the fifth action programme 'Towards sustainability' (— > point 436) is therefore intended to promote the inclusion of environmental aspects in the Community's other policies, to improve the application of Community law intended to protect the environment and to develop tax and economic instruments. In this context, the Commission also presented initiatives in the fields of air quality (arising from OJ C 96, 1.4.1996; Bull.
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE FÆLLESSKAB
SERVICES OF GENERAL INTEREST
Forsyningspligtsydelser
Services of general interest
I en meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og medlemsstaterne vedtaget den 11. september ) frem­lægger Kommissionen grundlaget for sin politik med hensyn til forsyningspligtsydelser og opstiller en række mål for fremtiden, herunder forslag i forbindelse med regeringskonferencen.
In a communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Member States adopted on 11 September,1the Commission set out the basic principles of its policy on services of general interest and defined its objectives for the future, including the proposals to be made to the Intergovernmental Conference.
Forsyningspligtsydelser er et nøgleelement i den europæiske samfundsmo­del, og de vejer godt til i økonomien.
Services of general interest are a key element in the European model of society and are of considerable economic importance.
De afspejler fælles værdier som markeds­økonomi, borgernes interesser, social samhørighed og solidaritet. Der sker meget store forandringer på dette område, både økonomisk, teknologisk og med hensyn til forbrugerkrav.
They reflect shared values based on such things as the market economy, the interests of the individual and a sense of community.
Derfor skal Fællesskabet forsøge at modernisere disse ydelser, så de grundlæggende opgaver bevares, samtidig med at effektiviteten øges.
To respond to these changes, Community action is designed to modernize these services to ensure that essential needs continue to be met and to improve performance.
Fæl­lesskabets indsats er baseret på situationen i de enkelte lande, og det skal for­holde sig neutralt til, om virksomhederne har privat eller offentlig status, idet nærhedsprincippet skal respekteres.
It is based on respect for national diversity, neutrality as regards the public or private status of companies and their employees and takes account of subsidiarity.
Fællesskabet skal sikre en ligevægt mellem det europæiske markeds dynamik og de almennyttige formål, bl.a. på grundlag af artikel 90 i EF-traktaten, og idet der sektor for sektor dukker et begreb som europæisk almennyttigt formål op i form af almene tjenesteudbud eller public service-forpligtelser.
It strikes a balance between the dynamism of the European market and the general interest role on the basis of Article 90 of the Treaty and by developing, sector by sector, the concept of European general interest, which takes the form of universal service or public service obligations.
Fællesskabets bidrag til forsyningspligtsydelserne er således baseret på kombinationen af dynamik, fleksibilitet og solidaritet, hvilket ses både i den sektorbestemte strategi til integrering på europæisk plan af markederne for tele­kommunikation, postvæsen, transport, elektricitet samt radio og fjernsyn og de forskellige fællesskabspolitikkers bidrag til udviklingen af forsyningspligtsydel­ser, både økonomiske og ikke-okonomiske.
The Community's involvement in general interest services is based on dynamism, flexibility and solidarity. This can be seen in the different approaches adopted by the Community towards European-level integration of the telecommunications, postal service, transport, electricity and broadcasting markets and is further illustrated by the contribution of various Community policies to developing general interest services, whether of an economic nature or not.
For fremtiden agter Kommissionen at fremme en europæisk politik på dette område i henhold til tre hovedlinjer: bedst mulig udnyttelse af aktiviteterne til fremme af det indre marked og Europas konkurrenceevne; overvejelser over en stigende koordinering af forsyningspligtsydelser på europæisk plan for sektorer med en tværnational dimension eller med en europæisk dimension; anvendelse af fællesskabsinstrumenterne i forbindelse med forsyningspligtsydelser.
The Commission's intention for the future is to promote a Euro pean policy on general interest services on three fronts: making the most of activities to boost the internal market and European competitiveness; studying ways of strengthening the coordination at European level of sectors with a transnational dimension or those of particular European
Kommissionen mener, at artikel 90 i EF-traktaten, der har bevist sin værdi ved at sikre et gavnligt samspil mellem differentiering og hensyntagen til almen­hedens interesse, ikke skal ændres.
