natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er mere markante forskelle i beskæftigelsesmønsteret i service sektorerne mellem de enkelte regioner i EF end mellem de enkelte
Transport andcommunications in distribution, hotels and catering(attheregionallevel,itisnot possible to separate these sectors),there are major regional differences
Områder, hvor be skæftigelsen er lav i forhold til be-
Employmentintransportandcommunications services would be
Det er i de tre resterende delsektorer, forskellene i beskæftigelsen er mest markante.
The regional distribution ofemploy-mentinfinanceandinsuranceconforms more closely to expectations.
Finans- og forsikringsbranchens andel i den samlede beskæftigelse i 1989 spændte lige fra 10% i Storbritannien over 8% i Luxembourg til under 3% i Italien, Portugal og Spanien (figur 62). For begge de førstnævnte lande kan den høje beskæftigelse i denne sektor i vidt omfang tilskrives, at netop disse lande har specialiseret sig i internationale finansielle tje nesteydelser.
The share of employment inthis sector in 1990 was high infinancial centres - London, Paris,Frankfurt . accounting for over 57oofemploymentintheareasconcerned, and was also higherthan average in regions with relatively high levels of income per head- Denmark and parts of Southern Germäny, for example (Map 11).
Således var den del af arbejdsstyrken, der var beskæftiget i finans- og forsikringsbranchen i Spanien i 1989, kun en smule mindre end i Tyskland og Frankrig.
Bycontrast, over much of Greece and Portugal, where income per head iswell below the Community averageand which are less developed econ-omically, the share was less than IVo(no regional data are availablefor Italy).
Beskæftigelsen inden for kredit­ og forsikringsvirksomhed, 1990 samlet knine
Employment in service activities relative tototal employment and population
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come also high in Brittany and Northern Ireland.
Men det er også sandsynligt, at turismen og den økonomiske aktivitet iøvrigt har betydning i denne sammenhæng.
industrythan,say, Spain or Greece, and a less developed economy than many parts of the Northwith similarly high shares.
folkningen, vil derfor generelt have en forholdsvis stor del af beskæfti gelsen placeret i denne delsektor.
Relating employment to populationreinforces this picture, although afewapparentanomalies arerevealed Corsica, the Basqueregion of Spain, and Scotlaod, allhaverelativelyhighratiosof
Dette bekræftes yderligere, hvis man måler beskæftigelsen i distributions-, hotel- og restaurationsbranchen i forhold til befolkningen (kort nr. 8).
Healthcareand. education employment in financial senrices topopulation (Map I2).
Her er forskellene meget mindre, end det er tilfældet med hensyn til sektorens andel i den samlede beskæftigelse, og i de fleste af de regioner, hvor sektorens andel i be skæftigelsen er overraskende høj, er tallet forholdsvis lavt i forhold til befolkningen.
Employmentinhealthservicesand education in any given region canbeexpected tobelargelyinfluenced by two factors thenumberofpeople livingthere(especially the number of youngand older people) and real incomelevels(sincethedemandforboth kinds of service is likely toincrease with income).
Den regionale fordeling af beskæftigelsen inden for finansielle tjene steydelser og forsikring stemmer bedre overens med, hvad man kun ne forvente.
The regional pattern of employment in other market services -whichcomprise avarietyofactivities ranging from businessservices torecreationalandpersonalservicesbroadlyfollows a similar pattern to financial services.
Denne sektors andel i beskæftigelsen i 1990 var høj i de finansielle centre — London, Paris og Frankfurt — idet den tegnede sig for over 5% af beskæftigelsen i de pågældende områder og også var højere end gennemsnittet i regioner med forholdsvis høje indkomstniveauer pr. indbygger — f.eks.
Since the relativeimportance of this sector is alsolikely to be influenced by the samefactors population and incomeperheadthisisonlytobeexpected.
Dan mark og dele af Sydtyskland (kort nr. 11).
However, it is also likelyto be affected by tourism and thescale of economic activity.
