natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den drejer sig om oprettelse af en fælles EF-patentret til sikring af, at det europæiske patent har samme virkning i hvert enkelt EF-medlemsland.
It effectively provides for a unitary patent law, to ensure that the European patent has the same effect in all the countries of the Community.
For at hindre konkurrenceforvridning og hindring af den frie vareudveksling fastslås det, at enhver anmodning om et europæisk patent i et medlemsland efter en overgangsperiode automatisk også gælder i alle de øvrige medlemslande.
Moreover, to eliminate distortions of competition and obstacles to the free movement of goods, this Convention provides that, after a transitional period, any application for a European patent for one Member State will be effective throughout the Community.
Konventionen fastlægger endvidere:
The Convention also provides for:
Forbud mod opdeling af det fælles marked i nationale markeder.
• an end to the segmentation of the common market into national markets.
Produkter, der er beskyttet af et fællesskabspatent, skal kunne handles frit fra det øjeblik, patentindehaveren har bragt dem i handelen i en del af det fælles marked.
Products protected by the Community patent will be able to circulate freely once the holder of the patent has put them on the market anywhere within the Community.
Dette gælder også for produkter, der lovligt er fremstillet på licenskontrakt.
The same will hold for products lawfully marketed by the holder of a contract licence.
Mulighed for gennem licenspligt at begrænse eneretten til udnyttelse af et fællesskabspatent, når udnyttelsesmåden er til skade for almenheden.
• the possibility of restricting (through a compulsory licensing system) the exclusive rights conferred by a Community patent, in cases where the method of exploitation of the product or process may prejudice the general interest.
(Man kan f.eks. tænke sig, at et firma med patent på en særlig værdifuld medicin sinker markedsføringen, fordi det nye produkt vil overflødiggøre
It will be for the competent national authorities to issue the compulsory licences, and the rules for these will gradually be harmonized.
et andet produkt, som endnu ikke har indtjent udgifterne til forskning og produktion). Medlemslandenes kompetente myndigheder kan i så fald pålægge licenspligt efter regler, der gradvist vil blive harmoniseret med lemslandene imellem.
• arrangements for the handling of litigation, with a joint tribunal ruling on certain points of law before a final definitive judgment can be handed down by the competent national jurisdiction.
Forholdsregler angående behandlingen af ankesager, hvor et ankenævn efter fælles regler har kompetence til at træffe bestemmelse på særlige retsområder, før en dom kan endeligt afsiges af de kompetente nationale domstole.
• continuation of national patents for inventors who are interested only in their national markets.
Mulighed for opretholdelse af nationale patenter for opfindere, der kun interesserer sig for deres nationale marked, således at en række bestemmelser begrænser virkningerne på det fælles marked til et minimum.
This is qualified, however, by provisions to minimize the repercussions on the functioning of the common market.
Luxembourg-konventionens ikrafttræden er blevet forsinket længe af konstitutionelle og politiske vanskeligheder omkring visse medlemsstaters tilslutning såvel som af problemer omkring beslutning om fællesskabspatentets sproglige og økonomiske forhold: Til hvilke sprog skal patentet oversættes?
The coming into force of the Luxembourg Convention has been delayed for a long time by constitutional or political obstacles to membership for some Member States, as well as by difficulties over the linguistic and financial arrangements for the Community patent (into which languages must it be translated?, how should the receipts of the Community Office be divided among the Member States?).
Hvordan skal fordelingsnøglen for Det Europæiske Kontors indtægter fastlægges mellem medlemsstaterne?
An intergovernmental conference has been called in order to solve these problems and enable the Community patent to become a reality without further delay.
For netop at støtte et sådant skridt mod juridisk integration og for at tage højde for den hurtige udvikling af videnskaben fremsatte EF-Kommissionen i oktober 1988 et forslag om retsbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser.
To supplement this effort at legal integration and to take account of the speed of scientific progress, the Commission presented a proposal in October 1988 on legal protection for inventions in biotechnology.
Ved at sikre patentmulighederne for sådanne opfindelser i samtlige EF-lande vil dette forslag fremme forskningen i perspektivet af det indre marked og hjælpe europæisk industri til at kunne konkurrere på lige fod med amerikanske og japanske konkurrenter, der allerede er begunstiget af denne fordel.
