natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men der er også en frygt for, at den nødvendige handling på europæisk plan kan blive et påskud for ændring af den sociale standard på nationalt plan.
But there is also a concern that, somehow, the imperative of action at European level can become a pretext for changes in social standards at national level.
Den helt centrale forudsætning i denne grønbog er, at den næste fase i opbygningen af den europæiske socialpolitik ikke må baseres på den tanke, at det sociale fremskridt skal træde i baggrunden, for at konkurrencedygtigheden kan »komme sig« igen.
The premise at the heart of this Green Paper is that the next phase in the development of European social policy cannot be based on the idea that social progress must go into retreat in order for economic competitiveness to recover.
Tværtimod lægger Kommissionen enorm vægt på at sikre, at det økonomiske og det sociale fremskridt kommer til at gå hånd.
On the contrary, the Community is fully committed to ensuring that economic and social progress go hand in hand.
Under de nuværende omstændigheder vil dette ikke blive let.
In current conditions this will not be easy.
Men emnet må drøftes åbent, og vi må nå frem til en konsensus. ~g
But issues must be openly debated and a consensus arrived at.
Europa står ved et vendepunkt.
Europe is at a turning point.
De beslutninger, der træffes i den kommende tid, vil lægge linjen for socialpolitikken i de næste mange år.
Decisions taken in the coming pe­riod will set the direction of social policy for many years to come.
Det er nu, alle parter i den offentlige opinion skal komme frem med deres synspunkter.
Now is the time for all sections of opinion to make their views known.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 7. december 1993.
The text of this issue was completed on 7 December 1993.
En handlingsplan mod arbejdsløsheden
AN ACTION PLAN AGAINST UNEMPLOYMENT
■ »Europæisk« stemmeret i juni
■ A 'European' right to vote next June
Unionsborgere med fast ophold i et andet medlemsland end deres eget kan fremover, hvis de ønsker det, afgive stemme og opstille til Europa­Parlamentsvalg i bopælslandet.
Citizens of the European Union who are normally resident in a Member State which is not their own, will be able hereafter to vote or stand for European elections in their country of residence, if they so wish.
Ministerrådet vedtog den 6. december 1993 et direktiv, som konkretiserer den stemmeret, Maastricht­traktaten fastslår principielt.
EU ministers adopted on 6 Decem­ber a directive ('European law') implementing the right to vote, laid down in principle in the Treaty of Maastricht.
Efter di­rektivet skal de pågældende Unionsborgere officielt erklære, at de ikke stemmer eller opstiller i to lande samtidig; der vil være sanktioner for en sådan praksis.
Under this directive those concerned will have to state officially that they will not vote or stand for election in two countries at the same time; those who try to do so will be sanctioned.
For at direktivet kan omsættes i praksis skal hvert af medlemslandene nu hurtigt vedtage en national lovgivning, således, at Unionsborgere, der måtte ønske det, kan gøre brug af deres nye stemmeret allerede i forbindelse med Europa­Parlamentsvalget ¡ juni 1994.
Each of the Twelve must now adopt the necessary legislation so that Europeans who want to take advantage of their new rights can vote in the elections to the European Parliament next June.
Hvert medlemsland kan stille krav om en minimums­bopælsperiode, før de giver Unionsborgere fra andre lande ret til at stemme og opstille.
However, the Member States can impose a minimum resi­dence requirement on non­nationals wanting to vote or stand for election.
I øjeblikket har omkring fem millioner Unionsborgere fast bopæl i et andet Unionsland end deres eget.
Currently some five million EU citizens live in a Member State other than their own.
»Nedbringe antallet af arbejdsløse væsentligt« inden århun­dredets udgang — hvor der i dag er 1 7 milioner arbejdsløse i Den Europæiske Union — det er hovedformålet med en handlingsplan, som de tolv medlemslandes stats­ og rege­ringschefer vedtog den 11. december 1993, da de var samlet i Det Europæiske Råd i Bruxelles.
