natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derfor vil man nu forsøge at undersøge mere systematisk, i hvilket omfang og på hvilke måder tilsætning til vin ­ på baggrund af gældende regler og praksis ­ har eller har haft nogen indvirkning på omfanget og udviklingen af vin­produktionen i de forskellige vinområder i EF.
This point of view prompted the European Commission to commission this study on the economic implications of a possible ban on chaptalization. Section 5 concentrates on these implications.
Chaptalisering og udbuddet af vin
Short-term and long-term effects
I første omgang ser man på tilsætning af saccharose (chaptalisering).
It should be pointed out here that the approach described above is of a strictly static nature.
Denne praksis er tilladt i Tyskland og dele af Frankrig og anvendes de pågældende steder i stor målestok.
The given situation in wine cultivation and the given practice of enrichment form the starting point for the investigation.
Som det vil fremgå af afsnit S. 1., anslås årsforbruget af saccharose i Tyskland til tilsætningsformål at variere mellem 12 000 og 50 000 tons med et gennemsnit på 39 000 tons.
Only the effect of replacing the added amount of sucrose by grape sugar will be brought to light.
Brugen af saccharose (oplyst og ikke­oplyst og illegalt) i Frankrig blev anslået til gennemsnitligt 98 500 tons mellem 1984 og 1987.
The impact of the possibility for enrich ment with sucrose on the development of wine cultivation in the areas under discussion over a period of time, remains hidden.
En væsentlig andel af denne mængde er absolut nødvendig i de pågældende områder, fordi det naturlige sukkerindhold i druemosten i mange tilfælde er for lavt til, at man kan nå op på det minimumalkoholindhold, der kræves dels af lovgivningen, dels af markedet.
Given the fact that there are possibilities to compensate for the deficiency in the natural sugar strength of must, it appears that from a point of view of both plant breeding and cultivation methods, more attention is paid to ways of increasing the hi per ha ratio than of acquiring a sufficient sugar strength.
Uden muligheden for at foretage tilsætning til vinen i disse områder i EF ville vinproduktionen i mange høstår have været mindre end det nuværende niveau.
However, it is difficult to prove this tendency statistically, because in the course of time many more factors have influenced the developments.
Tilsætning til vin er derfor en absolut nødvendighed for den nuværende vindyrkning i de pågældende områder.
Besides, data on the natural sugar strength and on the extent of enrichment are only available in aggregated forms and are generally thought to be rather unreliable.
Det er dog ikke så ligetil at påvise en sådan sammenhæng, fordi vin, set ud fra et markedsmæssigt synspunkt, absolut ikke er et ensartet produkt.
Although the hypothesis that, in the long run, enrichment will have an effect on the natural sugar strength and on the height of yields can not easily be verified, it is nevertheless widely supported.
Også i forordningerne om markedsordningen for vin sondres der skarpt mellem bordvin og k.v.b.d.­vine.
It can be found, for instance, in the papers on enrichment of the European Commission, the European Parliament and also of the Economic and Social Committee.
Interventionsreglerne gælder kun for bordvine (frivillig og obligatorisk destillation).
Here we refer to Section 2.3.
EF­Kommissionen (og andre) har peget på, at chaptalisering kan have en indirekte indvirkning på størrelsen af vinproduktionen, idet man har beregnet, hvor meget druemost der skal til for at erstatte den mængde saccharose, der anvendes som tilsætning.
The fear has been expressed time and again, especially in considerations concerning the subsidized use of CM and RCM (in order to make these means of enrichment more competitive with cheap sugar), that yields might increase and the natural sugar strength decrease.
Det skal understreges, at den ovenfor beskrevne approach er af rent statisk karakter.
This long-term effect on the volume of the wine production in the EC is, of course, not restricted to enrichment by means of sucrose.
Den givne situation på vindyrkningsområdet og den givne praksis i relation til tilsætning danner udgangspunktet for undersøgelsen.
It will occur to the same extent when other methods of enrichment are used that lie within, or have come within the economic reach of wine producers.
