natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jobtab inden for landbruget tilligemed kun marginal vækst i fremstillingsindustrien har resul­teret i, at det stigende antal kvinder, der søger lønnet beskæftigelse, i højere grad retter blikket mod mulighederne i servicesektoren.
Job losses in agriculture, together with only marginal job growth in manufacturing, have resulted in a greater reliance on opportuni­ties in services among the growing numbers of women seeking access to paid employment.
Over 70% af kvindernes beskæftigelse ligger i servicesekto­ren, dækkende fra godt 50% i Grækenland til næsten 90% i Luxembourg og Nederlandene.
Over 70 per cent of women's jobs are in the services sector, ranging from just over 50 per cent in Greece to nearly 90 per cent in Luxembourg and the Netherlands.
Næsten halvdelen af alle servicejob i Den Europæiske Union varetages i dag af kvinder, selv om der er store forskelle medlemslandene imel­lem.
Nearly half of all service jobs in the European Union are today carried out by women, although there is considerable variation between Member States.
Ændringerne i strukturen i kvindernes beskæf­tigelse afspejler den mere omfattende omstruktu­rering i beskæftigelsen, der foregår i hele Den Europæiske Union.
The changing composition of female employ­ment reflects the wider process of employment restructuring within the European Union.
Beskæftigelsen i landbruget er gået tilbage mere eller mindre kontinuerligt siden begyndelsen af 1970'erne.
Agricultural employment has declined, more ot less consistently, since the eatly 1970s.
I Grækenland og Portugal er landbruget en vigtigere beskæftigelseskilde for kvinderne end for mændene.
Over the last ten years, the fall in women's agricultural employment has been most marked in Finland, Spain and Portugal.
Næsten en tredjedel af de kvin­dei, der er beskæftiget i servicesektoren i Den Europæiske Union, arbejder på deltid, og i visse
But it is those economies with an above average proportion of women agri­cultural workers, for example the southern States,
FIGUR il: KVINDER I BESKÆFTIGELSE EFTER ERHVERVSSTATUS I EU (%), 1995
TABLE il WOMEN IN EMPLOYMENT BY PROFESSIONAL STATUS IN THE EUROPEAN UNIO
MEDHJÆLPENDE FAMILIEMEDLEM
FAMILY WORKERS
KILDE; EUROSTAT (ARBEJDSSTYRKEUNDERSØGELSEN)
SOURCE: EUROSTAT
Andelen af kvindelige beslutningstagere og ledere er meget ensartet i samdige medlemslande - mel lem 20% og 30% - med undtagelse af Italien, hvor kvinderne kun tegner sig for 15% af beskæftigelsen i denne gruppe.
Selected occupational groups where the impact of agricultural job loss is the most significant.
De seneste ændringer i kvindernes beskæftigel se i industrien udviser store forskelle - men også indbyrdes modstridende tendenset - mellem medlemslandene.
For example, agricultural jobs account for one in four women workers in Greece, one in eight in Portugal and one in 14 in Spain and Italy.
I nogle lande er kvindernes beskæftigelse i industrien vokset i det seneste tiår, det gælder især Spanien, Irland, Belgien, Danmark, Tyskland, Nederlandene og Portugal.
In Greece and Portugal, agricul­ture is more important as a source of female than of male employment.
Stigningen i denne periode har været særligt slående (over 20%) i Tyskland, Irland og Nederlandene.
In Spain and Ireland, agri­culture is a more significant employer of men than of women.
I andre lande, f.eks. Frankrig og Italien, er kvindernes beskæftigelse i industrien gået tilbage.
A greater inter­country variation occurs among the craft and related trades, which are 29 per cent female in Portugal but only four per cent female in Luxembourg.
Der har været tale om en stigning i de medlemslande, hvor kvindernes beskæftigelse i industrien ligger under gennemsnittet, men også i de lande, hvor den ligger forholdsvis højt, og der har kunnet registreres stigninger både i de lande, hvor kvindernes erhvervsfrekvens er højere end gennemsnittet, og i de lande, hvor den er under gennemsnittet.'
