natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Børnepasningsfaciliteter i medlemslandene
• be flexible and diverse, while preserving coherence between different services;
•varetages af ansatte, hvis uddannelse modsvarer den store betydning og værdi af deres arbejde.
In March 1992, the Council of Ministers adopted a Recommendation on childcare.1In
I marts 1992 vedtog Ministerrådet en henstilling om børnepasning'1'. Heri henstilles det, at
• be staffed by workers whose training is in accordance with the importance of their work.
Spørgsmålet er, i hvilket omfang disse krav svarer til de faktiske forhold på børnepasningsområdet i Den Europæiske Unions medlemslande.
To what extent do these qualifications meet the reality of the childcare services in the European Member States?
Et foreløbigt svar på dette spørgsmål finder vi i 1996-rapporten(2)fra "Europa-Kommissionens Net om Børnepasning og andre foranstaltninger med henblik på at forene erhvervsarbejde og familiemæssige forpligtelser".
An initial answer to this question is offered by the 1996 report2published by the 'European Commission Network on Childcare and other Measures to reconcile Employment and Family Responsibilities'.
Rapporten gen nemgår alle ordninger, der kan tilbyde "sikker og pålidelig" pasning af børn under ti år.
This report reviews all services providing 'safe and reliable care' for children under ten.
Der fokuseres især på egentlige børnepasningsordninger, som f.eks. vuggestuer og dagpleje, men også bør nepasnings- og fritidstilbud fra andre institutioner såsom skoler og børnehaver er omhandlet.
The focus is on all childcare services such as nurseries or family day care, but also on childcare services provided by other institutions like schools and kindergartens.
Nogle af de vigtigste resultater af undersøgelsen er gengivet i tabel 3. Den viset, hvor mange for-
Chart 3 gives an overview of some of the main results of the review.
"medlemsstaterne gradvist tager og/eller fremmer initiativer, som giver kvinder og mænd mulighed for at forene deres erhvervsmæssige forpligtelser med det familie- og opdragelsesmæssige ansvar i forbindelse med børnepasning".
It shows the diversity of the this Recommendation, Member States are encouraged to 'take and/or progressively encourage initiatives to enable women and men to reconcile their occupational, family and upbringing responsibilities arising from the care of children.'
Rådet peget i sin henstilling specielt på fire områder, hvor der bør iværksættes initiativer: orlovsordninger for foræl dre, øget hensyntagen på arbejdspladsen til behovene hos de arbejdstagere, der har børn, støtte til mænds øgede deltagelse i det familie- og opdragelsesmæssige ansvar i forbindelse med børnepasning samt etablering af børnepasningsordninger, mens forældrene er i arbejde, er under uddannelse eller søger arbejde eller uddannelse.
More specifically, the Council Recommendation identified four areas where initiatives should be taken: leave arrangements for parents; making the workplace responsive to the needs of workers with children; supporting increased participation by men in the care and upbringing of children; providing childcare services for parents who are working, undertaking training, or seeking employment or training.
I henstillingens artikel 3, som omhandler børnepasnings ordninger, peges der på en række væsendige krav til disse ordninger.
In Article 3 of the Recommendation, which deals with childcare services, some important qualifications of these services are identified.
De skal:
They should:
121 Gennemgang af børnepasningsordningen i EU (19901995), Europa-Kommissionens Net om Børnepasning og
2 A review of services for young children in the European Union (1990-1995), European Commission Network on Childcare
• kombinere sikker pasning med en pædagogisk indfaldsvinkel; andre foranstaltninger med henblik på at forene erhvervsarbejde og familiemæssige forpligtelser. Europa-Kommissionen, GD V, januar 1996.
• be affordable and available in all (rural and urban) areas; and other Measures to reconcile Employment and Family Responsibilities, European Commission, DG V, January 1996.
• være åbne for børn med særlige behov;
• combine reliable care with a pedagogical approach;
FIGUR 18: DELTIDSBESKÆFTIGELSE BLANDT KVINDER MED BØRN (o-ίο ÅR) I EU (%), 1985 OG 1993
TABLE 18 FULL-TIME AND PART-TIME EMPLOYMENT OF MOTHERS WITH CHILD AGED o-ίο YEARS, IN THE EUROPEAN UNION (%), 1985 AND 1993
HVORDAN FORENER MAN ERHVERVSARBEJDE OG FAMILIELIV?
