natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1/85 Lån fra Det Europæiske Fællesskab 2/85 EF's Stålpolitik 3/85 Det Europæiske Fællesskab og Undervisning 6/85 EF's Konkurrencepolitik 10/85 Fællesskabet og Transportpolitikken 13/85 Fællesskabet og Gæstearbejderne 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 17-18/85 Et Fællesskab på 12: Velkommen til Portugal og Spanien 19/85 Fællesskabet og Tekstilindustri
1/85 European Community borrowing and lending 2/85 The European steel policy 3/85 The European Community and education 6/85 European competition policy 10/85 The Community and transport policy 13/85 Migrants in the European Community 16/85 The nuclear industries in the European Community 17-18/85 A Community of Twelve: welcome to Spain and Portugal 19/85 The European Community and the textile industry
2/86 Den Fælles Landbrugspolitik i Europa 3/86 Vejen til et Borgernes Europa 4/86 En Europæisk Industristrategi 7/86 Europæiske Demonstrationsprojekter på Energiområdet 9/86 Den Europæiske Harmonisering af Skatter og Afgifter 10/86 EF's Fælles Fiskeripolitik 12/86 Det Europæiske Fællesskab og Latinamerika 15/86 Det Europæiske Valutasystem (EMS) 18/86 SPRINT-programmet 19/86 Den Europæiske Socialfond
2/86 Europe's common agricultural policy 3/86 Towards a people's Europe 4/86 An industrial strategy for Europe 7/86 European demonstration projects in the energy field 9/86 The approximation of European tax systems 10/86 The common fisheries policy 12/86 The European Community and Latin America 15/86 The European Monetary System 18/86 The Sprint programme 19/86 The European Social Fund
1/87 Det Europæiske Fællesskabs Udenrigshandel 2/87 Den Europæiske Energipolitik 3/87 Europa og Kernefusion 4/87 Fællesskabets Indsats mod Fattigdom 5/87 Fællesskabet og Miljøbeskyttelsen 6/87 Sport, Symboler og Europæisk Identitet 9/87 Det Europæiske Fællesskab og Turismen 10/87 Samme Muligheder for Kvinder og Mænd 11/87 Europæernes Rettigheder 12/87 Det Europæiske Fællesskab og Forbrugerne 13/87 Hvorfor Europæisk Fællesskab: Europa — Vor Fremtid 14/87 Den Europæiske Regionalpolitik 15/87 Det Europæiske Fællesskab og Udviklingslandene 16/87 EF's Generelle Toldpræferencer over for Udviklingslandene 17/87 Europa uden Grænser: Et Stort Hjemmemarked 18/87 Kernekraften i Det Europæiske Fællesskab 19/87 Europas Forskning og Teknologiske Udvikling
4/87 The Community combats poverty 5/87 The European Community and environmental protection 6/87 European identity: symbols to sport 9/87 The European Community and tourism 10/87 Equal opportunities for women 11/87 New rights for the citizens of Europe 12/87 The European Community and consumers 13/87 Europe, our future. A European Community — Why ? 14/87 European regional policy 15/87 The European Community and the Third World 16/87 Generalized preferences for the Third World 17/87 Europe without frontiers: towards a large internal market 18/87 Nuclear energy in the European Community 19/87 Research and technological development for Europe
3/88 Handlingsprogrammet for de Mindre Virksomheder 4/88 Et Stort Europæisk Marked for den Audiovisuelle Sektor 5-6/88 Europa mod Kræft 7/88 COMETT, ERASMUS, »Ungdom for Europa« 8/88 Det Europæiske Samfund og Civilbeskyttelsen 9/88 Jean Monnet: Et Budskab til Europa 10/88 Det Europæiske Fællesskab og Kulturen 11/88 Samarbejde mellem Små og Mellemstore Virksomheder i Det
3/88 The action programme for small and medium-sized enterprises 4/88 Towards a large European audiovisual market 5-6/88 Europe against cancer 7/88 Comett, Erasmus, 'Youth for Europe' 8/88 Civil protection 9/88 Jean Monnet: a message for Europe 10/88 The European Community and culture 11/88 The European Community and cooperation among small and medium-sized enterprises 12/88 The liberalization of capital movements 13/88 The social policy of the European Community: looking ahead to 1992 14/88 The big European market: a trump card for the economy and employment 15/88 Telecommunications: the new highways for the large European market 16/88 The European Community in the world 17/88 Towards a big internal market in financial services 18/88 The removal of technical barriers to trade 19/88 Europeans: a universal right to vote in local elections