Ireland, Italy and Greece also reveal relatively high representation (over 15 per cent) of women employed among craft and relat­ed trades workers. Most countries have fairly similar proportions of female legislators and managers, between 20 and 30 per cent, except for Italy where the representation of women is par­ticularly low at 15 pet cent.
Udvalgte erhvervsgrupper
Little change in the gender pay gap
På trods af at mange flere kvinder i Den Europæiske Union i dag har lønnet beskæftigelse, end det var tilfældet for ti år siden, er der kun sket mindre ændringer i lønforskellene mellem kvinder og mænd i medlemslandene.
Despite the fact that many more women are in paid employment in the European Union today than was the case a decade ago, there have been only slight variations in the gender pay gaps in different countries.
Med udgangspunkt i de harmoniserede, men meget begrænsede data, som Eurostat kan stille til rådighed, anslås det, at kvinderne i Europa i gennem snit tjener ca. 20% mindre end deres mandlige kolleger.
On the basis of harmonised but very limited data provided by EUROSTAT, women in Europe earn, on average, about 20 per cent less than theit male counterparts.
Der er større forskelle mellem landene med hensyn til beskæftigelsen inden for håndværk og dermed beslægtede fag, hvor kvinderne udgør 29% i Portugal, men kun 4% i Luxembourg.
Recent changes in female industrial employ­ment show great variation, as well as contrasting trends, between Member States.
Også i Irland, Italien og Grækenland er kvinder ne forholdsvis stærkt repræsenteret (over 15%) inden for håndværk og dermed beslægtede fag.
In a number of countries, female industrial employment has grown over the last decade, notably Spain, Ireland, Belgium, Denmark, Germany, the Netherlands and Portugal.
Kønsbetingede lønforskelle gør sig gældende i forskelligt omfang i alle medlemslandene både inden for fremstillingsindustrien og i servicesektoren.
The rate of increase over the period has been particularly striking (over 20 per cent) in Germany, Ireland and the Netherlands.
De er udtryk for, at kvinder og mænd ikke
In others, such as France and Italy, it has declined.
FIGUR 12: KVINDERS OG MÆNDS ERHVERVSSTATUS I LANDBRUGET I EU (%), 1995
TABLE 12 EMPLOYMENT STATUS OF WOMEN AND MEN IN AGRICULTURE IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
SELVSTÆNDIGE
SELF­EMPLOYED
FAMILIEMEDHJÆLPERE
FAMILY WORKERS
I de lande, hvor der ikke er en sådan beskyttelse, vil lønforskellen normalt være større, som f.eks. i Storbritannien og Irland.
Clothing, textiles, banking and retailing are all examples of sectors which are important employers of women, but where women earn, on average, only 63 per cent of male earnings.
Andre fak­torer spiller også en vigtig rolle, som f.eks. karak­teren af lønforhandlingssystemer og lønstruktu­rer, gennemførelsen af ligestillingspolitiske tiltag og forskellige retlige og administrative strukturer.
tive, technical and managerial jobs which are rel­atively well paid, a large proportion of the grow­ing numbers of women in employment are in low­paid casualised service jobs. Consequently women's average pay levels have remained low and the gap between male and female earnings persists.
er stillet lige på arbejdsmarkedet.
They reflect the unequal position of women and men in the labour market.
Ser man f.eks. på arbejdstagere med manuelt arbejde i hele Den Europæiske Union, tjener kvinderne mellem 65% og 90% af mændenes gennemsnitsløn.
Across the European Union, among manual workers, women earn between 65 per cent and 90 per cent of mens avetage pay.
Lønforskellen er mindst i Sverige, Finland og Danmark og størst i Østrig, Irland, Luxembourg og Storbritannien.
The gender pay gap is narrowest in Sweden, Finland and Denmark and widest in Austria, Ireland, Luxembourg and the UK.
Blandt andre grupper af arbejdstagere (for hvilke der foreligger færre data), er lønforskellen endnu større.
Among non­manual workers (for which data is more limited), the gender pay gap is wider.