Påvirkningen fra alle dissß forskel lige faktorer fremgår klart af variationen i denne sektors andel i beskæftigelsen i EF (kort nr. 13).
The analysis of employment variations in this sector can be takenone step further.
Den var forholdsvis høj i 1990 i mange af de mere velstående dele af de nordlige EF-lande og lav i størsteparten af de mindre velstående og mindre udviklede egne i syd, bortset fra hovedstadsområderne — Madrid, Lissabon og Athen — og turistområderne — specielt Syd frankrig (heller ikke her foreligger der regionale data for Italien).
If employment in this sector rises more thanin proportion to income per head,then this adjusted measure wouldshowasimil dt,althoughlesspronounced,variationbetweendifferent parts of the Community asthe unadjusted employmenUpopulation ratio (as shown in Map 16).
Sæt ter man beskæftigelsen i denne del sektor i relation til befolkningen i stedet for til den samlede beskæfti gelse i regionen, forstærkes mønsteret yderligere (kort nr. 14).
If,on the contrary, eilrployment tendsto rise by less than in proportion toincome per head, then the adjustedmeasure should show the reversepattern.
Dette billede forstærkes yderligere, hvis man sætter beskæftigelsen i forhold til befolkningen, selv om der tilsyneladende forekommer nogle få undtagelser — Korsika, Baskerlandet i Spanien og Skotland, hvor beskæftigelsen inden for finansielle tjenesteydelser alle steder er ret høj i forhold til befolkningen (kort nr. 12).
employment in this sector was relatively high in 1990 - over L07o -over much of Southern Italy and Southern Portugal and Spain aswell as in Northern France andp arts of Northern Germany (Map 15).In terms of shares of employment, there seems to be nosignificant difference between the North and South ofthe Community.Both have regions with high andlow shares.
Beskæftigelsen inden for transport og kommunikationsbranchen må forventes at variere mellem re gionerne afhængigt af to hovedfaktorer — omfanget af den økonomiske (især den industrielle) aktivitet og befolkningens størrelse. Beskæftigelsesmønsteret i den ne sektor svarer nogenlunde til det forventede, idet andelen i den sam lede beskæftigelse er forholdsvis høj i de tæt befolkede områder i Benelux-landene, Ruhr-området, Bayern, Paris-området, den sydøstlige del af England, Madrid-områ det og den nordøstlige del af Spanien.
The influence of all these factorsis evident in the variation in theshare of employment in this sectoracross the Community (Map 13).The share was relatively high in1990 in many of the more prosperous parts of Northern MemberStates and low over much of theless prosperous,less developedSouth, with the exception of capital cities Madrid, Lisbon and Athens - and tourist areas - the South of France in particular (again no regional data are available for Italy).
Disse områder er i mange tilfælde også vigtige industriområder (kort nr. 9).
This pattern is again reinforced if employment inthe sector is related to population rather than to total employmentin the region (Map L4).
Andre kommercielle tj enesteydelser
In practice, the adjusted measureshows no clear pattern at all (Map19).
Den vigtigste undtagelse fra det ge nerelle mønster synes at være Irland, som har en forholdsvis stor del af beskæftigelsen placeret inden for andre kommercielle tjenesteydelser, men som har en lav gennem snitsindkomst pr. indbygger, en mindre udviklet turistindustri end f.eks.
Employmentin1990 washigher than expected, given population and relative income levels, inthe North of the Community, in Denmark, the North of the UK,Wales, parts ofthe Netherlands and Belgium, Brittany and parts of Southern France and, in the South,in much of Portugal, Southern Italyand parts of Greece.
Spanien og Grækenland og en mindre udviklet økonomi end man ge egne i de nordlige EF-lande, hvor sektorens andel i beskæftigelsen er lige så høj.
Similarly,employment waslowerthanexpected in many parts of Germany,Luxembourg, Paris and North-East Italy, as well as over much of Spainand Greece.