1/89 Åbning af Markedet for Offentlige Indkøb og Anlæg 2/89 Luftfart og Rumfart: Europa Tager Fart 3-4/89 Et Fællesskab på 12: Nøgletal
1/89 Opening up public procurement in the European Community 2/89 Air transport and aeronautics: towards a Europe of the skies 3-4/89 A Community of Twelve: key figures 5/89 The European Community and human rights 6/89 The European Economic Interest Grouping (EEIG) 7/89 The integrated Mediterranean programmes
5/89 Det Europæiske Fællesskab og Menneskerettighederne 6/89 Europæiske Økonomiske Firmagrupper (EØFG) 7/89 EF's Integrerede Middelhavsprogrammer 8/89 Det Europæiske Fællesskab og Vandproblemet 9/89 Den Offentlige Mening i Europa 10/89 Europa uden Grænser: En Status på Halvvejen mod det Indre Marked 11/89 Det Europæiske Fællesskabs Budget 12/89 Den Nukleare Sikkerhed i Det Europæiske Fællesskab efter Tjernobyl-ulykken 13/89 Det Europæiske Fællesskab og den Faglige Anerkendelse af Eksamensbeviser 14/89 Aktieselskabslovgivning i Det Europæiske Fællesskab 15/89 ESPRIT — Nøglen til Fornyelse af Europæisk Teknologi 16/89 EF's Institutioner 17/89 Patenter, Varemærker og Ophavsret i Det Europæiske Fællesskab 18/89 Europa-Noter: Fortegnelse 1979-1989
8/89 The European Community and water 9/89 'Eurobarometer': public opinion and Europe 10/89 Europe without frontiers: a review half-way to 1992 11/89 The European Community budget 12/89 Nuclear safety: the European Community following the Chernobyl accident 13/89 The European Community and recognition of diplomas for professional purposes 14/89 Company law in the European Community 15/89 Esprit: key to the technological awakening of Europe 16/89 The institutions of the European Community 17/89 Patents, trade marks and copyright in the European Community 18/89 European file: catalogue 1979-89
Europa-Noter: Klassificering efter emner
European file: subject index
16/89 EF's Institutioner 13/87 Hvorfor Europæisk Fællesskab: Europa — Vor Fremtid 5-6/84 Rigtigt eller Forkert - Om EF 9/88 Jean Monnet: Et Budskab til Europa 6/87 Sport, Symboler og Europæisk Identitet 3-4/89 Et Fællesskab på 12: Nøgletal 11/89 Det Europæiske Fællesskabs Budget 1/85 Lån fra Det Europæiske Fællesskab 3/86 Vejen til et Borgernes Europa 11/87 Europæernes Rettigheder 5/89 Det Europæiske Fællesskab og Menneskerettighederne 9/89 Den Offentlige Mening i Europa 17-18/80 Et Fællesskab på Ti: Velkommen til Grækenland 17-18/85 Et Fællesskab på Tolv: Velkommen til Portugal og Spanien 1/80 De Europæiske Fællesskaber ved Indgangen til 80'erne 16/81 30: Maj-mandatet og EF's Fornyelse 18/89 Europa-Noter: Fortegnelse 1979-1989
16/89 The institutions of the European Community 13/87 Europe, our future. A European Community — Why? 5-6/84 The European Community: some questions and answers 9/88 Jean Monnet: a message for Europe 6/87 European identity: symbols to sport 3-4/89 A Community of Twelve: key figures 11/89 The European Community budget 1/85 European Community borrowing and lending 3/86 Towards a people's Europe 11/87 New rights for the citizens of Europe 5/89 The European Community and human rights 9/89 'Eurobarometer': public opinion and Europe 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece 17-18/85 A Community of Twelve: welcome to Spain and Portugal 1/80 The European Community in the 1980s 16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European Community 18/89 European file: catalogue 1979-89
2/86 Den Fælles Landbrugspolitik i Europa 4/82 EF's Fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 4/80 EF-Kommissionen vil Fjerne Mælkeoverskuddet 12/80 En Fremtid for den Europæiske Vin 10/86 EF's Fælles Fiskeripolitik