Koncentrationen af kvinder i lavtlønnede job og det kønsopdelte arbejdsmarked er to afgøren­de faktorer, som bidrager til de vedvarende køns­betingede lønforskelle i Den Europæiske Union.
The scale of low pay among women is a result both of their concenttation in low paid jobs and also of the level of low pay in the different coun­tries.
Det er to til tre gange mere sandsynligt for en kvinde at havne i et lavtlønnet job end for en mand.
In those Member Stares where strong statu­tory protections exist, for example a minimum wage, the pay gap between women and men tends to be narrower (for example Sweden, France and Italy).
Mellem 20% og 40% af alle fuldtidsbe­skæftigede kvindelige arbejdstagere er registreret som lavtlønnede i de forskellige medlemslande.
In those countries without such protections, the pay gap tends to be much wider, for example in the UK and Ireland.
Beklædning, tekstiler, bankvæsen og detail­han­del er eksempler på sektorer, som beskæftiger mange kvinder, men hvor kvinderne i gennem­snit kun tjener 63% af, hvad mændene tjener.
Other factors also play an important role, such as the nature of pay bargaining systems and pay struc­tures, the implementation of equal pay policies and different legal and administrative structures.
Den lave løn til kvinderne kan tilskrives dels deres koncentration i lavtlønnede job, dels lavtlønsniveauet i de forskellige lande.
A concentration of women in low paid jobs and the occupational segregation on the labout market are two key factors which contribute to the persistence of the gender pay gap across the European Union.
I de med­lemslande, der opererer med en omfattende lovfæstet beskyttelse af arbejdstagerne, f.eks. en mindsteløn, er lønforskellen mellem kvinder og
Women are between two and three times more likely to be low paid than men.
FIGUR 13: ANDEL AF KVINDER I ERHVERVSGRUPPERNE I EU (%), 1995
TABLE 13 WOMEN AS A PROPORTION OF OCCUPATIONAL GRO IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
BESLUTNINGSTAGERE/LEDERE
I LEGISLATORS AND MANAGERS j CLERICAL WORKERS
SERVICEARBEJDERE
I SERVICE WORKERS
HÅNDVÆRK OG BESLÆGTEDE ERHVERV
I CRAFT AND RELATED WORKERS
KILDE: EUROSTAT (ARBEIDSSTYRKEUNDERSØGELSEN)
SOURCE: EUROSTAT
Konklusion i deltidsbeskæftigelse, hvoraf en stor del ligger i servicesektoren og varetages af kvinder.
Conclusion job growth has been accounted for by a growth in part­time employment, much of which has taken place in the services sector and is carried out by women.
De kønsbetingede forskelle på arbejdsmarkedet afspejles i kvindernes erhvervsfrekvens og influe­res af faktorer som alder og ansvaret for mindre børn, og de kommer også til udtryk i karakteren af de job, kvinderne udfører.
Gender lines on the labour market are reflected in the level of female participation, the influence of factors such as age and motherhood, as well as the kinds of jobs women do.
Kvindernes erhvervsfrekvens varierer langt mere undervejs i deres tilværelse end mændenes. Kravet om at kombinere økonomiske, familiemæssige og socia­le roller karakteriserer kvindernes situation i større eller mindre omfang i samtlige medlems­lande.
Women's activity rates vary much more significantly through the life cycle than male participation.
Det betyder også, at kvindernes beskæfti­gelsesmønstre er langt mere uregelmæssige og ujævne end mændenes.
Consequently, patterns of employment are more irregular and uneven than those of men.
DEN EUROPÆISKE BESKÆFTIGELSESSTRATEGI OG MEDLEMSLANDENES FLERÅRIGE PROGRAMMER
THE EUROPEAN EMPLOYMENT STRATEGY AND NATIONAL MULTIANNUAL PROGRAMMES
Den Europæiske beskæftigehesstrategi
The European employment strategy
Den seneste udvikling i beskæftigelsen viser en konstant vækst i andelen af kvinder, der træder ind på det formelle arbejdsmarked, og et fald i andelen af mænd.