The Commission considers that Article 90 of the EC Treaty, which has shown its worth by achieving successful interaction between liberalization and general interest, should not be modified.
For at kunne give forsyningspligtsydelserne en plads i det europæiske samarbejde, der svarer til den plads, de indtager i de enkelte europæiske lande, mener Kommissionen således, at der på regeringskon­ferencen (— > nr. 1 ff.) vil være mulighed for at indsætte en henvisning i traktatens artikel 3, i henhold til hvilken forsyningspligtsydelser skal være et aspekt, der bør tages hensyn til ved udformningen af Fællesskabets foranstaltninger og politik­ker. ALM. BERETN. EU 1996
The Commission feels that, to accord services of general interest a role in the European project equivalent to that which they play in European society, the opportunity afforded by the Intergovernmental Conference (— > points 1 et seq.) should be taken, in order to add to Article 3 of the Treaty a point stipulating that services of general interest are an aspect to be taken into account when Community action and policies are being defined. GEN. REP. EU 1996
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE FÆLLESSKAB
ECONOMIC AND MONETARY POUCY
Der er på grundlag af de beslutninger, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Madrid og senere bekræftet af Det Europæiske Råd i Firenze, gjort afgørende fremskridt i forberedelsen af overgangen til euroen, ligesom det blev be kræftet, at det ikke står til at ændre, at euroen skal være fælles valuta for de deltagende medlemsstater fra og med den 1. januar 1999.
On the basis of the decisions taken by the European Council in Madrid and reaffirmed by it in Florence, decisive progress was made in the preparations for the changeover to the euro. The irreversible nature of the single currency for the Member States participating as from 1 January 1999 was confirmed.
Kommissionen har vedtaget forslag til forskrifter og meddelelser om de retlige rammer for brugen af euroen og om budgetdisciplinen for den tredje fase samt en meddelelse om de indbyrdes forbindelser mellem de medlemsstater, der deltager i euro-zonen, og EU's øvrige medlemsstater.
The Commission adopted legislative pro posals and communications on the legal framework for the use of the euro and on budgetary discipline in the third stage, and a communication on relations between Member States participating in the euro area and the other Member States of the Union.
På grundlag af disse forslag og meddelelser samt Det Europæiske Monetære Instituts (EMI) forberedende arbejde, kunne Rådet i en beretning iil Det Europæiske Råd og senere Det Europæiske Råd selv på mødet i Dublin konstatere politisk enighed om samtlige de elementer, der er nødvendige for den fælles valutas indførelse, nemlig stabilitets- og vækstpagten, som skal sikre overholdelse af budgetdisciplinen, de retlige rammer for euroen og strukturen for den nye valutakursmekanisme for de medlemsstater, der ikke deltager i euro-zonen.
On the basis of these pro posals and communications and of preparatory work carried out by the European Monetary Institute (EMI), the Council, in a report to the European Council, and then the European Council, at its meeting in Dublin, reached agreement on all the elements necessary for the introduction of the single currency: the stability and growth pact designed to ensure budgetary discipline; the legal framework for the euro; and the structure of the new exchange-rate mechanism for the Member States not participating in the euro area.
Det Europæiske Råd udtrykte endvidere tilfredshed med de modeller til euro-sedler, som EMI har fremlagt.
The European Council also welcomed the designs for the euro banknotes presented by the EMI.
En oplysningskampagne om indførelsen af euroen blev i øvrigt lanceret allerede i januar med tilrettelæggelse af en rundbordskonference om overgangen til den fælles valuta.
The information and communication campaign on the introduction of the euro was also launched in January through the organization of a roundtable con ference on the changeover to the single currency.
Der blev gjort nye fremskridt hen imod nominel konvergens, idet inflations- og rentesatserne fortsatte deres fald i alle medlemsstater.
Further progress was made towards nominal convergence, with a steady reduction in inflation and interest rates in all Member States.
En lang række medlems stater bør dog øge deres finanspolitiske indsats for yderligere at nedbringe gælden og finansttnderskuddet.
However, many Member States will have to make additional efforts in the public finance sphere in order to reduce debt and deficits further.