2/86 Europe's common agricultural policy 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses 12/80 A future for Europe's wine 10/86 The common fisheries policy
2/87 Den Europæiske Energipolitik 2/80 Nye Energiformer for Fællesskabet 16/79 Energibesparelser og Økonomisk Vækst 17/81 Investering i Energibesparelser 7/86 Europæiske Demonstrationsprojekter på Energiområdet 18/87 Kernekraften i Det Europæiske Fællesskab 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 12/89 Den Nukleare Sikkerhed i Det Europæiske Fællesskab efter Tjernobyl-ulykken 3/87 Europa og Kernefusion
2/87 The European energy policy 2/80 New energy sources for the Community 16/79 Economic growth and energy conservation 17/81 Investing to save energy 7/86 European demonstration projects in the energy field 18/87 Nuclear energy in the European Community 16/85 The nuclear industries in the European Community 12/89 Nuclear safety: the European Community following the Chernobyl accident 3/87 Europe and nuclear fusion
10/85 Fællesskabet og Transportpolitikken 2/89 Luftfart og Rumfart: Europa Tager Fart 5/81 Et Bedre Europæisk Transportnet 9/87 Det Europæiske Fællesskab og Turismen
10/85 The Community and transport policy 2/89 Air transport and aeronautics: towards a Europe of the skies 5/81 A better transport network for Europe 9/87 The European Community and tourism
4/86 En Europæisk Industristrategi 17/87 Europa uden Grænser: Et Stort Hjemmemarked 14/88 Det Store Europæiske Marked: En Trumf for Erhvervsliv og Beskæftigelse 10/89 Europa uden Grænser: En Status på Halvvejen mod det Indre Marked 18/88 Fjernelse af Tekniske Handelshindringer 1/89 Åbning af Markedet for Offentlige Indkøb og Anlæg 3/82 EF's Fornyelse: Et Nyt Fællesskab for Industri og Beskæftigelse 8/84 Europa og de Nye Teknologier 3/80 Europa og de Nye Informationsteknologier 15/89 ESPRIT — Nøglen til Fornyelse af Europæisk Teknologi 18/82 Euronet-DIANE: Et Fælles Marked for Data 16/80 Mikro-elektronik og Beskæftigelse i Europa 15/88 Telekommunikation: De Nye Motorveje for det Europæiske Hjemmemarked 4/88 Et Stort Europæisk Marked for den Audiovisuelle Sektor 11/80 I Morgen — Bio-samfundet 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 2/85 EF's Stålpolitik 16/84 Fremtidsperspektiver for Europæisk Bilindustri 19/85 Fællesskabet og Tekstilindustri 1/81 Råvareudfordringen 3/88 Handlingsprogrammet for de Mindre Virksomheder
4/86 An industrial strategy for Europe 17/87 Europe without frontiers: towards a large internal market 14/88 The big European market: a trump card for the economy and employment 10/89 Europe without frontiers: a review half-way to 1992 18/88 The removal of technical barriers to trade 1/89 Opening up public procurement in the European Community 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 8/84 The European Community and new technologies 3/80 Europe and the new information technology 15/89 Esprit: key to the technological awakening of Europe 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market 16/80 Micro-electronics and employment 15/88 Telecommunications: the new highways for the large European market 4/88 Towards a large European audiovisual market 11/80 Tomorrow's bio-society 16/85 The nuclear industries in the European Community 2/85 The European steel policy 16/84 The Community and the car industry 19/85 The European Community and the textile industry 1/81 The raw materials challenge 3/88 The action programme for small and medium-sized enterprises
11/88 Samarbejde mellem Små og Mellemstore Virksomheder i Det Europæiske Fællesskab 18/86 SPRINT-programmet 18/81 Patenter, Varemærker og Ophavsret i Det Europæiske Fællesskab 14/89 Aktieselskabslovgivning i Det Europæiske Fællesskab 6/89 Europæiske Økonomiske Firmagrupper (EØFG)