By ensuring that these inventions can be patented in all the Community countries, this measure aims to encourage research in the context of the large market and to help European industry compete on equal terms with its American and Japanese rivals, who already enjoy such a facility.
Direktivforslaget fastslår således, at man kan tage patent på levende organismer, især planter, dyr og mikroorganismer. Det præciserer rækkevidden af en sådan beskyttelse og opstiller et registreringssystem for mikroorganismer, der i påkommende tilfælde skal supplere de beskrivelser, der almindeligvis kræves til opnåelse af et patent.
The proposed directive would enable living matter — plants, animals and micro-organisms — to be patented; it defines the scope of the protection thus accorded and it sets out a registration system for micro-organisms, to supplement where necessary the descriptions usually required for obtaining a patent.
EF-varemærket
The Community trade mark
Ved siden af patentet er varemærket et af de vigtigste midler til retsbeskyttelse af forbrugsvarer.
Independently of the patent, the trade mark is one of the principal ways of legally protecting a consumer product.
Der er adskillige millioner varemærker i EF, hvoraf de fleste er registrerede efter anmodning, mens enkelte er opstået ved at blive brugt.
There are several million trade marks in the Community; they are usually registered, but some arise out of usage.
Også på dette område forhindrer lovgivningsforskelle imidlertid den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser og forvrider konkurrencevilkårene. Så meget mere, som varemærket — modsat patentet — ikke er tidsbegrænset.
Here too disparities in legislation can hinder the free circulation of goods and the free supply of services and can distort conditions for competition — all the more so as, unlike the patent, trade mark rights have no time limit.
Imod disse problemer har EF-Kommissionen taget to skridt:
The Community has taken action on two fronts.
D Gensidig tilnærmelse af den nationale lovgivning.
D Reducing differences in national legislation.
Et direktiv om dette blev vedtaget i 1988.
A directive to this effect was adopted in 1988.
Det fastslår, at den særlige ret, der tildeles indehaveren af et
The directive is voluntarily confined to those national provisions
Direktivet er med vilje begrænset til de nationale regler, der har den mest direkte indflydelse på den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser.
which have the most direct impact on the free circulation of goods and services.
Man har således stillet sig tilfreds med at harmonisere de nationale regler vedrørende de særlige tegn og bogstaver, der skal beskyttes, og desuden dispositioner vedrørende rækkevidden af beskyttelsen af varemærker, deres anvendelse og argumenter for afvisning, der kan fremføres i forbindelse med registrering eller fornyelse af af et varemærke.
It limits itself to harmonizing the national rules which define the distinguishing signs and characteristics that can be protected and the provisions regarding the extent of trade mark protection, the use of trade marks, and the reasons for refusing to register or continue protection of a trade mark.
En EF-forordning blev vedtaget i 1986 til fastlæggelse af det omfang, hvori indehaverne af et varemærke kan opnå indgriben fra medlemsstaternes toldmyndigheder til hindring af efterligningers markedsføring uden for Fællesskabet. lesskabet.
Also, a Community regulation adopted in 1986 set out the procedures for holders of a trade mark to get Member States' customs authorities to prevent the marketing of counterfeit merchandise originating outside the Community.
D Oprettelse af et EF-varemærke.
D The creation of a Community trade mark.
I 1980 fremsatte EF-Kommissionen på dette område forslag til en forordning, der blev justeret i 1984.
A proposal to this effect was presented by the European Commission in 1980 and modified in 1984.
Så længe der nemlig eksisterer nationale varemærkeordninger, vil deres geografiske anvendelsesområde — hvor meget ordningerne end ligner hinanden — være begrænset til et enkelt land inden for Fællesskabet, og resultatet er talrige kilder til konflikter om ens eller næsten ens mærker baseret på de forskellige lovgivninger og tilhørende forskellige indehavere.
As long as national trade mark laws, however similar, continue to exist, their application will be limited geographically to each Community country, so that there will remain numerous sources of conflict between identical or similar trade marks governed by such legislation and held by different owners.
I producenters og forbrugernes interesse har dette forslag følgelig til formål at skabe sådanne retsforhold inden for Fællesskabet, at de svarer til et europæisk hjemmemarked for varemærkeprodukter.