To 'substantially reduce', by the end of the century, the num­ber of unemployed people in the European Union, which cur­rently stands at 17 million: this is the main objective of the action plan adopted on 11 December by the Heads of State or Government of the Twelve, meeting in Brussels as the Euro­pean Council.
Med udgangspunkt i Kom­missionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og be­skæftigelse, som er forelagt af kommissionsformand Jacques Delors, har Rådet besluttet at tage mere fat på de dyberelig­gende årsager til arbejdsløsheden.
Starting from the European Commission's White Paper on growth, competitiveness and employment, presented by its President, Jacques Delors, the Twelve have decided to tackle unemployment at its roots.
På det europæiske plan skal handlingsplanen stimulere anskaffelsen af store anlæg og telekommunikationsnet for at forbedre den europæiske økonomis konkurrenceevne og få det indre marked til at fun­gere bedre.
At the European level, the action plan will stimulate the introduction of trans­European communication networks in order to improve eco­nomic competitiveness and the operation of the single market.
Til gennemførelse af planen er afsat omkring 20 milliarder ECU om året (1 ECU = 7,6 kr) fra 1994­1999, hvoraf de 12 milliarder allerede var afsat, og de 8 milliarder blev tilføjet den 11. december.
The plan will involve an annual expenditure, between 1994 and 1999, of ECU 20 billion (1 ECU = UK£ 0.76 or IR£ 0.80), of which ECU 12 billion per year is already provided for, while the Twelve added ECU 8 billion to this amount on 11 Decem­ber.
Til rådighed er således først de velkendte midler: 5 milliarder ECU om året over Unio­nens budget og 7 milliarder i lån og garantier fra Den Euro­pæiske Investeringsbank og fra den nye Europæiske Investe­ringsfond.
The plan therefore can draw on sums already fixed: ECU 5 billion a year from the European budget and ECU 7 billion in the form of loans and guarantees from the European In­vestment Bank (EIB) and the new European Investment Fund.
Det Europæiske Råd besluttede hertil at føje muligheden for at mobilisere op til 8 milliarder ECU om året i lån for at garantere gennemførelsen af vigtige projekter på flere områder: transport, energi, miljø og telematik. Finans­ministrene skal nu udforme de nærmere retningslinjer for systemet.
The European Council decided to add to this the possibility of mobilizing up to ECU 8 billion a year of loans, in order to guarantee the realization of essential projects in a number of areas: transport, energy, the environment and information and communication technologies.
Desuden bad Det Europæiske Råd ministrene om inden den 1. juli 1994 at vedtage de sidste retningslinjer for de europæiske transport­ og energinet.
The European Council also asked EU ministers to adopt, before 1 July 1994, the re­maining guidelines for the European transport and energy net­works.
Desuden lagde stats­og regeringscheferne vægt på nødvendigheden af at fremme udviklingen af SMV; Det Europæiske Rad bad således Kom­missionen om at vurdere de beskæftigelsesmæssige konse­kvenser af både national og europæisk lovgivning og Rådet om omsider at vedtage den rentetilskudsordning for SMV, som blev vedtaget af det daværende Europæiske Råd i juni 1993.
The Council also insisted on the need to foster the development of small and medium­sized enterprises (SMEs); it has asked the European Commission to evaluate the impact on employment of European and national regulations and EU ministers to adopt the scheme for improving interest rates for SMEs, as decided by the European Council in June 1993.
Aktionsplanen skal gennemføres meget bredt på na­tionalt, regionalt og lokalt plan: Det Europæiske Råd anmo­der medlemsstaterne om at lade sig inspirere af hvidbogen og navnlig forbedre deres erhvervsuddannelser, reducere ar­bejdsmarkedsbidragene til særligt ukvalificeret arbejde og smidiggøre lovgivningen, hvor den er for rigid, samt oprette jobs, der kan udfylde nye sociale eller miljømæssige behov.