Man har kun beskæftiget sig med, hvilken virkning det vil få at erstatte den mængde saccharose, der tilsættes, med druesukker.
In Section 2 a description is given of the ways in which the production and use of CM and RCM were encouraged and supported in the eighties.
Vi ved ikke noget om, hvilken indvirkning muligheden for at foretage tilsætning af saccharose vil have for udviklingen i vinavlen over en længere periode i de områder, der indgår i undersøgelsen.
From Section 3.2 it is clear that, for France and Italy, thanks to the support given, the enrichment by CM and RCM has become a profitable occupation for many wine produ cers.
Det er dog vanskeligt at påvise denne tendens statistisk, fordi så mange andre faktorer i tidens løb også har influeret på udviklingen. Desuden foreligger der kun data i oversigtsform vedrørende det naturlige sukkerindhold og graden af tilsætning, og disse oplysninger anses generelt for at være forholdsvis upålidelige.
Assuming that these means of enrichment are produced within the EC, in the short run the effect of this enrichment will be for the total wine production to decrease in volume, but to go up accordingly in alcoholic strength and probably to fetch a higher market price per litre.
Selv om det er vanskeligt at efterprøve påstanden om, at tilsætning på længere sigt vil få betydning for det naturlige sukkerindhold og udbytterne, er det ikke desto mindre en meget udbredt opfattelse.
It is impossible to predict, without making many calculations and suppositions, whether at EC wine sector level this higher market price will offer sufficient compensation for this decrease in volume plus the costs of concentration, rectifying and transport, etc.
Det fremgår f.eks. af dokumenter om tilsætning udarbejdet af EF-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Der henvises i denne forbindelse til afsnit 2.3.
It is likely, on the other hand, that the supply on the (table) wine market will be smaller, which may be seen as a positive contribution to the market balance.
Der udtrykkes jævnligt bekymring for, at udbytterne vil stige, og det naturlige sukkerindhold falde, og denne bekymring gør sig især gældende i forbindelse med overvejelser omkring subsidieret anvendelse af koncentreret druemost og rektificeret koncentreret druemost (så disse tilsætningsmidler bedre kan konkurrere med billigt sukker).
Nevertheless, as previously stated, this approach is also static in that it does not take into consideration the long-term effects of the profitablility of enrichment on the structural developments in European wine cultivation.
Det er en udbredt opfattelse, at hvis dette sker, vil vindyrkningspotentialet blive kunstigt forøget, hvilket igen vil forværre overskudsproblemet.
A-strong indication of this long-term effect can be seen in Central Italy, where the increased use of CM is accompanied by an expansion of the wine production as a result of growing yields per hectare (Ventura and Milluci, 1989).
Denne langsigtede virkning for EFs vinproduktion er naturligvis ikke udelukkende begrænset til tilsætning af saccharose. Det samme vil gøre sig gældende, hvis man benytter andre tilsætningsmetoder, som ligger inden for vinproducenternes økonomiske rækkevidde.
These long-term effects on yield development, and therefore on the development of the total wine volume, do not square with the efforts to correct high yields per hectare under the wine market regulations.
I kapitel 2 redegøres der for, hvordan fremstillingen og brugen af koncentreret druemost og rektificeret koncentreret druemost blev tilskyndet og støttet i 80'erne.
Compulsory distillation introduced in 1985, results in a strong decrease in the marginal value yield of wine above a certain yield per hectare (in France this was about 90 hl/ha in 1987/88).
Det fremgår af afsnit 3.2., at tilsætning af koncentreret druemost og rektificeret koncentreret druemost for Frankrigs og Italiens vedkommende - takket være EF-støtten - er blevet en rentabel beskæftigelse for mange vinproducenter.
However, as indicated in Section 33, the effect of this measure is weakened, because the French and Italian wine producers manage to evade the compulsory distillation at very low cost by concentrating part of their own production.
Hvis man forudsætter, at disse tilsætningsmidler
So, there is a curious anomaly in the EC and national regulations concerning wine !