1 1996 var det kun Luxembourg, Irland og Danmark, der ikke havde et »uforholdsmæssigt stort underskud«, men de øvrige medlems stater bestræber sig dog på at sanere de offentlige finanser med henblik på deres deltagelse i Den Økonomiske og Monetære Union.
Only Luxembourg, Ireland and Denmark did not have 'excessive deficits' in 1996. However, the other Member States are stepping up their budgetary con solidation measures with a view to participating in economic and mon etary union.
I denne henseende understreges det i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 1996, at det er nødvendigt at fastholde den nuværende makroøkonomiske kurs og samtidig lempe den monetære politik og hensigtsmæssige initiativer i form af strukturelle reformer.
The broad economic policy guidelines for 1996 emphasize the need for the current macroeconomic approach to be maintained and for it to be accompanied by a relaxation of monetary policy and by appropriate initiatives in the area of structural reforms.
Den finske mark tilsluttede sig i øvrigt gruppen af valutaer, der
The Finnish markka joined the group of currencies participating in the EMS
OKONOMLSK OG MONETÆR POLITIK
THE COMMUNITY ECONOMIC AND SOCIAL AREA
37 inden for EMS, ligesom den italienske lire igen deltager i valutakursmekanismen deltager fuldt ud i mekanismen.
IV-3 reincorporated exchange-rate mechanism and the Italian lira was fully into that mechanism.
Den stagnerende tendens, som prægede europæisk økonomi fra midten af 1995, hovedsageligt forårsaget af forsinkede virkninger af stigningen i de lange renter i 1994 og uroen på valutamarkederne i foråret 1995, fortsatte generelt indtil midten af 1996.
The slowdown experienced by the European economy from mid1995, which was due principally to the delayed effects of the rise in long-term interest rates in 1994 and to the upheaval on foreign-exchange markets in the spring of 1995, continued generally until mid-1996.
Siden da er aktiviteten på ny stigende med en gradvis øget vækst i andet halvår af 1996.
Activity then picked up, with growth gradually accelerating in the second half of the year.
EU's bruttonationalprodukt er ifølge Kommissio­nens efterårsestimationer steget med 1,6 % i 1996.
According to the Commission's autumn economic forecasts, the European Union's GDP grew by 1.6% in 1996.
Opsvinget blev begunstiget af mere lempelige valutaforhold, hvilket igen var muligt på grund af den hensigts­mæssige lønudvikling, budgettilpasningernes styrkede troværdighed og stabilise­ringen af valutakurserne.
The upturn was assisted by the easing of monetary conditions, which was itself made possible by an appropriate wage trend, the increased credibility of the fiscal adjustment and the stabilization of exchange rates.
Endvidere har der været en hensigtsmæssig tendens i afgørende faktorer for udbuddet (god kapitalrentabilitet, svag inflation osv.) samt internationale økonomiske vilkår.
In addition, the fundamental components of supply (high return on capital, low inflation, etc.) and the international environment remained favour able.
Dette burde kunne føre til en velafba­lanceret vækst understøttet af samtlige elementer af afgørende betydning for den endelige efterspørgsel (eksport, investeringer og forbrug).
They should lead to growth that is balanced and based on all the components of final demand (exports, investment, consumption).
På grund af den før omtalte stagnerende tendens har der kun været en meget beskeden nettojobskabelse i EU (+ 0,1%) i 1996.
As a result of the abovementioned slowdown, net job creation in the European Union was very low (+0.1%).
Arbejdsløsheden er derfor forblevet høj, nemlig 10,9% af den aktive befolkning, hvilket er uændret i forhold til 1995.
Unemployment therefore remained at the high level of 10.9% of the labour force, unchanged on 1995.
Inflationen i EU fortsatte sit fald i 1996.
Inflation in the European Union continued to fall.
Den nåede 2,6 % (målt med forbrugerprisdeflatoren) mod 3 % i 1995.
It stood at 2.6% (as measured by the private consumption deflator), as against 3% in 1995.
Inflationens fortsatte fald var ledsaget af en bemærkelsesværdig konvergens blandt medlemsstaterne. Næsten samtlige medlemsstater kunne i 1996 udvise en inflation på mindre end 4%.
This steady fall in inflation was accompanied by remarkable convergence between Member States, with almost all of them recording inflation rates below 4%.