Recent trends in employment show a consis­tent growth in the proportions of women who are integrated into the formal labour market and a decline in the proportions of men.
Arbejdsstyrken i Den Europæiske Union er blevet koncentreret inden for en snævrere aldersgruppe, nemlig fra 25 til 60 eller 65 år, på trods af den stigende gennemsnit­salder i befolkningen som helhed.
The European Union labour force has become concentrated into a narrower age range, from 25 to 60 or 65 years, despite the ageing of the population as a whole.
Stilstand eller fald i beskæftigelsen i landbrug og industri har haft en negativ indvirkning på mændenes beskæf­tigelse, mens væksten i beskæftigelsen i service­sektoren har givet kvinderne flere jobmuligheder.
Lack of employment growth and job loss in agri­culture and industry have had a negative impact on male employment, while the growth in service employment has resulted in more opportunities for women.
Arbejdsløsheden er en af de største udfordrin­ger for Den Europæiske Union og dens medlems­lande.
Unemployment is the major challenge faced by the Union and the Member States.
I de seneste år har man gjort fremskridt i retning af at få vedtaget en europæiske beskæfti­gelsesstrategi.
During recent years, progress has been made towards the adoption of a European employment strategy.
FIGUR 14: INDKOMSTFORSKELLE - KVINDELIGE MANUELLE ARBEJDERES GENNEMSNITLIGE TIMELØN I % AF MÆNDS I EU, 1990 OG 1994
TABLE 14 THE EARNINGS GAP, WOMEN MANUAL WORKERS, AVERAGE HOURLY EARNINGS AS A PERCENTAGE OF MEN'S, EUROPEAN UNION, 1990-1994
FIGUR 15: ERHVERVSFREKVENS PR. ALDER INDENFOR DEN EUROPÆISKE UNION (%),1995
TABLE 15 ACTIVITY RATE BY AGE IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
ERHVERVSFREKVENS PR. ALDER
ACTIVITY RATE BY AGE
KVINDERS ERHVERVSFREKVENS PR. ALDER
ACTIVITY RATE OF WOMEN BY AGE
MÆNDS ERHVERVSFREKVENS PR. ALDER
ACTIVITY RATE OF MEN BY AGE
Omfanget og konsekvenserne af arbejdsløsheden i Europa foranledigede Kommissionen til at udsende sin hvidbog, "Vækst, Konkurrenceevne, Beskæftigelse"™, hvori der foreslås foranstaltninger til bekæmpelse af arbejdsløsheden.
The extent and consequences of unemployment in Europe gave rise to the White Paper 'Growth, Competitiveness and Employment'1 which proposed measures in the fight against unemployment.
Med udgangspunkt i forslagene i denne hvidbog pegede medlemslandenes stats- og regeringschefer på Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 på en række foranstaltninger, der skal træffes inden for fem hovedområder med henblik på at forbedre beskæftigelsessituationen.
Based on proposals in this White Paper, Heads of State and governments of Member States at the Council of Essen in December 1994 identified measures to be taken in five key areas to improve the employment situation.
• Forbedring af arbejdsstyrkens chancer for at få beskæftigelse gennem fremme af investeringer i erhvervsuddannelse.
• Improving employment opportunities for the labour force by promoting investment in vocational train­ing.
I denne forbindelse spiller erhvervsuddannelse af unge en central rolle.
To that end a key role falls to the acquisition of vocational qualifications, particularly by young peo­ple.
Så mange mennesker som muligt skal have en uddannelse og videreuddannelse, som sætter dem i stand til gennem livslang uddannelse at tilpasse sig de forandringer, som den teknologiske udvikling medfører, for at mindske risikoen for, at de mister deres arbejde.
As many people as possible must receive initial and further training which enables them through life­long learning to adapt to changes brought about by technological progress, in order to reduce the risk of losing their employment.