Det kan derfor konkluderes, at med hensyn til tilsætning er chaptalisering (tilsætning af saccharose) bestemt ikke den eneste relevante faktor for bestræbelserne på at skabe ligevægt på det europæiske vinmarked. På lang sigt er det selve tilsætningsfænomenet, der er mere relevant, uanset hvilken metode der anvendes.
From this section it may be concluded that as far as enrichment is concerned, chaptalization (enrichment with sucrose) is certainly not the only relevant factor with respect to the balance on the European wine market In the long run, it is the phenomenon of enrichment as such which is more relevant, regardless of the method used.
De forskellige foranstaltninger, som direkte eller indirekte gør tilsætning rentabel, er alle med til at forværre overskudsproblemet i vinsektoren.
The various measures that directly or indirectly make enrichment profitable, all add to the surplus problem in the wine sector.
VIRKNINGERNE AF ET FORBUD MOD TILSÆTNING AF SACCHAROSE
IMPACT OF A BAN ON ENRICHMENT BY SUCROSE
I dette kapitel redegøres der for, hvilke konsekvenser et eventuelt forbud mod brug af saccharose som tilsætningsmiddel til vin vil få for den samlede mængde (bord)vin, der produceres i EF, og for vinavlernes indkomster i de forskellige vinområder.
In this Section an analysis is given of the consequences a possible ban on the use of sucrose for enrichment will have on the total volume of the (table) wine production and on the incomes of winegrowers in the different regions.
Analysen dækker kun de tre lande, der indgår i den detaljerede undersøgelse.
This analysis only covers the three countries involved in the detailed studies.
Oplysninger om andre vinproducerende EF-lande, specielt Grækenland, Spanien, Portugal og Luxembourg, var for mangelfulde til, at man kunne basere en tilsvarende undersøgelse på dem.
Information as to other wineproducing EC countries, in particular Greece, Spain, Portugal and Luxembourg was not sufficiently available to base a similar study on.
Det er beklageligt, fordi det betyder, at den foreliggende undersøgelse ikke kan betragtes som repræsentativ for EF-vinsektoren som helhed.
This is unfortunate, since it means that this study cannot be seen as representative of the EC wine sector as a whole.
Man ved, at en væsentlig del af den samlede mængde vin, der produceres i Grækenland, tilsættes subsidieret koncentreret druemost.
It is known that in Greece a substantial part of the total volume of production is enriched by subsidized CM.
I 1987/88 og 1988/89 beløb den samlede mængde subsidieret koncentreret druemost sig til gennemsnitligt 42 000 hl om året.
In 1987/88 and 1988/89 the volume of subsidized CM amounted to on average 42,000 hi per annum.
Denne mængde subsidieret koncentreret druemost ville have været tilstrækkelig til at forhøje alkoholindholdet fra 10 til 11% vol. i ca. 30% af den samlede græske produktion (4,7 mio hl).
Approximately 30% of the total Greek production (4.7 million hi) could have been enriched from 10 to 11% voL by this amount of subsidized CM.
Det er givet, at et forbud mod chaptalisering og afskaffelse af støtten vil få betydning både for indkomsterne og for produktionen.
It is beyond doubt that banning chaptalization and abolishing aid will affect incomes and production.
I Spanien har tilsætning til vin hidtil været ulovlig. Derfor vil et forbud mod chaptalisering og afskaffelse af støtten til rektificeret koncentreret druemöst ikke umiddelbart få indvirkning på vinproduktionen og vinavlernes indkomster.
In Spain so far enrichment of wine has been illegal So, a ban on chaptalization and a discontinuation of subsidies on RCM will not immediately affect the wine production and the incomes of the wine producers.
Indirekte kan denne ændring i vinpolitikken dog betyde, at spansk vinavl rent konkurrencemæssigt bliver stillet ringere, men denne virkning er vanskelig at kvantificere.