In the interests of both producers and consumers, this proposal aims to create within the Community the conditions for a European internal market for trade marked products.
EF-varemærket bliver udstedt af et fælles kontor og vil have gyldighed for hele Fællesskabet ifølge en fælles EF-lovgivning.
The Community trade mark will be issued by a single Community office and will be valid throughout the Community under uniform Community legislation.
For producenterne betyder dette, at de overalt på det store marked kan afsætte deres varer og tjenesteydelser med et og samme varemærke, der overalt giver den samme beskyttelse. Og de kan anvende deres reklamemateriale — hvori varemærket er en afgørende faktor — i hele det fælles marked og fremstille større mængder på basis af masseproduktionens fordele: mindre enhedspris osv.
Producers will have the same wide-ranging protection for their trade marks everywhere; they will be able to extend their promotional activities — in which the trade mark is a major factor — throughout the whole common market, and produce in greater quantities, thus benefiting from the advantages of mass production (lower costs, etc.).
For forbrugerne betyder dette, at de overalt i Fællesskabet kan vælge mellem et betydeligt større antal produkter samtidig med, at det enkelte produkt er lettere at genkende.
The Commission's proposal — adoption of which has been held up by differences over the site of the Office and its working languages — provides for:
EF-Kommissionens forslag, hvis vedtagelse er blevet bremset af uenighed om EF-varemærkekontorets beliggenhed og sprog, fremhæver særligt:
• a 10-year registration, renewable for further periods of 10 years.
Registrering af varemærker skal gælde for ti år og kunne fornys for nye perioder af samme længde.
• a procedure for settling legal disputes in cases of counterfeit or of contested validity of a Community trade mark.
De nationale varemærker vil fortsat være gyldige side om side med EF-varemærkerne. De vil fortsat være nyttige for firmaer, hvis virksomhed ikke kræver beskyttelse på fællesskabsplan.
the continued existence of national trade marks, which will remain useful to firms whose limited activity does not require protection on a Com­munity scale.
Intellektuelle værker omfattes ikke af patent- eller varemærkeordningen, men kan alligevel drage fordel af en ophavsretlig beskyttelse, der er fastlagt i de nationale lovgivninger og i forskellige internationale konventioner.
Works of the intellect are not subject to patent or trade mark, but they do benefit from protection — copyright — in national legislation and in various international conventions.
Heller ikke på dette område savnes lovgivningsmæssige forskelle.
Here also the law contains plenty of gaps and disparities.
Især er dette generende på områder, hvor den teknologiske udviklings hurtighed kræver en massiv investering, der ofte kun er rentabel på EF-niveau: udvikling og produktion af integrerede kredsløb, edb-programmer, databaser, udvikling af et marked for audiovisuelle hjælpemidler, f.eks. digitaloptagelse osv. For at indlede debatten og give mulighed for konsultationer på alle berørte områder udgav EF-Kommissionen i juni 1988 en grønbog om »ophavsret og den teknologiske udfordring«.
These are particularly troublesome in certain fields where the speed of technological progress calls for massive investment, spending which often cannot be profitable except on a European scale: design and production of integrated circuits and computer programs, data banks, development of a market for new audio and audiovisual formats such as digital recording, and so on. To open the debate and facilitate broad-based consultation with all interested groups, the European Commission published a green paper in 1988 called 'Copyright and the techno­logical challenge'.
Grønbogen vil fremme en stabil og ensartet lovgivning, der kan beskytte den skabende kunstner og industrien mod fremgangsmåder, der kan mindske lysten til investering ved at forringe rentabiliteten.
The document is aimed at creating a stable and unified legal environment, to protect authors and industry from practices which could discou­rage investment and reduce profitability.
Grønbogen undersøger især følgende problemer:
It examines as priorities the problems posed by:
D Kommerciel piratkopiering og ulovlig reproduktion af film, kassetter, plader og edb-programmer.
D piracy, or unauthorized reproduction for commercial purposes, of films, cassettes, discs or computer programs.
Parallelt med visse tekniske fornyelser (mærkning osv.) synes lovgivningsmæssige modforholdsregler nødvendige til beskyttelse af ophavsretten.
Along with certain technical innova­tions (marking etc.), legal measures appear necessary in order to protect copyright.