The action plan must be implemented to a very large extent at the national, regional and local levels: according to the European Council, the Twelve should look to the White Paper for inspi­ration, in particular by improving education and vocational training, reducing statutory contributions in the case of less­skilled work, removing excessive rigidities and developing em­ployment related to new social or environmental needs.
En arbejdsuge på maksimalt 48 timer i gennemsnit, herunder overtid medregnet; en minimums­hviletid på 11 sammenhæn­gende timer pr. dag og en dag om ugen, med en pause indlagt i enhver arbejdsdag på over 6 timer; fire ugers betalt ferie om året og endelig en begrænsning af natarbejde til 8 timer pr. nat i gennemsnit: Det er garantierne i det direktiv, Ministerrådet vedtog endeligt den 23. november 1993, og som skal hindre misbrug med hensyn til arbejdstid.
A working week limited to a maximum of 48 hours on average, including overtime; a minimum rest period of 11 consecutive hours per day and one day per week, with a break for every working day longer than six hours; four weeks' paid holiday per year and, finally, a limit on night work of eight hours on average — these are the guarantees embodied in a directive which EU ministers adopted definitively on 23 November, with a view to preventing abuses as regards working time.
I praksis har de fleste ar­bejdstagere i Den Europæiske Union en social beskyttelse, som er bedre end dette europæiske minimum; dog er der ingen medlemsstat, som i dag anvender alle bestemmelser i direkti­vet. Dette træder i kraft i november 1996, og den fjerde betalte ferieuge bliver først obligatorisk i november 1999.
In practice, most workers in the European Union enjoy better protection than is embodied in the new directive; however, at present no Member State implements all its provisions. The directive will come into force in November 1996, although employers will not be required to give workers a fourth week of paid holidays until November 1999.
Direktivet gælder hverken for transportsektoren, arbejde til søs eller for lægepraktikanter; desuden er der undtagelser for f.eks. sæson­arbejde, som så giver ret til særlig hviletid.
Those working in the transport sector or at sea are not covered by the new directive; nor are doctors in training. The directive also provides for a number of derogations — seasonal work is among them — for which special rest periods are provided.
Teksten præciserer endelig, at den nye lovgivning ikke må bruges som påskud af regeringerne eller arbejdsgiverne til at sænke de nationale social standarder.
The text stipulates that neither governments nor employers can make this new 'law' a pretext for cuts in existing national labour standards.
■ Styrkelse af tilsynet med bankerne anliggender«) vil afstemningsresultaterne blive offentliggjort, hvis alle tolv stater accepterer det.
In the fields of foreign policy and de­fence, justice and the police ('home affairs') voting results will be published if the Twelve agree.
I andre tilfælde vil offentlig­gørelse finde sted, hvis en medlemsstat kræver det, og der ikke er et flertal, som afviser det.
In other cases publication will take place if a Member State so demands and a majority is not opposed to it.
Desuden vil ministrenes stem­meforklaringer systematisk blive offentliggjort.
Explanations by ministers of their votes will be systematically published.
Indtil oktober 1993 var afstemningerne i Ministerrådet fortrolige og blev kun kendt, når der var en »læk«.
Until October 1993, voting by Member States in the Council remained confidential, ex­cept when there were 'leaks'.
En anden afgørelse, som skal lette borgernes adgang til oplysning om Unionens aktiviteter: Mini­sterrådet og Kommissionen vedtog ligeledes den 6. december en »adfærdskodeks« vedrørende offentlighedens adgang til do­kumentation fra de to institutioner.
Another move aimed at keeping citizens better informed on the activities of the European Union was the adoption by the Council and the European Commission, also on 6 December, of a code of conduct re­garding public access to their documents.
Kodeksen bygger på det princip, at offentligheden skal have så bred adgang som muligt til denne dokumentation«.
The code is based on the principle that the public will have the widest possible access to these documents.
