natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Centrale spørgsmål betydningen af befolkningstilvæksten på den ene side og væksten i realindkomsterne på den anden side for en vurdering af stigningen i efterspørgslen ef ter serviceydelser og fordelingen af jobs i servicesektoren i EF;
Thegrowth ofjobs in services over the Community as a whole was not o how far the creation of jobsin services is dependent on theexpansion of manufacturing oragricultural production or howfar, on the other hand, employment in services can increaseindependently of what is hap- pening in other parts of theeconomy regional, nationalor Community;
I løbet af 1980'erne forøgedes antal let af beskæftigede i servicesektoren i EF med næsten 12 mio., hvilket er en stigning på knap 1% om året. Samtidig faldt antallet af beskæftigede i landbruget og industrien med ca. 8 mio. Væksten i beskæftigelsen i servicesektoren i EF som helhed var dog ikke til strækkelig stor til at give beskæfti gelsesmuligheder både til dem, der mistede deres jobs i andre sektorer, og til de mange, der sluttede sig til arbejdsstyrken for første gang.
This chapter examines both the pat-ternofservice sector activitiesacross the Community and the growth in services which occurredover the 1980s. fn the light of theevidence available,itconsidersa number of related issues whichare important for the process ofjobcreation and the future prospects sufficient,however,toprovideenoughemploymentoppor-tunities not only for those losingtheir jobs in other sectors, but alsofortheadditionalnumberofpeople joining the work force forthefirsttime.IJnemploymentwas,therefore,over4millionhigher at the end of the decade o how far the jobs created havebeen parttime rather than full- than at the beginning.
Der var derfor ved tiårets slutning 4 mio. flere arbejdsløse end ved tiårets begyndelse.
for employment in different parts ofthe Community. In particular, it time.
• hvorvidt det først og fremmest er deltidsjobs eller fuldtidsjobs, der er skabt i servicesektoren.
the scope for future employment growth in the differentparts of the service sector, inline with developments in the US and Japan as well as those in the Community;
mulighederne for yderligere vækst i beskæftigelsen frem over i de forskellige dele af ser vicesektoren på grundlag af
There is a further issue runningthrough previous economic ana-lysesofthesectornamely,whether the relative growth ofemployment in services, which isageneralfeatureofdevelopedeconomies,ispredominantlyaconsequenceofthedemandforservices increasing more than thedemandforphysicalgoodsaspeoplebecome wealthier-i.e. asreal income per head increases - across the Community.
Tilvæksten i beskæftigelsen i servicesektoren var ulige fordelt i EF. De nye jobs blev ikke altid skabt i de områder, hvor faldet i beskæftigelsen i landbrug og industri var størst.
It did notalways occur in areas where thedecline of employment in agriculture and industry was greatest.Moreover, the nature of the servicejobs created varied significantlyfrom one part of the Community toanother. fn some cases, they tendedto involve relatively basic skills,such as in retailiog, hotels or cleanirg; in others, much higher skilllevels, such as in finance or com- puter programming.
Desuden varierede karakteren af arbejdspladserne i service sektoren meget mellem de forskellige dele af EF. I visse tilfælde krævede de kun forholdsvis elementære færdigheder, det var f.eks. tilfældet inden for detailhandel, hotelvirksomhed og rengøring; i andre tilfælde forudsatte de langt højere
o how far the growth of senricesector emplo5rment is the resultof a shift of jobs out of manufacturing or agriculture as part ofthe progressive specialisation ofactivities in pursuit of greaterproductive efficiency; or whether it reflects a tendencyfor labour productivity in the provision of services to grow by less
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come than that in manufacturing oragriculture.
Der foreligger data om beskæftigelsen i seks servicesektorer for alle EF-landene (med undtagelse af Grækenland og Irland) for perioden 1980 til 1989 (1990-data foreligger i øjeblikket kun for nogle af EF-landene).
, 1.1,,.äpproach,,the.,statisticsavailable at present at Commu+lty level
For de fleste landes vedkommende foreligger der også data om værditilvæksten for denne periode (de to undtagelser er her Spanien og Portugal).
-,,,fip,öi,lärä.äIyieonfined',to'firc-orsix grgwings'* eiblrer
Et argument til fordel for sidstnævnte opfattelse er, at for mange serviceaktiviteters vedkommende er mulighederne for at øge output'et i forhold til antallet af beskæftigede meget begrænset, fordi de forud sætter personlig kontakt eller kræver fysisk tilstedeværelse, det gælder f.eks. for lærere, sygeplejersker, virksomhedskonsulenter og butikspersonale.