However, indirectly this change in policy may put the competitive position of the Spanish viticulture at a disadvantage, although this effect is difficult to quantify.
I Portugal tilsættes der rektificeret og ikkerektificeret koncentreret druemost til visse vine.
In Portugal some wines may be enriched by (R)CM.
Hvis støtten blev afskaffet, ville de berørte producenter blive ringere stillet på længere sigt, dvs. når Portugal først deltager i fuldt omfang i den fælles markedsordning for vin fra januar 1991. Vinavlens stilling i Luxembourg er i vidt omfang den samme som i Tyskland og det nordlige Frankrig.
If the subsidies were to be discontinued, in the long run, Le. after the completed entry of Portugal into the EC wine market on January 1991, the producers- involved will be the worse for it The position of the viticulture in Luxembourg is to a large extent comparable with that in the F.R.Germany and in Northern France.
Ved beregning af virkningerne for vinproduktionen, målt i mængde, har man foretaget en forenkling ved udelukkende at udtrykke behovet for tilsætningsmidler i rektificeret koncentreret druemost.
In calculating the effects on the volume of wine production a simplification has been made by expressing the need for means of enrichment in RCM only.
Denne forenkling skal ikke forstås således, at der ΐ tilfælde af et forbud kun vil blive tilsat rektificeret koncentreret druemost.
This simplification does not mean to suggest that in case of a ban the enrichment will only take place by means of RCM.
Koncentreret druemost vil givet også blive anvendt i vid udstrækning.
CM will definitely be used to a great extent
Den virkning, en sådan ændring i lovgivningen vil have for EUGFL's udgifter, er forklaret i afsnit S.4.
The effect of such a change in enrichment legislation on the EAGGF expenditure is illuminated in Section 5.4.
Afsnit 5.5. omhandler de konsekvenser, et fald i salget af sukker til vinsektoren vil få for sukkerindustrien.
The consequences for the sugar industry of a drop in sales to the
De tilsætningsmidler, der anvendes i dag
5.1 Actual use of means of enrichment
Før man kommer ind på spørgsmålet om, hvilke virkninger et forbud mod chaptalisering kan forventes at få for størrelsen af vinproduktionen i EF, har man. analyseret den nuværende brug af(drue)sukker som tilsætningsmiddel til fremstilling af mousserende vine.
Before the question is broached as to which effects from a ban on chaptalization can be expected on the volume of production in the EC, the present use of (grape) sugar for enrichment and the production of sparkling wines has been analyzed.
Det antages, at brugen af saccharose til fremstilling af mousserende vine også vil blive forbudt, hvis det besluttes at forbyde anvendelse af saccharose til tilsætningsformål. Tabel 23 viser resultaterne af beregningerne af det gennemsnitlige årlige forbrug af sukker i EF-landene.
It is assumed that the use of sucrose for the production of sparkling wines will also be forbidden if it is decided to ban the use of sucrose for enrichment In Table 23 the results of the calculations are shown with regard to the average annual use of sugar in the Member States.
Hoffmann og Engel (1989) anslog det årlige forbrug af saccharose til tilsætningsformål til at være 39 000 tons (i perioden 1979-1988).
Hoffmann and Engel (1989) estimated the annual use of sucrose for enrichment purposes to be 39,000 tons (for the period 1979/88).
Denne beregning er baseret på det gennem snitlige naturlige sukkerindhold, den maksimale tilladte forhøjelse af alkoholindholdet i tyske vinområder (3,5% vol.) og den mængde Kabinett-vine (en Q.b.A.m.P-vin), der deklassificeres til Q.bA-vin.
This calculation is based on the average natural sugar strength, the maximum allowed enrichment in the German winegrowing regions (3.5% vol.) and the quantity of Kabinett wines (a Q.b.A.m.P. wine), which is declassified to Q.b-A. wine.
Forbruget af sukker til fremstilling af mousserende vine anslås til 13 000 tons om året.
The use of sugar for the production of sparkling wines is estimated at 13,000 tons per year.