Denne gunstige udvikling har muliggjort en lempelse af pengepolitikken i samt­lige medlemsstater, ligesom rentesatserne har nærmet sig hinanden på historisk lave niveauer.
This favourable trend led to a relaxation of monetary policy in all Member States and brought interest rates down towards historically low levels.
Medlemsstaterne videreførte i 1996 deres bestræbelser på at ned­bringe budgetunderskuddene.
Member States continued to reduce their budget deficits.
Det offentliges finansieringsbehov i EU faldt i gen­nemsnit fra 5% af BNP i 1995 til 4,4% i 1996.
On average, the general government borrowing require ment in the Union fell from 5% of GDP in 1995 to 4.4% in 1996.
Indsatsen har imidlertid ikke været tilstrækkelig til at stabilisere det offentlige gældsnivea'u, som er steget fra 71,3% af BNP i 1995 til 73,5% i 1996.
However, this effort failed to stabilize the level of government debt, which rose from 71.3% of GDP to 73.5%.
Samordning af den økonomiske politik
Economic policy coordination
De overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politik for 1996, der blev fremlagt i henstilling fra Kommissionen ) af
On the basis of a recommendation1adopted by the Commission on 15 May, the broad guidelines of the economic policies of the Mem-
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE FÆLLESSKAB
ECONOMIC AND MONETARY POLICY
15. maj, analyseret i Rådet den 3. juni og færdigbehandlet på Det Europæiske Råds møde i Firenze, blev endeligt og formelt vedtaget af Rådet den 8. juli ). Der anbefales en dynamisk iværksættelse af en dobbelt strategi bestående i dels en videreførelse af den nuværende makroøkonomiske kurs, herunder især sanering af de offentlige finanser, for at skabe vilkår, der varigt kan fremme væksten, beskæftigelsen og stabile økonomier, dels en iværksættelse af de nødvendige strukturelle reformer for vare- og tjenestemarkedet samt arbejdsmarkedet.
39 ber States and the Community for 1996 were examined by the Council on 3 June, finalized by the European Council in Florence and formally adopted by the Council on 8 July.1They advocate the forceful implementation of a two-pronged strategy: firstly, a continuation of the current macroeconomic policy approach, especially in the area of budgetary consolidation, in order to create the conditions conducive to lasting growth, growth, employment and stability; and, secondly, the adoption of the structural reform measures needed on the goods and services markets and on the labour market.
Euro­pa-Parlamentet stillede sig i sin beslutning af 19. juni") om retningslinjerne posi­tivt over for en lempelse af den monetære politik for at stimulere investeringer og forbrug.
In a resolution on these guidelines adopted on 19 June,2Parliament called for a more accommodating mon etary policy aimed at boosting investment and consumption.
Drøftelserne indledtes den 6. marts med vedtagelsen af Kommissionens økonomiske årsberetning ), hvorom Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 24. april ), og Europa-Parlamentet traf beslutning den 9. maj ).
The debate had been initiated by the Commission's adoption on 6 March of the Annual Economic Report,3on which the Economic and Social Commit tee had delivered an opinion on 24 April4and Parliament had adopted a resolution on 9 May.5
Gunstige makroøkonomiske rammer for væksten og beskæftigelsen på grundlag af monetær stabilitet og sund finanspolitik udgør en af hjørnestenene i den globale og koordinerede strategi for beskæftigelsen, som Kommissionen fremlagde i sin meddelelse til Det Europæiske Råd i Firenze under betegnelsen »En indsats for beskæftigelsen i Europa: en tillidspagt« (—* nr. 45).
The creation of a macroeconomic framework that is conducive to growth and employment and is based on monetary stability and a sound financial policy is one of the key features of the comprehensive and coordinated strategy for promoting employment set out by the Commission in its communication to the Florence European Council entitled 'Action for employment in Europe: A confidence pact' (—* point 45).
I meddelelsen anbefaler Kommissionen tillige, at strukturpolitikken i højere grad centreres om jobskabelse.
In that communication, the Commission also recommended that structural policies be harnessed to promote employment.