In support of the latter view, it isargued that for many service acti-vities,thescope forincreasingoutput relative to the peoPle em-ployedislimitedbecause theyinvolve personal contact or requirephysicalpresenceäs,forexample, withteachers,nurses,business advisers or shop assistants.
I mange tilfælde kan niveauet for eller kvaliteten af den serviceydelse, der leveres, være direkte relateret til antallet af in volverede personer, som f.eks. in den for sundhedsvæsen, personlige serviceydelser og hotelbranchen.
Indeed, in many cases thelevel or quality of service providedmay be directly related to the num-berofpeopleinvolvedasin health care, personal services orhotels.
Men argumentet er dog ikke helt vandtæt.
.'.,,"'N ttdffi,ftathmthan2tdigit'or,$-4i iüsbetör,slortö$ E; .',
De fleste serviceydelser indebærer en række funktioner, som ikke kræver direkte kontakt med kunden — f.eks. administra tion og arkivering — hvor mulighederne for automatisering er lige så store som i industrien.
This argument cannot be pushed nesses rather than to final consumers and'whieh are likely'to,be, affected in differing ways by economic, social and demo-, ' ,,gf & phic developrrents,are aggregated togetfrer. For example, toofat,however.
Selv for de serviceydelser, som forudsætter di rekte kontakt, har de nyeste frem skridt inden for teknologien åbnet mulighed for betydelige stigninger i output'et pr. person.
Mostservicesinvolve a range of functions whichdo not require direct contact withthe client administration andrecord-keepitg,forexamplewhere the scope for automation isno less than in manufacturing.Even for those senrices which doinvolve contact, modern advancesintechnologyhaveopenedthepossibilityforconsiderableincreases in output per person.
Eftersom oplysningerne fra nationale statistikker er hentet fra virksomhedsregistre og administrative fortegnelser, adskiller de sig — i visse tilfælde ganske meget—fra data fra arbejdsstyrkeundersøgelserne (der stammer fra husstande) både med hensyn til antallet af beskæftigede og med hensyn til ændringer over tid.
Such contact as is necess ary canthese days often happen remotelyvia, for example, telecommunications links, although the growthof such services, the realisationof economies of scale and improvements in efficiency are in a numberofcases hampered bybarrierstotrade,whichinsome areasremain important even within the Community.
Dette gælder især de regionale statistikker, hvor de nationale optællinger registrerer arbejdsstedet for dem, der er i beskæftigelse, mens arbejdsstyrkeundersøgelserne registrerer bopælen (i de tilfælde, hvor folk rejser frem og tilbage over regionale grænser for at arbejde, kan statistikkerne for de pågælden de regioner være vidt forskellige).
Thesebarriers, ratherthan the nature of the servicesbeing provided, may be the mainfactorrequiringthephysicalpresence of the producerin the mar- ket concerned.
Den kontakt, der måtte være nød vendig, kan nu om dage ofte etable-
The difficulty of assessing whathas actually happened in practiceis that, for many senrices,outputs outputs
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst
Chapter 4 Employment in Senrices : More Growth to Come cannot easily be measured independently of inputs, which makesthe identification of productivitygains problematic.
Analysen i dette kapitel er baseret på tre hovedkilder:
This is the casefor most public and social senricesas well as for retailing, banking and the range of business services.
Tal offentliggjort af OECD og ISIC (International Standard Industrial Classification) er anvendt til de internationale sammenligninger af beskæftigelsen i servicesektoren.
Theanalysisbelowshows thatvalue-added i.e. the financial compensation to employees plusprofits - in most service activitieshas tended to increase relative to.GDP across the Community and that real valueadded per personhas also tended to increase, again in most activities, although this maypartly reflect relative price as wellas volume increases (the price defla-tor used to convert to real terms isoften the GDP or consumer priceindex).
De data fra nationale optællinger, som EF-landene indleverer til Eurostat, er anvendt til nationale sammenligninger inden for EF. De er baseret på NACE-CLIO-klassifikationen.
There are, however, pronounced differences betweenMember States and between serviceactivities, which in some degree may arise from measurement problems.
Vanskeligheden ved at vurdere, hvad der rent faktisk er sket, er i praksis den, at for mange serviceydelsers vedkommende er det svært at måle output uafhængigt af input, hvilket gør det svært at beregne produktivitetsforøgelserne. Det gælder for de fleste offentlige og sociale serviceydelser samt inden for detailhandel, bankvæsen og en række virksomhedsserviceydelser.