Visse dokumenter vil fortsat blive hemmeligholdt af hensyn til den offentlige sikkerhed eller den monetære stabilitet for eksempel.
Some documents will remain con­fidential for reasons of public safety or monetary stability, for example.
Men Rådet og Kommissionen vil skulle give en forklaring på, hvorfor de afviser at offentliggøre noget, og de, der har anmodet om adgang til den pågældende dol < umentation, vil have en klagemulighed.
But the Council and the Commission will have to justify their refusal to make them available, and those seeking access to such documents will have a right of appeal.
De myndigheder i medlemslandene, som har til opgave at kon­trollere banker, forsikringsselskaber og vekselererfirmaer, vil snart få øget deres tilsynsbeføjelser.
Government departments which have the task of supervising banks, insurance companies and stockbrokers in the EU coun­tries will shortly have their supervisory powers strengthened.
Formålet er, at man så vidt muligt vil undgå skandaler som BCCI­skandalen (Bank of Credit and Commerce International) med de store tab, som de giver anledning til for de pågældende finansielle firmaers kunder.
The aim is to prevent, as far as possible, scandals such as that involving the Bank of Credit and Commerce International (BCCI), with the heavy losses for their customers which they entail.
Den 22. november 1993 nåede Ministerrådet til en foreløbig vedtagelse af et direktiv, som skal stramme gældende og frem­tidig lovgivning om den finansielle sektor op. Teksten skal nu til behandling i Europa­Parlamentet.
On 22 November EU ministers adopted, pending the European Parliament's opinion, a directive designed to strengthen 'European laws' on financial institutions, whether in force or still under discussion.
■ Et mere åbent Fællesskab
■ A more open Europe
I Ministerrådet er hemmelig afstemning, som før var reglen, nu blevet undtagelsen: EU­Ministerrådet besluttede den 6. decem­ber 1993 systematisk at offentliggøre resultaterne fra sine afstemninger, hver gang Rådet træffer afgørelse om EU­lovgivning — undtagen i tilfælde, hvor et flertal af medlems­staterne modsætter sig det.
Secrecy is now the exception rather than the rule as regards the work of the Council of the European Union. The Council itself decided on 6 December to publish systematically infor­mation on how its members voted on 'European laws' — ex­cept in those cases in which a majority of governments were
Efter månedlange diskussioner enedes ministrene den 6. de­cember 1993 om forordningen om EF­mærket.
After months of debate EU ministers reached agreement on 6 December on a regulation for a Community trade mark.
I lighed med de nuværende nationale systemer for varemærkeregistrering vil virksomhederne efter fællesskabsmodellen blot skulle indgive varemærkeansøgning én gang for hele det indre marked.
As in the case of national schemes for the registration of trade marks, registration in one Member State will be valid for the European single market as a whole.
EF­mærket vil blive forvaltet af det nye kontor for harmonisering på det indre marked.
The Community trade mark will be managed by the future internal market harmo­nization office.
Det var et kompromis mellem de tolv medlemslande vedrørende sprogordningen på dette kontor, som løste op for sagen.
Agreement on the trade marks issue was made possible by a compromise among the Twelve on the question of the languages to be used in the harmonization office.
Det Grænseløse Europa, nr. 1­1994
Frontier­free Europe, No 1­1994
EF'S INSTITUTIONER (I) grundlaget for, at EF kunne etablere et stort om råde uden indre grænser.
THE INSTITUTIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITY (I)
Det Europæiske Fællesskab består i dag af tolv lande, som har ønsket at slutte sig sammen for at bevare freden og fremme den økonomiske og sociale udvikling.
The European Community comprises 12 Mem­ber States, united in an effort to safeguard peace and promote economic and social progress.
Først oprettedes Kul- og Stålfællesskabet (Paris-traktaten fra 1951), og der efter fulgte Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Rom-traktaterne fra 1957).
It began with the Coal and Steel Community (Treaty of Paris, 1951 ), which was soon joined by an Economic Community and an Atomic En­ergy Community (Treaties of Rome, 1957).