Men sektorens andel i beskæftigelsen er også høj i store dele af Sydfrankrig og Syditalien og i Skotland, som hverken har store befolkningskoncentrationer eller in dustri.
When employment in this sector isrelated to pfpulation, however, asomewhatdifferentpatternemerges.
I dette tilfælde giver det ikke nogen forklaring på forskellene at sammenholde beskæftigelsen i den ne sektor med befolkningen.
In most parts of the lessdeveloped South of the Community,the ratio of employment to population was below average in 1990, theonlyexceptions being Southern Portugal, the Campania region of Southern Italy, Sardinia and C or s i c a (Map 16).By contrast, em-ploymentinhealthcareandeducation tends to be high relativeto population in areas with relatively high levels of income per head in Northern Italy, Southern Germäily, Denmark, Paris, the Netherlands and England.
Tallet er også højt i Danmark og dele af Nordtyskland, hvor der heller ikke er koncentreret specielt meget in dustri (kort nr. 10).
Against of employment in other marketservices but below average incomeper head, a less developedtourist
Beskæftigelsen i sundheds- og ud dannelsessektoren et hvilket som helst sted må forventes at være influeret af to faktorer — antallet af personer det pågældende sted (specielt antallet af unge og æld-
Employment in public adminis-trationindifferentlocalities this general pattern, the ratio is
Beskæftigelsen inden for sundhedsvæsen og
Employment in service activities relative tototal employment and population
Beskæftigelsen inden for offentlig administration, 1990
Shareofpopulationemployedinpublicadrninistrationrelativetoincon:r.e perhead,
, gennemsnittet for re gionen
% regional average
I modsætning hertil synes beskæftigelsen i sund­heds­ og uddannelsessektoren at være høj i forhold til beskæftigelsen i områder med forholdsvis høje ind­komstniveauer pr. indbygger — i Norditalien; Sydtyskland, Dan­mark, Paris­området, Nederlande­ne og England. Som undtagelser fra dette generelle mønster er procent­tallene også høje i Bretagne og Nordirland.
Nodata tr h & 'W$S'do adjusted measure tend to suggestthatemploymentinpublicadministration varies less than inproportiontoincome perhead,being low in relation to income insome of the most prosperous'partsof the Community - in Nofthern Italy, parts of Southern Germätry, South-East England, Paris and over much of the Netherlands.
Væksten i beskæftigelsen (fuldtidsækvivalenter) i servicesektorerne i EF, 1980­1989
Changes inemployment indifferent serviceactivities in the 1980s
Hvis beskæftigel­sen i denne sektor stiger relativt mere i forhold til indkomsten pr. indbygger, vil denne justerede pro­centsats udvise samme variation — men dog mindre markant — mel­lem de forskellige dele af EF som den ujusterede procentsats, der viser beskæftigelsen i forhold til be­folkningen (vist på kort nr. 16).
Over the 1980s, the different senriceactivities in the Community showedvery different rates of growth in em- ployment.Whileemploymentin other market services and in finance and insurance increased by anaverage of over 37o a year between1980 and1989, effiploymentintransport and communications anddistribution grew by under I7o ayear (Graph 63).
Ikke­kommercielle tjenesteydelser
These relative rates of employmentgpowth were broadly in line with thegrowth in valueadded in real terms l{o.t'q caterins,
De enkelte servicesektorers bidrag til den samlede vækst i beskæftigelsen i servicesektoren i EF, 1980­1989
For hotels andcateritrg, however,employmentgrew by less in relation to valueadded than in the other sectors(implying that the growth of labourproductivity was higher) and for both other market services and nonmarket senrices, it grew by more(implying that labour productivitygrowth was lower than in other ser- vice activities).
I praksis viser den justerede pro­centsats ikke noget klart billede overhovedet (kort nr. 19). Beskæfti­gelsen i 1990 var højere end forven­tet på baggrund af befolkningstal og relative indkomstniveauer i den nordlige del af EF, dvs. Danmark, den nordlige del af Storbritannien, Wales, dele af Nederlandene og Bel­gien, Bretagne og dele af det sydlige Frankrig og mod syd i store dele af Portugal, Syditalien og dele af Græ­kenland.