Der foreligger ingen oplysninger om forbruget af rektificeret og ikkerektificeret koncentreret druemost"til vinfremstilling i Tyskland.
No data on the use in winemaking of (R)CM in the F.R.Germany are available.
Overslag over mængden afoverchaptalisering i et "normalår", baseret på rundspørger vedrørende den nuværende praksis på vinbrugene med hensyn til tilsætning (24 558 tons). Overslag over ikke-oplyst og ulovlig brug af saccharose i områder, hvor chaptalisering er forbudt, baseret på behovet for tilsætning (75 530 tons) minus forbruget af rektificeret og ikkerektificeret koncentreret druemost (37 047 tons) i 1987/88.
The data reported by Dubos and Montaigne (1989) on the use of sugar in France are based on four sources: - Figures of the sugar industry on the sale of sucrose in the wine sector in the period 1983/87 (35,445 tons). - Estimate of the amount of over-chaptalization in a "normal year" by means of surveys determining the actual practice at winegrowing farms with respect to enrichment (24,558 tons). - Estimate of the non-declared and non-authorized use of sucrose in regions where chaptalization is forbidden, based on the need for enrichment (75,530 tons) minus the use of (R)CM (37,047 tons) in 1987/88. - Estimate Of the use of sucrose in the production of sparkling wines (18,240 tons in 1986).
Overslag over forbruget af saccharose til fremstillingen af mousserende vin (18 240 tons i 1986).
Based on the above sources, Dubos and Montaigne estimate the need for sucrose in a "normal" year to be 116,700 tons.
I modsætning til, hvad der er tilfældet i Frankrig og Tyskland, er sukkerindustrien i Italien ikke forpligtet til at oplyse om salget af saccharose til f.eks. vinsektoren.
Contrary to the situation in France and the F.R.Germany the sugar industry in Italy is not obliged to give data on the sales of sucrose in, for instance, the wine sector.
Ventura og Millucci (1989) anslår derfor forbruget af saccharose ved som udgangspunkt at tage det gennemsnitlige alkoholindhold i vin og den maksimale tilladte forhøjelse af alkoholindholdet i italienske vinområder: med en forholdsvis bred fejlmargen ligger overslaget på mellem 5 500 og 45 000 tons.
Ventura and Millucci (1989), therefore, estimate the use of sucrose by starting from the average alcoholic strength of wine and the maximum enrichment allowed in the Italian wine growing regions: allowing for a rather wide margin, the estimate is between 5,500 and 45,000 tons.
Forbruget af saccharose til fremstilling af mousserende vin anslås af Ventura og Millucci til 13 200 tons om året.
The use of sucrose in producing sparkling wines is estimated by Ventura and Millucci at 13,200 tons per annum.
Tabel 23: Anslået forbrug af saccharose (1 000 tons) og rektificeret og ikkerektificeret koncentreret druemost (1 000 hl) til tilsætningsformål og forbruget af saccharose til fremstilling af mousserende vin i Tyskland, Frankrig og Italien
Table 23: Estimated use of sucrose (1,000 ton) and (R)CM (1,000 hi) for enrichment, and use of sucrose for the production of sparkling wines in the F.R.Germany, France and Italy
Tilsætning af
Member States
KD = koncentreret druemost RKD = rektificeret koncentreret druemost
'The average subsidized utilization in winemaking of CM (43.9Z vol.) b from 1983-87 and RCM (54.4Z vol.) in the period 1984/87.
Ventura og Mllucci (1989) anslog det ulovlige forbrug af saccharose til tilsætning ud fra tre forskellige hypoteser, som resulterede i et overslag spændende fra 6 000 til 45 000 tons.
Ventura and Millucci (1989) estimated the illegal use of sucrose for enrichment under three hypotheses which lead to an estimate ranging from 6,000 to 45,000 tons.
Ifølge det italienske interventionskontor (AIMA) og "Repressioni Frodi" er det samlede forbrug af rektificeret og ikkerektificeret koncentreret druemost ca. 15% højere end den subsidierede mængde.