Den europæiske fælles akt (»EF-pakken«) fra 1986 var
Un­der the Single European Act (1986) the Com­ munity undertook to abolish its internal borders.
EUROPA-PARLAMENTETS SAMMENSÆTNING: 518 medlemmer (567 medlemmer fra juni 1994)
EUROPEAN PARLIAMENT: 518 members (567 members as of June 1994)
Parlamentet ledes af en formand og 14 næstformænd
Parliament is presided over by a President assisted by 14 Vice­Presidents
LU De Europæiske Socialdemokraters Gruppe
I 1 1 Group of the Party of European Socialists
Den Liberale og Demokratisk Alliance l 5 _BAR_ Gruppen Europæisk Demokratisk Alliance
I 5 [ Group of the European Democratic Alliance
71 De Europæiske Højrepartiers Tekniske Gruppe i
Ι M Technical Group of the European Right
_BAR_ 9 I Løsgængere
_BAR_8i Left Unity Group GO Non­attached
Udvalget om Udenrigs-og Sikkerhedsanliggender iggender
Committee on Foreign Affairs and Security
Udvalgetom Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse
Committee on the Environment, Public Health and Consumer Protection
Udvalget om Landbrug, Fiskeri og Udvikling af Landistrikter
Committee on Agriculture, Fisheries and Rural Development
Udvalgetom Økonomi, Valutaspørgsmål og Industripolitik
Committee on Economic and Monetary Affairs and Industrial Policy
Udvalgetom Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender
Committee on Civil Liberties and Internal Affairs
Udvalget om Forretningsordenen, Valgs Prøvelse og Medlemmernes Immunitet
Committee on the Rules of Procedure, the Verification of Credentials and Immunities
Udvalgetom Kvinders Rettigheder
Committee on Women's Rights
Tillæg — Det Grænseløse Europa, nr. 1-1994
Supplement — Frontier­free Europe, No 1­1994
angår de såkaldte obligatoriske udgifter (især landbrugsudgifterne), har Rådet den endelige af gørelse.
In addition, there are a number of advisory bodies which represent economic, social and regional interests.
For de andre udgifters vedkommende — ca. 44% af det samlede budget for 1992 — er det Parlamentet, der har det sidste ord. Som afslutning på budgetproceduren vedtager eller forkaster Parlamentet budgettet, som skal underskrives af dets formand.
On 'non-compulsory' expenditure — around 44% of total expenditure in 1992 — Parliament has the final say.
Og i det efterfølgende kontrollerer Parlamentet, hvordan midlerne anvendes.
T re at V ste a r ds on European Union takes a further recognition of the legislative pow-
Fællesskabet forvaltes af en række fælles institutioner: Et demokratisk valgt Parlament.
Council, the power to adopt regulations and di- eq"Ì footm§- f « ? , v e s
Et Råd, hvori medlemsstaterne er repræsenteret ved deres ministre eller, undertiden, ved deres re geringschefer.
u search and the aPPh e s t0 the smi'jmarkf 're" "ew areas cov,ered bV ^e TreatY c on
En Kommission, som er »traktaternes vogter«, og som har beføjelser til at foreslå lovgivning og sørge for, at den bliver gennemført. En Domstol, som er den dømmende myndighed. En Revisionsret, som kontrollerer EF's finanser, og endelig en række råd givende organer, som repræsenterer de økonomiske, sociale og regionale interesser.
European Umon, namely trans-European networks consumer protection, education, cr
EF forbereder sig på en ny udvidelse, og dets med lemsstater er allerede blevet enige om at tage de regler, hvorefter EF fungerer, op til fornyet over vejelse i 1996.
Fmally, for certain dec.s.ons of major impor-tance(international agreements, accessions of members the n e™
Det Europæiske Råd
,. european Council
Siden 1974 er regeringscheferne (for Frankrigs vedkommende statschefen), formanden for Europa-Kommissionen, udenrigsministrene og et kommissionsmedlem trådt sammen i Det Europæiske Råd, normalt to gange om året.