Amajoraspect oftheanalysisisanattempttodistinguishbetween different kinds of serviceactivity - between consumer andbusiness services, basic and moreadvanced services, publicandmarket services - since the deter-minantsofgrowth,thefactorsinfluencingtheirlocationand, therefore,thefutureprospectsforjobcreationacross the
Selv om dette klassifikationssystem adskiller sig fra NACE-CLIO-sy-stemt, er de servicefag, der opereres med, tilstrækkeligt sammenfaldende til formalet.
Community, are likely to vary sig-nificantlyfromoneactivitytoanother.
Eftersom deltidsbeskæftigelsen er forholdsvis begrænset i disse to lande, skulle dette ikke have større betydning for resultaterne.
The availability of data,however, limits what it is possibleto do, especially as regards separ-atingbusinessservices fromconsumer services (seeBox , p.78).
Data fra EF's arbejdsstyrkeundersøgelser er anvendt til den regionale analyse.
Service employmentin the Community
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come
Beskæftigelsens sektormæssige fordeling i EF-landene, 1989
Within the Community, the shareof services in total emPloYment varies significantly betweenMember States, the main divisionbeing between the more developedand more prosperous North andtheless developed South.In
Beskæftigelsen i servicesektoren i EF
Belgium, the share is on a Parwith the US, at 707o,while in the UK it is around 697o(although, asindicatedbelow,thesharein
Servicesektoren tegnede sig for 62% af det samlede antal beskæf­tigede i EF i 1989, mens 31% var beskæftiget i industrien og 7% i landbruget.
In contrast, in Greece, theshare was only around SLVoand in Portugal, äs low as 46Vo.In both these countries, the numbersemployed in agriculture remain large , dt over 2OVo of the total inwork in 1989 (Graph 52).
Inden for EF varierer servicesek­torens andel i den samlede be­skæftigelse ganske betydeligt mellem EF­landene, først og frem­mest mellem på den ene side de mere udviklede og velstående lan­de i nord og på den anden side de mindre udviklede lande i syd.
The major exception to this division is Germäily, where servicesaccounted for under 57Voof thenumbersemployedin1989,around the same proportion as in Spain.
I Belgien er niveauet lige så højt som i USA, 70%, mens det i Stor­britannien er ca. 69% (selv om tal­let, som anført nedenfor, målt i beskæftigelsesmængde i stedet for i absolutte tal er langt lavere, specielt i sidstnævnte tilfælde).
This is a reflection, as iswell known, of the high share ofemployment in industry, which inthis year amounted to some 39Voof the total - well above any othercountry in the CommunitY, andhigher even than in Japall.
I modsætning hertil var niveauet i Grækenland kun ca. 51% og i Por­
At the regional level, employmentinservicesisparticularlyhighinandaroundcapitalcitie s.Over 707o of the total numbersemployed in the Paris basin, in
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst tugal helt nede på 46%.
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come the South-East of England in andaround London, in the Brussels
række EF-lande kan tallene for, hvor mange der er beskæftiget i denne sektor, give et fejlagtigt indtryk af servicesektorens relative bidrag til beskæftigelsesmængden i hele EF.
Employment inservices relativeto population region, in the Amsterdam-Rotter-dam area of the Netherlands andin the Rome region of Italy work in services (Map 4).
Gennemsnitligt 18% afalle beskæftigede i service sektoren arbejdede på deltid i 1989.
The positionis similar in the tourist region ofthe Cöte d'Azur in the South of
Tallet var dog over 38% i Nederlandene og ca. 28% i Stor britannien og Danmark — tre lan de, hvor forholdsvis mange er beskæftiget i servicesektoren.
Apotentialexplanationofthevariation in service employment
I modsætning hertil var tallet kun ca. 5% i Grækenland og Italien og under 10% i Spanien og Portugal skellene mellem EF-landene med hensyn til servicesektorens andel i den samlede beskæftigelse væsentligt mindre. For de sydlige EF-landes vedkommende ændrer denne justering ikke meget på den procentvise andel, for Belgiens og Nederlandenes vedkommende re duceres servicesektorens andel fra knap 70% til lige godt 60%, og for Storbritanniens vedkommende fra 69% til 59% — hvilket er mindre end i de øvrige nordlige EF-lande, bortset fra Tyskland og Irland, og kun en smule højere end i Italien.
Ontheotherhand,servicesaccount for under 507o of the numbers employed in most of Greece, much of Northern and Central volume-of-workbasis,thevari-ation between Member States inthe share of services in total employment narrows significantly.Whereas for the Southern Member States, the adjustment makeslittle difference to the share, for Belgium and the Netherlands theshare of services is reduced fromjust under 70Vo to just over 60Voand, for the UK, from 69Vo to 597o- less than in all other Northern Member States, apart from Germany and Ireland, and only slightty higher than in Italy.