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE services for young children and the levels of service provision.
gruppe, at der kun er begrænsede pasningsord­ninger for disse børn uden for skoletiden.
However, from Commission estimates of the levels of provision for this age group, it becomes clear that cate for these chil dren outside school hours is limited.
De fle­ste børn synes at blive passet på anden måde end i offentligt finansierede pasningsordninger.
Most chil dren appear to be provided care in ways other than through public funded services.
Oplysningerne tyder på, at der i de fleste lande kun er sådanne tilbud til under 10% af den pågældende aldersgruppe.
Information suggests that in most countries such provision is available for less than ten per cent of this population.
Undtagelserne fra dette er Sverige og Danmark, hvor næsten to tredjedele af alle børn i denne gruppe passes i sådanne ordninger, og i mindre omfang Frankrig, hvor 30% af alle børn mellem seks og ti år er omfattet af en ordning, som både tilbyder pas­ning og fritidsaktiviteter.
Exceptions to this are Sweden and Denmark, where nearly two-thirds of the population is cared for by such services and to a lesser dren in the age group attend l'école maternelle extent, France, where 30 per cent of children between 6-10 are cared for in a childcare service that provides care and recreation.
Undersøgelse af børnepasningsordninger skellige ordninger der findes for småbørn, og hvad de omfatter.
Monitoring childcare services from the age of three.
For eksempel findes der mange offentlige pasningsfaciliteter for børn under tre år i Danmark, Sverige, Belgien, Frankrig og Finland, men ikke ret mange i Spanien, Irland, Storbritannien og Grækenland.
In the Netherlands pre-primary schooling does not exist, but children are admitted to primary schooling before compulsory school-age, at the age of fout.
Børnepasnings­ordninger for børn mellem tre og seks år er langt mere almindelige end for børn mellem nul og tre år.
However, major differences remain: Portugal, Finland and Ireland have the lowest levels of public funded provisions for children in the age group 36 and France, Belgium and Italy the highest levels.
Det skyldes hovedsagelig børnehaveklasser og tidlig start på den obligatoriske skolegang. For eksempel går næsten alle børn i Frankrig i "école maternelle", fra de er tre år gamle.
Data on services for children between six and ten years, outside school hours, is limited and difficult to interpret.
I Nederlandene findes der ingen egentlige børne­haveklasser, men børn kan optages i grundskolen, før de har nået den skolepligtige alder, nemlig når de er fyldt fire.
Information on childcare for school-age children before and after school, during lunchtime and on days off, is difficult to col lect, because of the number of organisations and
Spørgsmålet er så, i hvilket omfang disse ord­ninger opfylder kravene i Rådets henstilling om børnepasning.
To what extent do these services meet the principles set down by the Council Recommendation on childcare?
Er ordningerne økonomisk over­kommelige og let tilgængelige og kombinerer de sikker pasning med en pædagogisk indfaldsvin­kel?
Is childcare affordable and available, does it combine reliable care and a pedagogical approach?
Og hvordan forholder det sig med fleksibili­tet, differentiering og sammenhæng?.
And what about flexibility, diversity and coherence?
Det fremgår tydeligt af tabellen, at dette spørgsmål ikke så let lader sig besvare for Den Europæiske Union som helhed.
It is clear from the chart that this question cannot be easily answered at a European level.
Der er to hovedårsager hertil:
There are two major reasons for this:
FIGUR 19: ARBEJDSLØSHED OG ERHVERVSINAKTIVITET BLANDT MÆND OG KVINDER MED BØRN (0-10 ÅR) I EU (%), 1993
VTE OF UNEMPLOYMENT AND INACTIVITY OF MOTHERS AND FATHE AGED o-ίο YEARS, IN THE EUROPEAN UNION (%), 19«
KVINDER ARBEJDSLØSE
1 MOTHERS Un EMPLOY.
MÆND ARBEJ JSLØSE
FATHERS UNI MPLOY.