Of the total addition to senrice sector employment over the 1980s,other market services were responsible for 35Vo of the additional jobscreated (in fulltime equivalentterms) while nonmarket servicesaccounted for almost 307o, despiteitsrelativelylowgrowthrate(Graph 64).
Tilsvarende var beskæfti­gelsen lavere end forventet mange steder i Tyskland, Luxembourg, Pa­ris­området og den nordøstlige del af Italien samt store dele af Spanien og Grækenland.
On the other hand, finance and insurance, which grew byas much as other market servicesbecause of its small size,was onlyresponsible for L37o of the increasedemplo5rment.
Kredit­ og torslkingsvirksom­ hed
This variation in growth rates isbroadly repeated at the nationallevel.
Beskæftigelsen i den offentlige administration forskellige steder kunne også forventes at være in­flueret af befolkningstallet.
In most Member States, thelargest increases in employment
Ændringer i beskæftigelsen i de enkelte servicesektorer i EF-landene, 1980-1989
Employment in Services : More Growth to Come been previously performed in industry or, indeed, asriculture.
Der er dog noget, der tyder på, at beskæftigelsen i denne sektor ud­over at være forholdsvis høj i regio­nerne omkring hovedstæderne — med London som en vigtig undta­gelse — generelt også er over gen­nemsnittet i en række områder, hvor arbejdsløshed er et stort prob­lem — i Nordirland, Bretagne, dele af Nordfrankrig og Nordtyskland — hvilket tyder på, at denne sektor er inddraget i det offentliges bestræ­belser på at løse dette problem.
In practice, while there are a numberof activities which are potentiallytransferable, including cateringand road haulage, the great ma- area of growth was other marketservices, and to a more limitedextent, fi.nance and insurance, bothof which expanded comparativelyslowly in Spain and Portugal overthis period.
Ændringer i beskæftigelsen i de enkelte servicesektorer i EF-landene, 1980-1989
jority of services are very unlikely tohave shifted from other sectors inrecent years in an economy as developed as that of the CommunitY.
Som det var tilfældet med beskæf­tigelsen i sundheds­ og uddannel­sessektoren, kan tendenserne til, at beskæftigelsen i den offentlige ad­ministration øges i takt med, at re­gionerne bliver mere velstående, undersøges ved at justere forholdet mellem beskæftigelse og befolk­ning, så der tages højde for forskelle i indkomsten pr. indbygger.
Tbansfers ofactivities fromother sectors asan explanation ofgrowth in services more efficient - for businesses tobuy in services which they previously performed themselves fromspecialist companies.
I det store og hele viser de forskelle, der fremkommer efter denne justerede beregning, at beskæftigelsen i den offentlige administration varierer relativt mindre i forhold til indkom­sten pr. indbygger, idet den er lav i forhold til indkomsten i nogle af de mest velstående egne af EF — Nord­italien, dele af Sydtyskland, det sydøstlige England, Paris­området­og store dele af Nederlandene.
Alternatively,industrial companies might hive offactivities into separate divisions oreven separate companies. Eitherwäy, the result is that employmentpreviously classified to industrybecomes classified to senrices.
Sam­tidig synes beskæftigelsen af være høj i forhold til både befolkning og indkomstniveau i Portugal, Syd­italien og mange egne af Græken­land (kort nr. 20).
Onthis reasonitg, an observed gowthin service employment relative toemploymentinindustrymightoccur without there being any signi-ficantchangeintheactivitiesperformed within the economy.
0 Ændringer i beskæftigelsen i de forskellige servicesektorer i 1980'erne
It is difficult to distinguish shifts ofthis kind from "genuine" increasesin service employment - i.e. thosewhich involve a net addition to jobsand not simply a transfer.