Den vigtigste undtagelse fra den ne grove opdeling er Tyskland, hvor servicesektoren tegnede sig for under 57% af alle beskæfti gede i 1989, hvilket er nogenlunde det samme niveau som i Spanien. Dette skyldes som bekendt, at en meget stor del af beskæftigelsen ligger i industrien, som i 1989 tegnede sig for ca. 39% af den samlede beskæftigelse — og det er meget mere end i noget andet EF-land og endog mere end i Japan.
Spain and the North of Portugal- where a significant proportion ofjobs are in agriculture - and inparts of Southern Germany and Eastern France where manu- facturing is responsible for over40Vo of employment.
Hvis tallene for, hvor mange der er beskæftiget i servicesektoren, justeres for at tage højde for del tidsbeskæftigede og omregnes til fuldtidsækvivalenter, bliver for
Intheanalysisbelow, exceptwhereotherwisestated,thefiguresforemploymentareadjusted to a fulltime equivalentbasis, in terms of average hoursworked, in order to give a moremeaningfulindicationofdif-ferences and trends in the jobsprovidedbyservices across the across the Community is that, unlike industry and agriculturewhere there is an internationalmarket for the goods produced,themarketforservices tendslargelytobedomestic.
I analysen i det følgende er be skæftigelsestallene, medmindre andet er anført, omregnet til fuld tidsækvivalenter baseret på det gennemsnitlige antal arbejdstimer for at give et mere korrekt billede af forskelle og tendenser i hele EF med hensyn til de jobs, som servicesektoren tilbyder.
Thisreflects the nature of a high pro-portionofservices inthat,asnote dabove,theyinvolvepersonalcontact between suppliers and consurperswhich limitsthe extent to which they can betraded.Onthisargument,theextent of employment in servicesmight tend to be related more topopulationand/orrealincomewithin the country or region inquestion rather than to, say,natu- natu-
Over 70% af alle beskæftigede i Paris-området, i den sydøstlige del af England, i og omkring London, i Bruxelles-om-rådet, i Amsterdam-Rotterdam området i Nederlandene og i og omkring Rom i Italien, arbejder i servicefagene (kort nr. 4).
Because of the importance of part-timeworkinginservices inanumberof Member States, thefigures for the numbers employedcan give a misleading impressionof the relative contribution of services to the volume of employmentacrossthe Community.
Situationen er den samme i turistområdet på Côte d'Azur i Sydfrankrig.
On aver- age,L87o ofthose employed inservices workedpart-timein
Til gengæld tegnede servicesektoren sig for under 50% af alle be skæftigede i størsteparten af Grækenland, store dele af det nordlige og centrale Spanien og det nordlige Portugal hvor en be tydelig del af arbejdspladserne ligger i landbruget — og i dele af Sydtyskland og det østlige Frankrig — hvor fremstillingsindustrien tegner sig for over 40% af beskæftigelsen.
Bycontrast, the proportion was onlyaroun d 57o in Greece and Italy and under LIVoin Spain and Portugal- all countries with relatively lownumbers employed in servicesaswell as in Luxembourg (Graph 53).
På grund af deltidsarbejdets store betydning i servicesektoren i en
If the figures for numbers em-ployedareadjustedforpart-timersandconverted toa
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst f.eks. adgangen til naturressourcer eller produktionens konkurrence­evne rent internationalt.
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come servicesrelativetopopulationto vary between countries accord- ral resource endowment, or theinternational competitiveness ofproduction.
Beskæftigelsen i servicesektoren set i forhold til befolkningen
ing to differences in income Perhead. Denmark and Luxembourg
I 1989 spændte beskæftigelsesmængden i servicesektoren (udregnet i fuld­tidsækvivalenter) i forhold til befolkningens størrelse således fra over 30% i Danmark, Luxembourg og Storbritannien til under 20% i Portugal, Irland og Spanien (figur 54).
(where average income per head is amongst the highest in the Community) have the highest ratios, Portugal and Ireland (withrelatively low levels of incomeper head) have the lowest ratios.
En mulig forklaring på forskellene i beskæftigelsen i servicesektoren i EF er, at i modsætning til industri og landbrug, hvor der er et interna­tionalt marked for de varer, der pro­duceres, ligger markedet for tjenesteydelser snarere inden­lands.
This argument, however, cannotbe applied to all services.
Dette kan tilskrives, at en stor del af tjenesteydelserne som nævnt forudsætter personlig kon­takt mellem leverandører og forbru­gere, hvilket sætter visse grænser for, i hvilket omfang de kan udvek­sles.