According to the Italian Intervention Agency (AIMA) and the 'Repres sioni Frodi' the total volume of (R)CM used is approximately 15Z higher than the subsidized volume.
Der er tale om angivne mængder, hvortil der Ikke blev ydet støtte på grund af fejl i støtteansøgningerne.
These are the declared volumes for which no aid was granted because of faults in the aid request.
Hvis et forbud mod chaptalisering ikke medfører ophævelse af støtten, og hvis omkostningerne ved tilsætning af rektificeret koncentreret druemost ikke stiger, forventer Hoffmann og Engel, at et forbud ikke vil få mærkbar indvirkning på den samlede mængde vin, der produceres.
If a ban on chaptalization does not lead to the discontinuation of aid and the costs of enrichment by RCM will not be higher than before, Hoffmann and Engel expect that the effects on the volume of the production of wine can be neglected.
Den samlede efterspørgsel efter tilsætningsmidler vil ikke ændre sig ret meget.
The total demand for means of enrichment will not change very much. If the current demand for sucrose is
Hvis den nuværende efterspørgsel efter saccharose konverteres til efterspørgsel efter rektificeret koncentreret druemost (1 hl rektificeret koncentreret druemost (54,4% vol.) svarer til 77,8 kg saccharose) vil den samlede efterspørgsel efter rektificeret koncentreret druemost blive SOI 285 hl.
converted into RCM (1 hl RCM (54.4% vol.) equals 77.8 kg sucrose) the total demand for RCM will be 501,285 hi RCM.
Hvis brugen af saccharose til fremstilling af mousserende vin også forbydes, vil behovet for rektificeret koncentreret druemost vokse med 167 095 hl.
If the use of sucrose for the production of sparkling wines is also forbidden, the demand for RCM will increase by 167,095 hi.
Som det fremgår af kapitel 3, har Hoffmann og Engel (1989) beregnet, at erstatning af saccharose med ikke­subsidieret rektificeret eller ikke­rektificeret koncentreret druemost vil medføre, at det bliver væsentlig dyrere i Tyskland at foretage tilsætning til vin.
As illuminated in Section 3, Hoffmann and Engel (1989) calculate that replacing sucrose by non-subsidized (R)CM will lead to considerably higher costs for enrichment in the RR.Germany.
For vine (flaskevin og vin i bulk) i prisgruppen 0,50­0,84 ECU/l vil det indebære en forøgelse af produktionsomkostningerne på 15­25%.
For wines (bottled wines and bulk wines) in the net-price range of 0.50 -0.84 Ecu/1 this will mean an increase in production costs of 15 - 25%.
Denne type vin udgør ca. 45% af vinproduktionen i Tyskland og fremstilles hovedsagelig i Rheinhessen, Rheinpfalz, Mosel­Saar­Ruwer og Nahe.
This type of wine constitutes approximately 45% of the wine production in the F.R.Germany and is mainly produced in Rheinhessen, Rheinpfalz, Mosel-Saar-Ruwer and Nahe.
Hvis omkostningsstigningen kan skubbes videre over på forbrugerne, regner Hoffmann og Engel med en kraftig begrænsning af afsætningsmulighederne.
Assuming that this increase in costs can be passed on to the consumers, Hoffmann and Engel calculate a substantial decrease in sales possibilities.
For denne del af det tyske vinmarked vil salget kunne falde med 20­25% (ca. 1 mio hl).
For this part of the German wine market the sales might drop by 20 - 25% (about 1 million hi).
Hvis det derimod antages, at producenterne selv skal bære omkostningsstigningen, vil nogle af dem formentlig blive tvunget til at ophøre med vinproduktion.
If on the other hand the producers are assumed to bear the rise in costs themselves, some of them will likely be forced to stop wine production.
I så fald forventer Hoffmann og Engel et tilsvarende fald i produktionen på ca. 1 mio hl.
In that case Hoffmann and Engel estimate a reduction of output of also some 1 million hi.