Beskæftigelsen i de forskellige ser­vicesektorer i EF voksede med for­skellig hast i 1980'erne. Mens beskæftigelsen inden for andre
Some im- pressionof the potential size of thiseffect can be gained, however, by identifiring those activities withinservices which could plausibly have
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Sei-vicesektoren: Forventninger om yderligere vækst kommercielle tjenesteydelser og in den for finansielle tjenesteydelser og forsikring voksede med gennem snitligt over 3% om året fra 1980 til 1989, voksede beskæftigelsen inden for transport og kommunikation og distribution med under 1% om året (figur 63).
It is sometimes argued that thegrowth of employment in services,especially in relation to employment in industry, partly reflects ashift of activities out of industry intoservices as the degree of specialisation in the economy increases. Theargumentisthat,äseconomicdevelopment takes place and thescale ofactivityincreases, itbecomes more profitable and
Andre kommercielle tjenesteydelser tegnede sig for 35% af den sam lede stigning i beskæftigelsen i servicesektoren i 1980'erne (i fuld tidsækvivalenter), mens ikke-kommercielle tjenesteydelser tegnede sig for næsten 30% på trods af den forholdsvis lave stigningstakt i den ne delsektor (figur 64).
The main group of activities whichcould feasibly have involved a shiftof employment are classified towhat is termed "senriceswhich areauxili ary to bankirg, finance andinsuran ce"(NACE83), whichincludes legal services, accountancy, advertising, market research,managementconsultancy,com-puter services and various othertechnical and business seryices.
Til gengæld var finansielle tjenesteydelser og forsikring, hvor stigningstakten var lige så høj som for andre kom mercielle tjenesteydelser på grund af denne delsektors begrænsede omfang, kun ansvarlig for 13% af tilvæksten i beskæftigelsen.
Italso, however, includes many activities, such as those connected withreal estate, which are unlikely tohave shifted from non-service sectors.
Disse forskelle i stigningstakterne går i det store og hele igen på nationalt plan.
For the seven Member States forwhich relevant data exist, this sector accounted,on average, for justunder 87o of total emploYment inservicesin1988, althoughforaroun d 9Vo in the Netherlands andthe UK and for around _BAR_Voin SPain and Belgium.
I de fleste EF-lande forekom de største stigninger i beskæftigelsen mellem 1980 og 1989 inden for andre kommercielle tjene steydelser — selv om stigningstakten varierede fra ca. 6% om året i Italien og Luxembourg til under 2%
Although thesefigures are small, implying perhapsthat only around 347o of serviceemplo;rment is in potentially transferable activities, the rate of growthof employment in this sector wasgenerally very high in the 1980s.Indeed, between 1980 and 1988,itaccountedforsome 207o of alltheadditionalemploymentgenerated in services in these seven
Væksten i beskæftigelsen inden for distribution og hotel— og restaurationsbranchen, 1986 — 90
E-ployment growth in distribution, and catering, LgB6-90
Gennemsnitlig årlig variation (%) nordlige del af EF var den vigtigste vækstsektor andre kommercielle tjenesteydelser og i mere begrænset omfang finansielle tjenesteydelser og forsikring, og begge disse delsek­torer voksede forholdsvis langsomt i Spanien og Portugal i samme pe­riode.
More plausibly, the actualshift is likely to have been onlyafractionoftheadditionalemployment arising in the sectoridentified. In practice, therefore, itseems likelythatmostoftheincreaseinemploymentwhichoccurred in services in the 1980s zb 5 was the result of a net addition tojobs in the Community economy.
Overførsel af aktiviteter fra andre sektorer som forklaring på væksten i servicesektoren
In any event, even if a number ofjobs have effectively been trans-ferred from other sectors to serwices,this does not necessarily mean thatthere has been no gain in employment in the economy as a whole. Tothe extent that such a transfer has
Væksten i beskæftigelsen inden for transport og kommunikation, 1986 — 90
E-ployment growth in transport corrlmunications, 1.98G- 90
En anden mulighed er, at industrivirksomheder udskiller aktiviteter i separate afdelinger eller endog separate selskaber. I begge tilfælde bliver resultatet, at beskæftigelse, der tidligere blev henregnet under industrien, nu henregnes under servicesektoren.