As notedabove, even wherecontact between produ'cer and consumer isnecess ary,thiscanoftenbeachieved remotely and the devel-opmentofaninternationalmarket may be,'largely restrictedby artificial rather than inherentobstacles.
Men dette argument kan ikke an­vendes på alle tjenesteydelser.
It isclearthatotherfactorsareatwork.
Som nævnt kan en eventuel nødvendig kontakt mellem producent og for­bruger ofte etableres på afstand, og udviklingen af et internationalt marked kan i vidt omfang være mere hæmmet af kunstige end af iboende hindringer.
Expressingservice employmentinrelationtopopulation, how-ever,reveals morevariationbetween MemberStates thanwhen expressed relative to totalemployment.
Desuden kan væksten inden for særlige former for serviceaktiviteter i visse områ­der i lige så høj grad afhænge af faktorer på udbudssiden og af krav om bestemte færdigheder i arbejds­styrken som af efterspørgslen.
Thusin1989 thevolume of employment in services(measured in terms of full-timeequivalents) relative to the size ofthe population, ranged from over307o in Denmark, Luxembourg and the UK to under 207oin PortugäI, Ireland and S p ain(Graph 54).
Ef­tersom der er større sandsynlighed for, at sådanne færdigheder er til stede, jo større den arbejdsstyrke er, som servicesektoren kan trække på, kan denne faktor således til en vis grad sættes i relation til befolk­ningens størrelse.
Only in the case ofthe Netherlands, where the ratioof employment to population isrelatively low reflecting lowparticipationamong womendoes this measure give a significantly different impression thanemployment in services relative tototal employment.
Beskæftigelsen i servicesektoren i forhold til befolkningen i EF-landene, 1989
Inbroadterms,some tendencyisevidentforemploymentin in certain areas may be dependentas much on supply-side factors, onthe availability of particular skillsin the labour force, äs on demand.Since these may be more likely tobe present the larger the size ofthe labour force to draw upon,their availability may also tend tobe related in some degree to population.
% af samlet befolkning
One of these factors is the imPortance of trade in services.
Generelt er der en vis tendens til, at beskæftigelsen i servicesektoren målt i forhold til befolkningen va­rierer mellem landene efter forskel­lene i indkomst pr. indbygger.
Whilemanyservice smaynotbetradeable, tourism and financialservice srepre sentsignificantsources ofexportearningsforsome Member States, and neitheris inherently related to population or real income in the localitY in which the employment is located.
Danmark og Luxembourg (hvor gennemsnitsindkomsten pr. ind­bygger er blandt de højeste i EF) har de højeste procentsatser, mens Portugal og Irland (hvor indkom­sterne pr. indbygger er forholdsvis lave) har de laveste procentsatser.
The interrelationshiP between employment, PoPulation and real income is examined fur- therbelowformorenarrowlydefined service activities wheretradedoes notcomplicate theissue.
En af disse faktorer er handelen med tjenesteydelser. Mange tjene­steydelser kan ikke handles, men
Moreover,bothagricultureandconsumerservices as well as industry mightequally give rise to a demand forbusiness services.
Den indbyrdes sammenhæng mellem beskæftigel­se, befolkning og realindkomst un­dersøges nærmere i det følgende for en række snævrere definerede serviceaktiviteter, hvor spørgsmå­let om handel ikke spiller ind og komplicerer analysen.
Value-addedin services the composition of employment interms of the activities undertakenhas changed over time aqd is likelyto continue to change in the future.
Servicesektorens betydning for be­skæftigelsen er vokset næsten uden afbrydelser i de sidste tyve år i EF fra ca. 44% i 1970 til 53% i 1980 og 61% i 1989 (figur 55).
The relative contribution of theservice sector to valueadded in
1980'erne var en smule mindre end i de fem foregående år, men det kan tilskrives de ekstra jobs, der blev skabt i industrien i denne periode med forholdsvis høj økonomisk vækst.
Growth in serviceemployment relativeto agriculture andindustry in MemberStates in the 1980s the Community is greater than itscontributiontothevolumeof employment.
En tilsvarende opadgående tendens i servicesektorens andel i beskæftigelsen kan også registreres i de andre udviklede egne af verden.
This holds true for all Member States, apart from Luxembourg where there is littledifference between the two.
I de øvrige vesteuropæiske lande var stigningen i sektorens andel i beskæftigelsen næsten den samme som i EF.
For the Comrnunity as a whole, the share of services in total valueadded averaged around 637oin 1989. Only in