11/88 The European Community and cooperation among small and medium-sized enterprises 18/86 The Sprint programme 17/89 Patents, trade marks and copyright in the European Community 14/89 Company law in the European Community 6/89 The European Economic Interest Grouping (EEIG)
15/86 Det Europæiske Valutasystem (EMS) 12/88 Liberalisering af Kapitalbevægelser 17/88 Det Fælles Marked for Finansiering på Vej 1/85 Lån fra Det Europæiske Fællesskab 9/86 Den Europæiske Harmonisering af Skatter og Afgifter 19/81 Det Femte Program for den Økonomiske Politik 1981-1985
15/86 The European Monetary System 12/88 The liberalization of capital movements 17/88 Towards a big internal market in financial services 1/85 European Community borrowing and lending 9/86 The approximation of European tax systems 19/81 The fifth economic policy programme 1981-85
19/87 Europas Forskning og Teknologiske Udvikling 15/82 Det Europæiske Forsknings- og Udviklingsarbejde 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de Nye Teknologier 15/89 ESPRIT — Nøglen til Fornyelse af Europæisk Teknologi 3/87 Europa og Kernefusion 11/80 I Morgen — Bio-samfundet 3/85 Det Europæiske Fællesskab og Undervisning 7/88 COMETT, ERASMUS, »Ungdom for Europa« 13/89 Det Europæiske Fællesskab og den Faglige Anerkendelse af Eksamensbeviser 10/88 Det Europæiske Fællesskab og Kulturen 4/88 Et Stort Europæisk Marked for den Audiovisuelle Sektor
19/87 Research and technological development for Europe 15/82 The current state of European research and development 7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 15/89 Esprit: key to the technological awakening of Europe 3/87 Europe and nuclear fusion 11/80 Tomorrow's bio-society 3/85 The European Community and education 7/88 Comett, Erasmus, 'Youth for Europe' 13/89 The European Community and recognition of diplomas for professional purposes 10/88 The European Community and culture 4/88 Towards a large European audiovisual market
Sociale Spørgsmål
Social issues
13/88 Fællesskabets Socialpolitik efter 1992 19/86 Den Europæiske Socialfond 11/81 Forbedring af Arbejdsvilkårene og Nedsættelse af Arbejdstiden i EF 16/80 Mikro-elektronik og Beskæftigelse i Europa 10/87 Samme Muligheder for Kvinder og Mænd
11/81 The management and reduction of working time in the Community 16/80 Micro-electronics and employment 10/87 Equal opportunities for women
3/84 EF og de Unge 8/80 Det Europæiske Fællesskab og de Erhvervshæmmede 4/87 Fællesskabets Indsats mod Fattigdom 13/85 Fællesskabet og Gæstearbejderne 19/88 Kommunal Valgret til Alle Borgere i Europa 13/89 Det Europæiske Fællesskab og den Faglige Anerkendelse af Eksamensbeviser 9/84 Arbejdernes Rettigheder over for Virksomhederne 7/83 Den Sociale Sikkerhed — Et Europæisk Debatoplæg 5-6/88 Europa mod Kræft
3/84 Young people in the European Community 8/80 The European Community and the handicapped 4/87 The Community combats poverty 13/85 Migrants in the European Community 19/88 Europeans: a universal right to vote in local elections 13/89 The European Community and recognition of diplomas for professional purposes 9/84 Workers' rights in industry 7/83 Social security: a Europe-wide debate 5-6/88 Europe against cancer
15/84 Europas Regioner 14/87 Den Europæiske Regionalpolitik 1/85 Lån fra Det Europæiske Fællesskab 19/82 EF's Middelhavspolitik 7/89 EF's Integrerede Middelhavsprogrammer
15/84 The regions of Europe 14/87 European regional policy 1/85 European Community borrowing and lending 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean 7/89 The integrated Mediterranean programmes
5/87 Fællesskabet og Miljøbeskyttelsen 10/80 Det Europæiske Fællesskab og Genbrug af Affald 8/89 Det Europæiske Fællesskab og Vandproblemet 8/88 Det Europæiske Samfund og Civilbeskyttelsen 12/87 Det Europæiske Fællesskab og Forbrugerne
5/87 The European Community and environmental protection 10/80 The European Community and waste recycling 8/89 The European Community and water 8/88 Civil protection 12/87 The European Community and consumers