MÆND INAKT VE
FATHERS
KILDE: EUROPA­KOMMISSIONENS NET OM BØRNEPASNING OG ANDRE FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PÅ AT FORENE ERHVERVSARBEJDE OG FAMILIEMÆSSIGE FORPLIGTELSER.
SOURCE: EUROPEAN COMMISSION NETWORK ON CHILDCARE AND OTHER MEASURES TO RECONCILE EMPLOYMENT AND FAMILY RESPONSIBILITIES
NB: DATA FOR A: KVINDER MED BØRN UNDER 15 ÅR. DATA FOR S: KVINDER MED BØRN UNDER 7 ÅR.
NOTE: AUSTRIA INFORMATION FOR PARENTS WITH CHILDREN UNDER 15; SWEDEN INFORMATION FOR MOTHERS WITH CHILDREN UNDER 7 YEARS.
TABEL 3: PASNINGSORDNINGER FOR SMÅBØRN OG SKOLEBØRN SAMT SKOLEDAGENS LÆNGDE
CHART 3: OVERVIEW OF SERVICES FOR YOUNG CHILDREN, SCHOOL-AGE AND LENGTHOFSCHOOLDAY n o a
Alder ved skolestart
School-age
Skoledagens længde
Length of school day in hours
Ofifentligt finansierede ordninger (6-10 år) (%)c
Proportions in publicly funded services for children 6-10 yearsc
62% + alle 6­årige i børnehaveklasse
62% + all six year olds in pre-primary education ïi
Tyskland Øst Vest
Germany East West
5% + 60% af 6­årige i social­ og udd.systemet
5% +60% of six year olds in welfare and education system services ι ά
64% + nogle 6­årige i børnehaveklasser
64%+ some six year olds in pre-primary schooling
Kilde: Oversigt over pasningsordninger for mindre børn i EU, 1990­1995, udarbejdet af Europa­Kommissionens Net om Børnepasning og andre foranstaltninger med henblik på at forene erhvervsarbej­de og familie­mæssige forpligtelser, 1996.
Source: A review of services for young children in the EU 1990-1995, European Commission Network on Childcare and other Measures to reconcile Employment and Family Responsibilities, 1996.
Fodnoter til tabel 3 a Oplysningerne om dækningsgraden skal fortolkes således: Pladser i ordningerne: Belgien og Frankrig (for børn mellem 0­3 år, med undtagelse af 2­årige i førskoleordninger), Tyskland, Italien (for børn mellem 0­3 år), Nederlandene, Portugal og Storbritannien.
Notest a Information on levels of provision need to be interpreted as follows: places available in Belgium and France (for children aged 0-3, except for two year olds in pre-primary schooling), Germany, Italy (for children aged 0-3), the Netherlands, Portugal and the UK.
Deltagende børn i ordningerne: Belgien og Frankrig (2­årige i førskoleordninger og børn mellem 3­6 år), Danmark, Grækenland, Spanien, Irland, Italien (for børn mellem 3­6 år), Østrig, Finland og Sverige. b "Offentligt finansieret" er ensbetydende med, at over halvdelen af de samlede omkostninger ved en pasningsordning betales af det offentlige, ofte mellem 75% og 100%. c Dette tal omfatter ikke børn, der modtager obligatorisk skoleundervisning. Det vedrører kun egentlig pasning og fritidsaktiviteter. d Længere skoledag, jo ældre børnene bliver. ­ ikke oplyst
Children attending for Belgium and France (two year olds in pre-primary schooling and 3-6), Denmark, Greece, Spain, Ireland, Italy (for children aged 3-6), Austria, Finland and Sweden. b 'Publicly funded' means that more than half of the total costs of a service are paid from public sources, and usually between 75 per cent and 100 per cent. c This figure does not include children in compulsory schooling; it is confined to services providing care and recreation. d Schoolhours increase as child grows older, - No information.
Der mangler de fornødne baskia: Der findes ikke noget ensartet system for indsamling af standardoplysninger i Europa.