• Fremme afvækstens evne til at øge beskæftigelsen gennem:
• Increasing the employment­intensiveness of growth, in particular by:
- en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet, således at der både tages hensyn til arbejdstagernes ønsker og de konkurrencemæssige krav;
­ more flexible organisation of work in a way which fulfils both the wishes of employees and requirements of competition;
- en lønpolitik, der fremmer jobskabende investeringer, idet der i den nuværende situation er behov for moderate lønoverenskomster, der ligger under produktivitetsstigningen;
­ a wage policy which encourages job­creating investments and in the present situation requires moderate wage agreements below increases in productivity;
- og endelig gennem fremme af initiativer, navnlig på regionalt og lokalt plan, som kan medvirke til at skabe arbejdspladser, der imødekommer nye behov f.eks. i forbindelse med miljø og sociale tjenesteydelser. delser.
­ finally, the promotion of initiatives, particularly at regional and local level, that create jobs which take account of new requirements, for example, in the environmental and social services spheres.
0 En så stor reduktion af de ikke-lønmæssige omkostninger, at det får en mærkbar virkning på ansættelsen af arbejdskraft, navnlig ukvalificeret arbejdskraft.
• Reducing the non­wage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect.
Problemet med de ikke lønmæssige omkostninger kan kun løses, hvis erhvervslivet, fagforeningerne og politikerne i fællesskab gør en indsats herfor.
Non­wage labour costs can only be resolved through a joint effort by the economic sector, trade unions and the political sphere.
• Styrkelse af arbejdsmarkedspolitikkens effektivitet: beskæftigelsespolitikken må gøres mere effektiv ved at undgå fremgangsmåder, der har en negativ virkning på viljen til at søge beskæftigelse og ved at gå over fra en passiv til en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
• Improving the effectiveness of labour­market policy: the effectiveness of employment policy must be increased by avoiding practices which are detrimental to readiness to work and by moving from a passive to an active labour market policy.
Den enkelte skal dog fottsat anspores til hele tiden at søge beskæftigelse på det almindelige arbejdsmarked.
The individual incentive to continue seeking employment on the gen­eral labour market must remain.
Der skal navnlig tages hensyn hertil ved udformningen af forskellige former for indkomststøtte.
Particular account must be taken of this when working out income­sup­port measures.
• Styrkelse af foranstaltningerne til fordel for de grupper, der er særligt ramt af ledigheden.
• Improving measures to help groups which are particularly hard hit by unemployment.
Der er behov for en særlig indsats over for unge, navnlig afgangselever, der næsten ikke råder over kvalifikationer, idet de enten skal tilbydes beskæftigelse eller en uddannelse.
Particular efforts are necessary to help young people, especially school leavers who have virtually no qualifications, by offer­ing them either employment or training.
Der skal inden for arbejdsmarkedspolitikken lægges stor vægt på bekæmpelse af langtidsledighed.
The fight against long­term unemployment must be a major aspect of labour market policy.
Det er i den forbindelse nødvendigt at træffe forskellige arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger for at tilgodese de forskellige grupper af langtidsledige og disses behov.
Varying labour­market policy measures are necessary and must accommodate the very varied groups and requirements of the long­term unemployed.
Den vanskelige situation, som arbejdsløse kvinder og ældre arbejdstagere befinder sig i, fortjener også særlig opmærksomhed.
Special attention should be paid to the difficult situation of unemployed women and older employees.
121 Det Europæiske Råd: Samlingen den 9. og 10. december 1994 i Essen. SN 300/64.
' European Council: Meeting of 9 and 10 December 1994 in Essen, SN 300/64.
'EN INDSATS FOR BESKÆFTIGELSEN I EUROPA - EN TILLIDSPAGT" det formål at forstærke denne strategi og inddrage alle berørte parter fremlagde Kommissionens formand forslag til en tillidspagt med titlen En indsats for beskæftigelsen i Europa.
THE CONFIDENCE PACT ACTION FOR EMPLOYMENT IN EUROPE '
Den europæiske tillidspagt "En indsats for beskæftigelsen i Europa" blev forelagt for Det Europæiske Råd i Firenze i juni 1996.
The European Pact of Confidence 'Action for Employment in Europe' was presented to the Florence Council in June 1996.