Især er det vigtigt, at man overalt i Fællesskabet anerkender forfatteres, producenters og kunstneres ret til at autorisere reproduktionen af deres værker og præstationer og bestemmer at skride hårdere ind mod piratvirksomhed.
In particular this means recognition throughout the Community of the right of authors, producers and artistes to authorize the reproduction of their work, and more effective suppression of piracy.
Ophavsretlig beskyttelse af værker skal ligeledes være en del af anvendelsesområdet for EF-forordningen om vareefterligning.
Work covered by copyright should also be brought within the scope of the Community's rules on counterfeit products.
D Privatkopiering er et stort problem på musikkens område, hvor digitallydindspilning i princippet gør det muligt for enhver at lave en kopi, der er lige så god som studiemasteroptagelsen.
Π private copying. This poses a real problem in the music sector, where digital recording in principle enables anyone to make a copy as good as a studio master recording.
Grønbogen indeholder en række forslag til sikring af ophavsmandens honorarinteresser: indførelse af tekniske begrænsninger af kopieringsmulighederne osv.
The green paper envisages several options for guaranteeing the right of authors to remuneration: technical limitation of the possibility of reproduction, introduction of a levy on recording material or equipment, etc.
D Distributionsret.
D right of distribution.
Compact discs er praktisk talt uopslidelige.
Compact discs are practically immune to wear.
TV-selskaberne og kassetteproducenterne strides med biograferne om filmpremiererne, mens
Televi­sion stations and cassette producers vie with cinemas to obtain new films, while the producer may have an interest in commercializing them by stages.
Et EF­direktiv, der blev vedtaget i december 1986, fastslår, at medlemsstaterne efter fælles regler skal sikre den retslige beskyttelse af halvlederprodukters (eller integrerede kredsløbs) grænseflader.
In addition, a Community directive adopted in December 1986 provided for Member States to give legal protection, according to common rules, to the topography of semi-conductor products (or integrated circuits) used in dataprocessing technology.
Også her drejer det sig om at stimulere investeringer gennem en beskyttelse af resultaterne: Udviklingen af en avanceret chip kan kræve en investering på op mod 100 mio ECU, mens efterligning af en eksisterende kun nødvendiggør 50 000 — 100 000 ECU1). Varigheden af den kommercielle reproduktions­ og udnyttelsesret, der tilkendes udviklerne, er på ti år.
Here too it was a case of stimulating investment and protecting the results: it is estimated that the development of a sophisticated microchip can require an investment of ECU 100 million, while it costs only ECU 50 000 to 100 000 to plagiarize an existing topography.1 The duration of the rights of reproduction or commercial exploitation recognized for creators of these products is 10 years.
Da lignende forholdsregler er taget i USA, Japan og en række tredjelande i Europa, har EF­direktivet gjort det muligt at etablere en gensidig beskyttel­sesordning for udviklernes rettigheder, der dækker størstedelen af den industriali­serede verden.
Similar measures had been taken by the United States, Japan and various Western European countries outside the Community, and the directive enabled a system of mutual protection of creator's rights to be instituted, which covers the major part of the industrialized world.
EF's institutioner arbejder fortsat med problemerne omkring ophavsret på TV­området og for bøger.
The Community's institutions are still working on the problems of copyright, particularly in the areas of television and books.
I forlængelse af den seneste debat er ministrene således enedes om igen at gennemgå de problemer omkring ophavsret, der rejses af den grænseoverskridende udsendelse af TV­programmer.
In recent discussions ministers agreed to review in the light of experience the copyright problems posed by the spread of television broadcasting across frontiers.
Endvidere har EF­Kommissionen i en bekendtgørelse i august 1989 henledt opmærksomheden på de problemer, der opstår ved udviklingen af den moderne teknik vedrørende kopiering og på grund af forskelle på området for forlagskontrakter og for varigheden af beskyttelsen af ophavsretten.
Also, in a communication on books and reading, published in August 1989, the European Commission drew attention to the problems caused by the spread of copying and by various legislative gaps and disparities in such areas as publishing contracts and duration of copyright protection.
EF­Kommissionen ønsker en hurtig vedtagelse af de forslag, der fortsat diskute­res inden for den industrielle, handelsmæssige og intellektuelle ejendomsret.