What the data do show, however, isthat the change in employment inmost service sectors varied considerably from one region to another,much more so than the variationbetween Member States.
GR: Kun landsdækkende dala
They also m@S'd data
Det er vanskeligt at sondre mellem denne form for forskydninger og "ægte" stigninger i beskæftigelsen i servicesektoren — dvs. stigninger,
GR national onlv seem to indicate, in most cases,little tendency towards convergence
Fald
No data n
Ingen data der indebærer en nettostigning i antallet af jobs og ikke blot en over­førsel. Man kan dog få et vist ind­tryk af det potentielle omfang af dette fænomen ved at afgrænse de aktiviteter inden for servicesekto­ren, som kunne tænkes tidligere at være blevet udført i industrien — eller måske landbruget.
In distribution, hotels and cateritrg,a few regions, mainly in SPain, parts of Southern France and Northern Italy and South-West England - in many cases where theshare of employment in this sectorwas already high experiencedgrowth in employment of over 1Vo ayearbetween1986 and1990,although most regions experiencedlittle increase or a decline (Map 2L).
I praksis viser det sig, at der er en række aktiviteter, der muligvis kan overføres fra den ene sektor til den anden, herunder catering og fragt­kørsel, men det er ikke sandsynligt i en økonomi, der er så udviklet som EF's, at det store flertal af tjene­steydelser skulle være overført fra andre sektorer i de seneste år.
In transport and communications,while a large number of regionsscattered across the CommunitY showed a fall in emploYmetrt, in many parts of Spain, the British Midlands, Wales, Ireland and Denmark, employment increased
GR: Kun landsdækkende dala
GR national data onlY
Væksten i beskæftigelsen inden for andre kommercielle tjenesteydelser, 1986­90
M24 in other rnarket ment in industry, while in Parts of Central France, Central ItalY and
Gennemsnitlig årlig variation (%)
Employrnentgrowthservices, 1986-90
Men denne kategori omfatter også mange andre aktiviteter, som f.eks. tjenesteydelser i forbindelse med ejendomshandel, som næppe kan for­modes at være overflyttet fra andre sektorer.
Southern Portugal, where emPloYment in this sector declined, industrial employment also fell.
] Fald Ï 0 - 2.5
Average change annual (%)
GR: Kun landsdækkende data
GR national data oniY
For de syv EF­lande, for hvilke der foreligger relevante data, tegnede denne sektor sig gennemsnitligt for knap 8% af den samlede beskæfti­gelse i servicesektoren i 1988, dog varierende fra ca. 9% i Nederlande­ne og Storbritannien til ca. 5% i Spanien og Belgien.
High employment growth in othermarket services was much morewidely distributed across the Community (Map 24).
Selv om disse tal er små og måske betyder, at kun ca. 3­4% af beskæftigelsen i servi­cesektoren ligger inden for de akti­viteter, der eventuelt kunne være overført fra andre sektorer, var stig­ningstakten for beskæftigelsen i denne sektor generelt meget høj i
In all regions of Spain, the UK and Southern Franceand in most regions of Northern
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst i de forskellige servicesektorer på regionalt plan for perioden fra 1986 til 1990.
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come ing and other activities associatedwith tourism - have expanded by most.
hvor denne sektor i forvejen havde en høj andel i beskæftigelsen steg beskæftigelsen med over 5% om året mellem 1986 og 1990, hvori­mod der var tale om en meget be­grænset stigning eller et fald i de fleste regioner (kort nr. 21).
Germätry, employment increasedby over 57o a year. On the otherhand, someareas of Northern France and Southern Germany experienced a decline in employ- ment.