Basic data is inadequate. There is no uniform sys right to parental leave should in principle be tem for collecting standard information across Europe.
Oplysninger om andre ordninger, som f.eks. dagpleje, vil muligvis frem gå af tilfældige rapporter, men der er ikke tale om regelmæssig indsamling af sådanne data.
Information on other arrangements, such as family day care, may be covered in occasional reports, but is not provided on a regular basis.
De alvorligste huller finder vi i statistikker om private, ikke-tilskudsberettigede ordninger, som f.eks. "sort" dagpleje og pasning hos familiemedlem mer.
The most serious gaps come in statistics on private, non-subsidised services, like in-home care and care by relatives.
Ud over forældreorlov skal arbejdstagere have ret til arbejdsfrihed "som følge af force majeure, når tvingende familiemæssige årsager gør sig gældende i tilfælde sygdom eller ulykke, der gør arbejdstagerens umiddelbare tilstedeværelse påtrængende nødvendig" (paragraf 3).
In addition to parental leave, workers should be entitled to time-off from work, 'on grounds of force majeure for urgent family reasons in cases of sickness or accident making the immediate presence of the worker indispensable' (Clause 3).
Medlemsstaterne rar efter direktivets vedtagelse to år til at iværksætte bestemmelserne i den nationale lovgivning.
The Member States will have two years following adoption to implement the Directive.
Der er også en bestemmelse om, at medlemslandene kan opretholde eller ind føre mere gunstige bestemmelser.
There is a 'non-regression' clause, which specifies that Member States can maintain or introduce more favourable pro visions.
Basisdataene må bearbejdes og fortolkes narmere: Dataene om børnepasningstilbud må bearbejdes ud over at give samlede tal for større grupper, fordi der er store forskelle med hensyn til omfanget af børnepasningstilbud.
Basic data needs interpretation. Data on provisions need interpretation, beyond the broad aggregates, because there are large differences in the volume of the services offered.
Et andet og endnu mere kompliceret aspekt ved fortolkningen af tværnationale statistikker er, at der også bør tages hensyn til forskelle i kvalitet.
Another more complicated aspect of interpreting cross-national statistics is that differences in quality have to be taken into account.
Når blot minimumskravene er opfyldt, er det op til de enkelte medlemslande og/eller arbejdsmarkedets parter at fastlægge forældreorlovens karakter.
As long as the minimum requirements are met, the character of parental leave is to be detetmined by the individual Member States and/or social partners.
Det fremgår også af direktivet, at "alle spøigsmål vedrørende social sikring under søges og afgøres af medlemsstaterne", mens kontroversielt punkt såsom løn eller ydelser til arbejdstagete på orlov er ikke nævnt.
The Directive also states that 'all matters relating to social security' are for consideration and determination by Membet States and remains silent on contentious areas like the pay ment to workers on leave.
FORÆLDREORLOV
Parental leave arrangements in Member States
I juni 1996 vedtog Ministerrådet et direktiv om forældreorlov'31.
In June 1996 a Directive on Parental Leave3 was adopted by the Council of Ministers.
der har stået på siden 1983, da Kommissionen fremsatte forslag til el retsinstrument om foræl dreorlov.
Directive rounds off a discussion ongoing since 1983, when the Commission put forward pro posals for a legal instrument in relation to parental leave.
I december 1995 resulterede forhandlinger mellem fagforenings- og arbejdsgiverorganisationer i, at EFS, UNICE og CEEP indgik en rammeaftale om forældreorlov.
In December 1995, negotiations berween organisations of trade unions and employers led to a Framework Agreement on Parental Leave in which ETUC, UNICE and CEEP participated.
Med henvisning til artikel 4 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken anmodede de underskrivende par ter Kommissionen om at fremkomme med et for-slag(4)til en rådsretsakt, der kunne gøre aftalen bindende.
Pursuant to Article 4 of the Agreement on Social Policy, the signatory parties requested the Commission to put forward a pro posal4 for a Council act implementing the agree ment.
Forældreorlov kan organiseres på familiebasis eller på individuel basis.
Chart 4 presents an overview of the provisions for parental leave in the fifteen European Union countries.