Eksterne Relationer
External relations
16/88 Det Europæiske Fællesskab og Omverdenen 1/87 Det Europæiske Fællesskabs Udenrigshandel 19/82 EF's Middelhavspolitik 15/87 Det Europæiske Fællesskab og Udviklingslandene 16/87 EF's Generelle Toldpræferencer over for Udviklingslandene 1/81 Råvareudfordringen 14/81 Fællesskabet og Nord/Syd-Dialogen 14/82 Fællesskabet og Sulten i Verden 12/86 Det Europæiske Fællesskab og Latinamerika 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 13/83 Det Europæiske Politiske Samarbejde (EPS)
16/88 The European Community in the world 1/87 The external trade of the European Community 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean 15/87 The European Community and the Third World 16/87 Generalized preferences for the Third World 1/81 The raw materials challenge 14/81 The Community and the North-South Dialogue 14/82 The European Community and world hunger 12/86 The European Community and Latin America 9/83 The Europe-United States-Japan trade controversy 13/83 European political cooperation
Den fælles landbrugspolitik i Europa ved indgangen til 1990'erne
The Community's agricultural policy on the threshold of the 1990s
L andbruget er i Europa — som alle andre steder — et erhverv, der i sig selv og som led i erhvervslivet i øvrigt har stor betydning1).
I n Europe, as elsewhere, agriculture is an important industry, both in its own right, and for its contribution to other sectors of the economy1.
□ Landbrugets hovedopgave er at dække et elementært og vedvarende forbru­gerbehov: nemlig for fødevarer!
D Its main purpose is to satisfy a basic and permanent consumer need.
Landbrugspolitikken må for at være effektiv sikre den forarbejdende fødevareindustri og forbrugerne tilstrækkelige og regelmæssige forsyninger til stabile og rimelige priser.
An effective agricultural policy must guarantee regular and adequate supplies at stable and reasonable prices to the food-processing industry and to the consumer.
EF­forbrugeren er så meget mere interesseret i dette, som hun og han fortsat bruger i gennemsnit 21 % af budgettet til fødevarer.
The interest of the European consumer can be gauged by the fact that they still spend on average 21 % of their household budget on food.
D Landbruget spiller en fundamental rolle i vedligeholdelsen af den socioøkono­miske levedygtighed i landbrugsområderne og i beskyttelsen af de naturområ­der, som erhvervet udnytter.
D It plays a fundamental role in safeguarding the socio-economic vitality of rural areas, as well as, in protecting the natrual surroundings which it exploits and maintains.
D Landbruget er hovedindtægtskilde for 10 mio arbejdere (8 % af arbejdsstyr­ken i EF), der i den nuværende økonomiske situation stort set ikke har noget alternativ.
D It provides the main source of income for 10 million workers (8 % of the Community's working population) whose alternative job prospects are severely restricted by the current economic situation.
Hvorfor et grønt Europa?
Green Europe — why?
De offentlige myndigheder griber overalt i verden ind for at sikre fødevaretil­førslen, regulere markederne, fremme produktionsændringer og forbedre struktu­rerne.
Throughout the world public authorities find a need to intervene in agriculture in order to guarantee food supplies, regulate markets, guide production and improve farm facilities, balancing the social and economic needs of farmers with the interests of consumers.
Det sker af hensyn til landbrugernes sociale og økonomiske situation og i forbrugernes interesse.
The European Community and the United States of America are no exception.
Det er i den henseende typisk, at såvel Det Europæiske Fællesskab som De Forenede Stater anvender betydelige offentlige midler i den politisk følsomme og forvaltningsmæssigt uberegnelige landbrugssektor.