The European Commission urges rapid adoption of the proposals still under discussion in the fields of industrial, commercial and intellectual property.
De er afgørende elementer i den virkeliggørelse af det store indre marked uden grænser, som Fællesskabets medlemsstater har forpligtet sig til at gennemføre inden udgangen af 1992 ■
These are indispensable elements in the full realization of the large market without frontiers which the Member States of the Community have undertaken to institute by the end of 1992 ■
') 1 ECU (Europæisk valutaenhed) = ca. 8,0 kr. pr. 30.10.1989.
ECU 1 (European currency unit) = about £0.71, Irl £0.77 or US $1.1 (at exchange rates current on 30 October 1989).
*) Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i aile EF-landene.
Offices also exist in other countries including all Member States.
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN0379-315X Officielle Publikationer L - 2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-89-017-DA-C
.*.„„*, ;OJ > · Office for Official Publications of the European Communities L - 2985 Luxembourg
Her følger en fortegnelse over numre af Europa-Noter, offentliggjort siden 1979.
Acatalogue of issues of European file published since 1979 has been compiled.
Der er en dobbelt inddeling: kronologisk klassificering og klassifice ring efter emner.
A dual classification system has been used: listing according to order of publication; listing according to subject-matter.
1/80 De Europæiske Fællesskaber ved Indgangen til 80'erne 2/80 Nye Energiformer for Fællesskabet 3/80 Europa og de Nye Informationsteknologier 4/80 EF-Kommissionen vil Fjerne Mælkeoverskuddet 8/80 Det Europæiske Fællesskab og de Erhvervshæmmede 10/80 Det Europæiske Fællesskab og Genbrug af Affald 11/80 I Morgen — Bio-samfundet 12/80 En Fremtid for den Europæiske Vin 16/80 Mikro-elektronik og Beskæftigelse i Europa 17-18/80 Et Fællesskab på Ti: Velkommen til Grækenland
1/80 The European Community in the 1980s 2/80 New energy sources for the Community 3/80 Europe and the new information technology 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses 8/80 The European Community and the handicapped 10/80 The European Community and waste recycling 11/80 Tomorrow's bio-society 12/80 A future for Europe's wine 16/80 Micro-electronics and employment 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece
1/81 Råvareudfordringen 5/81 Et Bedre Europæisk Transportnet 11/81 Forbedring af Arbejdsvilkårene og Nedsættelse af Arbejdstiden i EF 14/81 Fællesskabet og Nord/Syd-Dialogen 16/81 30. Maj-mandatet og EFs Fornyelse 17/81 Investering i Energibesparelser 19/81 Det Femte Program for den Økonomiske Politik 1981-1985
1/81 The raw materials challenge 5/81 A better transport network for Europe 11/81 The management and reduction of working time in the Community 14/81 The Community and the North-South Dialogue 16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European Community 17/81 Investing to save energy 19/81 The fifth economic policy programme 1981-85
3/82 EF's Fornyelse: Et Nyt Fællesskab for Industri og Beskæftigelse 4/82 EF's Fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 9/82 Fællesskabet og Statsstøtte til Virksomhederne 14/82 Fællesskabet og Sulten i Verden 15/82 Det Europæiske Forsknings- og Udviklingsarbejde 18/82 Euronet-DIANE: Et Fælles Marked for Data 19/82 EF's Middelhavspolitik
3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 9/82 The European Community and State aids to industry 14/82 The European Community and world hunger 15/82 The current state of European research and development 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean
7/83 Den Sociale Sikkerhed — Et Europæisk Debatoplæg 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 13/83 Det Europæiske Politiske Samarbejde (EPS)
7/83 Social security: a Europe-wide debate 9/83 The Europe-United States-Japan trade controversy 13/83 European political cooperation
3/84 EF og de Unge 5-6/84 Rigtigt eller Forkert - Om EF 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de Nye Teknologier 9/84 Arbejdernes Rettigheder over for Virksomhederne 15/84 Europas Regioner 16/84 Fremtidsperspektiver for Europæisk Bilindustri
3/84 Young people in the European Community 5-6/84 The European Community: some questions and answers 7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 9/84 Workers' rights in industry 15/84 The regions of Europe 16/84 The Community and the car industry