Den førstnævnte ord ning betyder, at begge forældre deles om retten til orloven.
It appears that, with the exception of the UK, Belgium, Denmark, Ireland and Luxembourg, parental leave is a right of workers in all European Union countries.
En individuelt baseret orlov giver den enkelte forælder en ret, som ikke kan overdrages, til orlov (eller en del af orloven).
For Ireland and Luxembourg, the Directive implies the introduction of parental leave.
De fleste lande opererer med familiebaseret ret til forældreorlov.
Belgium does not have a parental leave scheme, but the 'career break scheme' can be used for various reasons, including the care of a child.
Oprindeligt blev forældreorloven indført som en udvidet barselsorlov for kvinder med spædbørn.
Originally, Denmark had a parental leave scheme, but this scheme has been developed for broader use, in a similar way to Belgium.
Senere udvikledes en delt (familiebaseret) ret til forældreorlov for begge forældre.
Parental leave can be otganised on a family or an individual basis.
I mange lande er fædrenes ret til forældreorlov stadigvæk en afledt rettighed.
The former means that both parents have a shared right to the leave.
Fadeten er kun berettiget til at tage orlov, hvis moderen også er berettiget og fra siger sig sin ret.
An individual based leave gives parents a non-transferable and reserved right to (some part of the) leave.
Individuel ret til forældreorlov er
Wotkers in most countries have a family right to parental leave.
I direktivet er fastsat nogle mindstekrav til en forældreorlovsordning gældende for hele Den Europæiske Union.
In the Directive the minimum requirements for a parental leave provision for the European Union are oudined.
I henhold til aftalens paragraf 2 har "mænd såvel som kvinder individuel ret til forældreorlov i forbindelse med et barns fødsel eller i forbindelse med adoption af et barn, for at den pågældende kan passe dette barn i mindst tre måneder, indtil barnet har nået en nærmere fast sat alder, der kan være op til otte år, og som fast lægges af medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter".
According to Clause 2, the parental leave provision entides women and men to 'an individual right to parental leave on the grounds of the birth or adoption of a child to enable them to take care ofthat child, for at least three months, until a given age up to eight years to be defined by Member States and/or social partners'.
Med henblik på at opnå øget lige stilling og ligebehandling af kvinder og mænd anføres det ligeledes i paragraf 2, at retten til forældreorlov i princippet ikke bør kunne over
With the intention of promoting equal opportunities and equal treatment between women and men, Clause 2 also states that the
TABEL 4: REGLER OM FORÆLDREORLOVIEU-LANDENE, 1994-1995 al
CHART 4: OVERVIEW OF PARENTAL LEAVE PROVISIONS IN EUROPEAN UNION COUNTRIES, 1994-95
Fleksibilitet Deltid
Duration Maximum
Grænse
Boundaries
Opdeling
Fractioning
Arbejdsgivers samtykke
On employer's agreement
12 måneders ansættelse
12 months of service
Familiebaseret ret Individuel ret
Flat-rate: 80 per cent of unemployment benefit
36 mdr.
36 months
Indkomstrelateret
Income-related
4 ugers ansættelse
4 wks of service
Indtil barnet er 3 år
Until child is three years
Fast sats fra andet barn
Flat-rate, from second child
Landmænd/selvstændige/ husligt arbejde
Farmers/self-employed/ domestic services
Indkomstrelateret, 30% af indtjening
Income-related 30 per cent of earnings
Kun
Only
Indtil barnet er 4 år
Flat-ratec
24 mdr.
24 Months
Indtil barnet er 4 år
Prov.govern.
Prov.reg.arb. og landbrug/ skovbrug
Until child is four years
6 mdr. max : 24 mdr.
6 months Max: 24 monthsf
Familiebaseret ret Indkomstrelateret: 66% Familiebaseret ret Fast sats
Income-related: 66 per cent Flat rate
6 mdr. indtil barnet er 3 år
Until child is three years
26 Uger Indtil barnet er 3 år
6 months Until child is three years
18 mdr.