Den tager især sigte på at mobilisere alle aktører i en omfattende strategi med henblik på at opnå en bedre udnyttelse af den europæiske multiplikatorvirkning og indarbejde bekæmpelsen af arbejdsløsheden i en indsats på mellemlang og lang sigt.
It aims in particular 'to fully mobilise all the actors in a comprehensive strategy', to make better use 'of the multiplier European effect' and to 'incorporate the fight against unemployment in a medium and long-term view.'
Med hensyn til beskæftigelsessystemerne peger Kommissionen i sit for slag på følgende:
With regard to employment systems, the Commission's proposals refer in particular to:
Reform af de nationale arbejdsformidlings- og beskafiigebesstøttesystemer (medlemshndene)
The reform of national employment administration systems (Member States)
- forenkling af ordningerne for ansættelsestilskud og støtte til virksomhedernes uddannelsesforanstaltninger: det skal kun være nødvendigt at henvende sig ét sted, og der foreslås indført en form for garantibeviser for genbeskæftigelse;
- simplify recruitment and company-formation support schemes: one-stop shops and re-employment vouchets;
- individuel støtte til jobsøgende på arbejdsformidlingskontorerne.
- personalised support for job-seekers by placement services.
Mobilisering af lokale aktører (Kommissionen, medlemslandene, hkalforvaltninger)
Mobilisation of heal actors (Commission, Member States, kcal authorities)
- decentralisering af beskæftigelsessystemerne; - fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer.
- decentralise employment systems; - promote local initiatives for development and employment.
De unge skal gøres jobegnede
Employability of young people
Det foranledigede Rådet og Kommissionen til i fællesskab at udarbejde en rapport om beskæfti gelsen, som blev forelagt på Det Europæiske Råd i Madrid i december 1995.
It requested the Labour and Social Affairs and Economic and Financial Affairs Councils and the Commission to keep close track of employment trends, monitor the relevant policies of the Member States and report annually to the European Council on furthet progress in the employment market.
- et fælles initiativ fra arbejdsmarkedets parter om integrering af de unge på arbejdsmarkedet (arbejdsmarkedets parter);
- joint initiative by social partners on integration of young people (social partners);
- udvikling af programmer baseret på YOUTHSTART og LEONARDO (Kommissionen, medlemslandene).
- development of scheme based on Youthstart and Leonardo (Commission, Member States).
Bedre sammenhæng mellem direkte beskatning og overførselsindkomster ster
Accordingly, the Council and the Commission jointly prepared a single report on employment which was submitted to the European Council of Madrid in December 1995.
Desuden redegør Kommissionen for sine forventninger til den fremtidige udvikling inden for arbejdslivet:
- debate and common policy on the future of the social protection (institutions, Membet States, social pattners).
Nye former for tilrettelæggebe af arbejdet
and to major projects on the future of work: New forms of work organisation
Hvert enkelt medlemsland har udarbejdet et flerårigt beskæftigelsesprogram, hvori det enkelte land gør rede for sine politiske tiltag inden for de hovedområder, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen.
- commitment by social partnets to establishing a European con tractual framework for organisation of work and flexibility (social partners);
- tilsagn fra arbejdsmarkedets parters side om at fastlægge europæisk dækkende overenskomstbaserede regler for tilrettelæggelsen af arbejdet og øget fleksibilitet (arbejdsmarkedets parter);
This joint effort for fighting unemployment is a particularly intetesting initiative in that it enables priorities identified by the different countries to be singled out and national sensitivities in the interpretation of those priorities to be bettet appteciated.
- en struktureret debat om arbejdets tilrettelæggelse og arbejdstid (institutioner); tutioner);
- structured debate on organisation of work and working time (institutions);
- grønbog om informationssamfundets sociale og samfundsmæssige aspekter (Kommissionen).
- Green paper on social and societal aspects of information society (Commission).
Almen og erhvervsfaglig uddannehe som nøglen til beskeeftigehe
Education and training as key to the door of employment - proposal on the lifelong access to and validation of skills;