Established in 1974, the European Council is made up of the Heads of Government (or in
Det Europæiske Råd spiller en vigtig rolle som inspirator og retningsgiver. Desuden har traktaten om Den Europæiske Union givet det en række ansvarsområder i forbindelse med udenrigs- og sikkerhedspolitikken samt med hensyn til Den Økonomiske og Monetære Union.1)
France's case, the Head of State) and the Pres¡dent of the Commission assisted by the Foreign Ministers and a Member of the Commission, The European Council, which meets twice a year in theory, acts as a guide and a driving
Europa-Parlamentet er siden 1979 blevet valgt ved almindelige direkte valg. Efter valgene i juni 1994 vil det bestå af 567 medlemmer, som for deler sig således: Tyskland 99, Frankrig, Italien og Storbritannien hver 87, Spanien 64, Nederlandene 31, Belgien, Grækenland og Portugal hver 25, Danmark 16, Irland 15 og Luxembourg 6. Parlamentet har sæde i Strasbourg.
The European Parliament Elected by direct universal suffrage since 1979, the European Parliament will comprise 567 Members as from the June 1994 elections: Germany will elect 99 Members, France, Italy andthe United Kingdom 87 each, Spain 64, the Netherlands 31, Belgium, Greece and Portugal25 each, Denmark 16, Ireland 15 and Luxem- bourg 6.
Parlamentets sekretariat (med ca. 3 500 tjenestemænd og ansatte i de politiske grupper) befinder sig i Luxembourg. Europa-Parlamentet består af politiske gruppe ringer på tværs af medlemsstaterne.
Its Secretariat isbased in Luxembourg (3 500 officials plus thestaff of political groups).The European Parliament is composed of pol- itical groups organized at Community level.
Parlamentet repræsenterer 347 millioner, borgere, og dets rolle er for det første at virke som inspirator for initiativer, der kan fremme EF-politikkerne.
Representing 347 million people, Parliament'smain role is as a political driving force, gener- ating various initiatives for the development of Community policies.
Det kan afsætte Kommissionen med to tredjedeles flertal, det udtaler sig om Kommissionens arbejdsprogram og kontrollerer løbende, om de fælles politikker fungerer tilfredsstillende, bl.a. via skriftlige og mundtlige forespørgsler til Kommissionen og Rådet.
Parliament voteson the Commission's programme and monitors day-to-day management of Community policies, especially by oral and written questions to the Commission and the Council.
I 1992 blev der således stillet mere end 3 500 skriftlige forespørgsler.
More than 3 500written questions were tabled in 1992.
Par lamentet kan nedsætte undersøgelsesudvalg, og det behandler andragender fra borgerne.
Parlia- ment can set up committees of inquiry and it also examines petitions addressed to it by Com- munity citizens.
I traktaten om Den Europæiske Union er det fastsat, at Parlamentet skal udnævne en ombudsmand, som skal behandle klager over EF-institutioner-nes måde at administrere på.
The Treaty on European Union gives it the right to appoint an ombudsman to deal with complaints concerning instances of force.
I henhold til traktaten om Den Europæiske Union skal Parlamentet deltage i udnævnelsen af Kommissionen. Da Rådet og Parlamentet er de to organer, der tilsammen udgør budgetmyndigheden, spiller Parlamentet ligeledes en vigtig rolle i forbindelse med vedtagelsen af EF's budget, som var på over 59 mia. ECU i 1992.
The Treaty on European Union gives it maladministration in the activities of the Com- certain operational responsibilities in relation to munity institutions or bodies. foreign and security policy and economic and Furthermore, the Treaty on European Union monetary union.1 provides for Parliament's involvement in the appointment of the Commission.
1) Fortsættelsen af denne artikel følger i et senere nummer.
Supplement — Frontier-free Europe, No 1 -1994