18 months
Indtil barnet er 8 år
Until child is eight years service
Familiebaseret ret Indkrel.: 80% (10 mdr.) og 90% (2 mdr.); fast (3 mdr.)
Income-related: 80 per cent (ten months) and 90 per cent (two months); flat-rate (three months)
Kilde: Orlovsordninger for arbejdstagere med børn. Europa-Kommissionens Net om børnepasning og andre foranstaltninger med henblik på at forene erhvervsarbejde og familiemæssige forpligtelser (1994, ajourført 1995).
Source: Leave arrangements for workers with children, European Commission Network on Childcare and other Measures to reconcile Employment and Family Responsibilities, (1994, update 1995).
e Højere for enlige forældre og iavindkomstfamilier. f Portugal: Maks.
d M.l.= maternity leave.
24 mdr., der kan tages under særlige omstændigheder. g Henholdsvis basisforældreorlov og udvidet "børnepasningsorlov", h Eller 12 mdr. Ì de seneste to år.
e Higher for single parents or low income families. f Portugal: maximum of 24 months to be taken in special circumstances.
Fodnoter til tabel 4: a Ingen forældreorlov, men "afbrydelse Ì erhvervskarriere". b Kun med arbejdsgivers samtykke c Orloven kan anvendes til andre formål, f.eks. uddannelse, hvor arbejdstagerne ikke er sikret tilbagevenden til deres job modsat arbejdstagere, der tager forældreorlov.
Notes : a No parental leave, but 'career break'. b Only with employer's agreement. c Leave can also be used for other reasons, such as training workers taking leave are not guaranteed their jobs, g Basic parental leave and extended 'child-care' leave.
d b.o. = Barselsorlov
h Or 12 months in past two years.
PASNINGSORDNINGER FOR BØRN I SKOLEALDEREN: ET VOKSENDE BEHOV« > >
But school­age child­care is also important as emphasised by a report of the European Netwotk for School­age Childcare.
Der er store forskelle medlemslandene imellem med hensyn til orlovens varighed.
motheis. A shared (family) right to parental leave, for both fathers and mothers, was developed later.
I nogle lande er orloven begrænset til tre måneder (Grækenland) eller seks måneder (Italien, Nederlandene), mens den maksimale orlovsperiode i andre lande er fastsat til f.eks.
In many countries, the right to parental leave for fathers is still a derived right: the father is only entitled if the mother is also entitled and waives her right to leave. Individual rights to parental leave have only recently been imple­mented (Greece, the Netherlands).
36 måneder, dvs. indtil barnet er fyldt tre år (Tyskland, Frankrig).
Some coun­tries have made changes in their legislation and split the leave in two parts with both an individ­ual and a family right to parental leave (Sweden, Denmark).
Børnepasningsordningerne fokuserer på pasning af småbørn under skolealderen, og det er naturligvis helt afgørende for at kunne for ene erhvervsarbejde med familiemæssige forpligtelser.
School­age childcare fills the gap at the end of the school day.
Men det er også vigtigt, at der findes pasningsordninger for børn i skolealderen, hvilket understreges i en rapport fra Det Europæiske Net om Pasningsordninger for børn i skolealderen.
It may also be needed for other periods such as the time before school opens in the morning, during school holidays; during school half­days; and when schools are closed for othet reasons.
I fire lande gives der ingen form for kompensation under hele forældreorloven (Grækenland, Spanien, Nederlandene og Portugal), men i de fleste lande opereres der med visse ydelser, i hvert fald i en minimumsperiode under orloven.
In some countries the leave is limited to three months (Greece) or six months (Italy, the Netherlands), while in others the maximum leave period is set at 36 months, for example, until the child is three years old (Germany, France).
Skolefritidsordninger dækker pasningsbehovet, når skoledagen er slut.
In four countries, parental leave is unpaid dur­ing the whole period of leave (Greece, Spain, the Netherlands and Portugal).
Der kan også være behov for pasning i andre perioder, som f.eks. inden skolen starter om morgenen, på skolefridage, på halve skoledage eller når skolerne er lukket af andre grunde.
However, in most countries there are some benefits, at least for a minimum period of the leave.