They spend large sums on this politically 'sensitive' sector, which is both economically fragile and difficult to manage.
En betydelig del af Rom­Traktaten, der danner grundlag for Det Europæiske Fællesskab, handler i særlig grad om landbruget.
The treaty which created the European Economic Community gave special attention to agriculture.
Ved redaktionen af Traktaten i 1957 var forholdene for landbruget meget forskellige i de seks lande, der grundlagde EF.
However, when it was drawn up in 1957, the agricultural situation in the founding States differed very widely from one country to another.
Den naturgivne og økonomiske situation varierede — ligesom landbrugets relative betydning og strukturer — meget fra nord til syd i Europa.
The natural and economic circumstances, — and hence the structures and the relative importance of agriculture, vary considerably from the north of Europe to the south.
Nogle lande fulgte overvejende den frie handels principper, mens andre arbej­dede med mere protektionistiske ordninger.
In addition, some countries had developed free trade systems, others were fiercely protectionist.
Denne betydelige forskellighed — som øgedes ved Fællesskabets senere udvidelser — _hindrede imidlertid ikke Rom­Traktatens forfattere i at iværksætte en fælles landbrugspolitik.
This diversity — destined to increase with the enlargement of the Community — did not deter the authors of the Treaty of Rome from creating a common agricultural policy.
D Det var — og er — umuligt at oprette ét fælles marked for industrivarer uden at inddrage landbrugsprodukterne.
D It would have been, and remains, unthinkable to have a common market for industrial goods which excludes agriculture..
Åbningen af grænserne forudsætter en vis balance mellem varestrømme og de økonomiske fordele for de enkelte medlemslande, hvoraf nogle mest er landbrugsprægede og andre mest indu­strielle.
The opening up of frontiers implies a balance of trade flows and economic benefits between Member States, some of which are more agricultural and others more industrial.
Yderligere oplysning kan søges i En Fælles Landbrugspolitik for 1990'erne, der er udgivet af EF­Komissionen i serien Europæisk Dokumen­tation.
Further information, see A common agricultural policy for the 1990s, one of the 'Deadline 92' collection in the series 'European Documentation', published by the European Commission.
Landbrugets erhvervsøkonomiske betydning i EF's medlemslande!
Agriculture in the economies of European Community countries
Landbrugets andel (i pet i 1986) bruttomerværdien af beskæftigelsen
Share of agriculture (%, 1986] in
Medlemsstaternes andele af den samlede endelige landbrugsproduktion i Fællesskabet (i pet 1987) * UK ,B DK
Member States' share in the value of the Community's total final agricultural production (%, 1987) '
Indeks for landbrugets produktionspriser
Index of producer prices for farm produce
D Det ville have været umuligt at etablere fri samhandel med landbrugsvarer, hvis man havde opretholdt de enkelte landes meget forskellige landbrugspolitik.
D The preservation of conflicting national agricultural policies would have made free trade in agricultural goods impossible.
Og dette ville ligeledes have hindret gennemførelsen af et fælles marked for industrivarer og tjenesteydelser omfattende også varer fra levnedsmiddelindustrien. industrien.
It would also have impeded the creation of a common market in industrial goods and services, including in particular the food-processing industry.
D Et stort marked omfattende et helt kontinent gør det muligt for landbrugerne at drage fordel af en hurtigere udbredelse af tekniske fremskridt og ny viden, at igangsætte en produktion med henblik på et stort markedsområde, at specialisere sig og udvikle en slags arbejdsdeling fra land til land efter de økonomiske muligheder og de naturgivne forudsætninger med hensyn til klima, jordbund osv.
D A large, continental-scale market enables farmers to benefit from a more rapid spread of know-how and new techniques, to launch new products on a bigger market, to specialize and develop a certain complementarity between Member States according to their natural advantages, such as soils and climate, or economic circumstances.
D Et stort markedsområde med alle mulige produktioner og gode muligheder for udvikling af fødevareindustrien kan tilbyde forbrugerne bedre sikkerhed for stabile priser og forsyninger.
D A large geographic unit with a rich variety of produce provides a sound base for the development of food industries and offers the consumer stronger guarantees of stable prices and secure food supplies.