Den redegør i denne henseende og i overensstemmelse med opfor­dringen fra Det Europæiske Råd i Cannes ) - med udgangspunkt i forskellige kvantitative makroøkonomiske scenarier — for de indbyrdes fordelagtige virk­ninger af en styrket koordinering af økonomisk politik og strukturpolitik og aflagde rapport ) herom for Det Europæiske Råd i Dublin.
To that end, and as requested by the European Council in Cannes,6it used quantitative mac roeconomic scenarios to show the mutually beneficial effect of increased coordination of economic and structural policies and presented a report7 on this subject to the European Council in Dublin.
Kommissionen af­viste derimod i et arbejdsdokument af 30. juli ) muligheden for at knytte struk­turfondenes udbetalinger sammen med modtagernes faktiske kursudvikling og makroøkonomiske resultater.
In a working paper adopted on 30 July,8however, it rejected the idea of linking payments under the Structural Funds to changes in the recipient countries' real exchange rates and to their macroeconomic performances.
I »Dublin-erklæringen om beskæftigelsen« vedta­get i december (— > nr. 568) understregede Det Europæiske Råd, som i øvrigt stadig udtrykte dyb bekymring over de langsomme resultater med hensyn til arbejdsløshedsbekæmpelsen, at den lave inflation, budgetsaneringen, de lavere rentesatser, den genvundne tillid og bedre investeringsrentabilitet alle er faktorer, der skaber favorable vilkår for øget vækst og beskæftigelse. 1
In the Dublin declaration on employment, which it adopted in December (—» point 568), the European Council, while still deeply concerned about the slow progress being made in combating unemployment, stressed that low inflation, fiscal consolidation, lower interest rates, improving confidence
7/81996, punkt 1.3.6 og 2.4.1. )
7/8-1996, points 1.3.6 and 2.4.1. OJ C 198, 8.7.1996; Bull.
4-1996, punkt 1.3.3. ' ) FET C 152 af 27.5.1996 og Bull. 5-1996, punkt 1.3.6.
4-1996, point 1.3.3. OJ C 152, 27.5.1996; Bull.
Inden for rammerne af proceduren for uforholdsmæssigt store underskud i henhold til EF-traktatens artikel 104 C traf Rådet på Kommissionens anbefaling den 27. juni beslutning 96/420/EF3) og 96/421/EF4), hvori det konstateres dels, at der ikke mere er et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark, dels at der er et uforholdsmæssigt stort underskud i Tyskland.
On 27 June, under the excessive deficit procedure provided for in Article 104c of the EC Treaty, the Council adopted, on the basis of rec­ommendations from the Commission, Decisions 96/420/EC3and 96/421/ EC4declaring respectively that there was no longer an excessive deficit in Denmark and that an excessive deficit existed in Germany.
Forholdene i de øvrige med­lemsstater vurderes som uændrede i forhold til 1995 ) (intet uforholdsmæssigt stort underskud i Irland og Luxembourg, uforholdsmæssigt store underskud i Belgien, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige), hvorfor Rådet den 16. september, ligeledes på Kommissionens anbefaling, vedtog en række henstillinger ) om at bringe situationen i de pågældende tolv medlemsstater med uforholdsmæssigt store underskud til ophør.
Since the situation in the other Member States was judged not to have changed relative to 19955(absence of excessive deficits in Ireland and Luxem­bourg; existence of excessive deficits in Belgium, Greece, Spain, France, Italy, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom), the Council, again acting on proposals from the Com­mission, adopted on 16 September recommendations6that the excessive deficit situations be brought to an end in the 12 Member States con­cerned.
Forberedelse af tredje fase af ØMU
Preparations for the third stage of economic and monetary union
På baggrund af det scenario for overgangen til den fælles valuta, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Madrid ), fremlagde Rådet den 3. juni og Kommissionen den 12. juni henholdsvis en rapport') og en meddelelse ) til Det Europæiske Råd i Firenze om forberedelsen af tredje fase af ØMU.
In accordance with the scenario for the changeover to the sin­gle currency laid down by the European Council in Madrid,7and as preparation for the third stage of economic and monetary union, the Council adopted a report8on 3 June and the Commission a communi­cation9on 12 June that were to be presented to the European Council meeting in Florence.