natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Π løvrigt deltager Kommissionen i arbejdet i internationale organisationer som Europarådet og OECD, der beskæftige sig med visse aspekter af problemerne omkring den audio­visuelle sektor.
□ Finally, the Commission is following the work of certain international organ­izations, such as the Council of Europe and the OECD, which have become involved in various aspects of the audio­visual sector.
Handlingsprogram til fremme af en europæisk programproduktion
An action programme for European audio-visual production
Det kan jo være meget godt med satellitter, kabler, tekniske normer og fælles juridiske regler for udveksling af programmer, men produktionen rummer to kritiske punkter:
Satellites, cables, and common technical and legal standards are all very well, but what of the programmes themselves? The question is crucial in two respects:
Π Erhvervsmæssigt vil programindustrien ligesom produktionen af det dertil fornødne udstyr, blive særdeles beskæftigelsesskabende.
D Economically, the TV programme industry, like the equipment industry, is directly productive of wealth and employment.
Hertil kommer, at udviklingen af infrastrukturerne og mangedoblingen af antallet af kanaler vil medføre en betydelig vækst i programproduktionen — en vækst, der naturligvis også er nøglen til en vækst inden for udstyrsproduktionen.
In addition, the development of TV infrastructure and the multiplication of channels call for a major increase in programme output, an increase which in turn speeds up the spread of new equipment.
□ Det kulturelle pres udefra er lige så stort et problem som den teknologiske og erhvervsmæssige udfordring.
D The cultural challenge from outside is as urgent as the technological and economic ones.
Udviklingen på biografområdet har vist, hvor vanskeligt det er at opretholde en europæisk produktion i konkurrence med den amerikanske, som jo i mange år har haft fordelene ved at kunne producere for et hjemmemarked af kontinentstørrelse, og som derfor i dag — paradoksalt nok — også i Europa er ene om at operere, som om Europa var et enhedsmarked.
Experience in cinema shows the difficulties involved in maintaining European production in the face of American competition; the Americans have benefited for a long time from the advantages of a big internal market of continental dimensions and are, paradoxically, the only producers of TV programmes capable of operating in Europe as in a unified market.
Tiden er derfor inde til at drage fordel af Fællesskabets kulturrigdom og støtte alle kreative kræfter såvel økonomisk som kulturelt.
For the European Commission, the time has come to avail more of the richness of the Community by promoting all its creative resources, for both cultural and economic reasons.
Hvad enten det drejer sig om biografer eller TV, vil det være rimeligt at give producenter i medlemslandene mulighed for at manifestere deres kulturelle forskelligheder og samtidig udvikle den europæiske dimension i produktion og distribution.
Briefly, whether in television or cinema, it is necessary both to strengthen national operators likely to assert their cultural diversity, and to develop the European dimension of distribution and production.
Europa­Kommissionen har med dette for øje udarbejdet et handlingsprogram til støtte for den europæiske produktion af audio­visuelle programmer.
The Commission has therefore established an action programme for the European audio­visual production industry.
Det har til formål at støtte såvel udvalgte originale initiativer baseret på kvalitet som nye projekter, der er baseret på den europæiske dimension og den igangværende teknologiske udvikling, der indebærer en sammensmeltning af TV og biografer.
It is intended to stimulate worthwhile original initiatives, as well as projects that take into account the new dimensions of the European audio­visual area and the technological development that is going on, including the prospects for convergence of cinema and television.
Undersøgelser og forsøg vil blive startet i nært samarbejde med fagets udøvere, som vil få lejlighed til at fremsætte deres synspunkter ved en række rundbordssamtaler.
Studies and pilot experiments will be launched in close cooperation with pro­fessionals in the field, who will be consulted through a series of round table discussions.
I 1988 vil man i forbindelse med det europæiske film­ og TV­år vurdere de første resultater af disse aktiviteter.
A first report will be prepared in 1988, European Cinema and Television Year.
Derefter kan man allerede se konturerne af to hovedområder for den videre indsats: støtte til produktion og distribution samt fremme af den europæiske dimension.
Two priority areas for action are already apparent: stimulating production and distribution, and promoting programmes with a European dimen­sion.
D Støtte til produktion og distribution.
D Stimulating audio-visual production and distribution.
De kulturelle variationer, som er en af Europas rigdomme, vil komme til udtryk gennem original kreativitet, hvis produktionsvilkårene og distributionen forbedres.
The special cultural quali­ties in which Europe is so rich can be asserted by promoting original creativity and by improving methods of production and distribution.
Blandt hovedområderne for denne indsats kan nævnes:
Among the main areas for action are:
Den europæiske programlægning benytter sig i høj grad af et overvældende udbud af billige produktioner fra lande uden for EF.
European programme schedules are filled to a large extent by the cheap and abundant supply available from outside countries, especially the United States.
Fællesskabet vil fremme en ny industristruktur med hovedvægten på små og mellemstore producenter, som lettere kan tilpasse sig nye produktionskrav og markedets omskifteligheder og det vil bidrage til, at der udvikles et lettere elektronisk udstyr og findes frem til nye konkurrencedygtige produktionsme­toder.
The Community will support experimentation with new, more competitive, production methods. Examples would be the use of lightweight electronic equipment or industrial structures which, like small and mediumsized firms, seem better able to adapt to market fluctuations and the other exigencies of present-day production.
• Den teknologiske udvikling: Mange europæiske producenter har ikke midler til at anskaffe det mest advancerede udstyr, som vil være afgørende for den fremtidige produktion.
• Technological development. Many European producers have not the means to acquire the advanced equipment which will play a decisive role in future production.
Fællesskabet støtter derfor forskningsarbejde inden for ny teknik i film­ og videoproduktion (digital­kodning), højopløselige billeder og datastyret produktion.
The Community will support research into the use of new techniques for making films and TV programmes (digital processes, highdefinition pictures, computer-assisted work, etc.).
• Øget samarbejde: Udvikling af den europæiske programindustri går via samarbejde, og kontakter i så henseende er allerede knyttet mellem produ­center — såvel inden for flere lande som inden for flere sektorer (film og TV).
• Promoting cooperation. The development of the European industry will be achieved through the cooperation that already exists among producers in different sectors (cinema and television) and in different Community coun­tries.
Europa­Kommissionen vil gerne yde en særlig støtte til nye initiativer, der bidrager til europæisk udbredelse af produktionerne.
The European Commission hopes to give particular support to new initiatives in the context of European broadcasting.
Den vil også gerne bidrage til bedre økonomiske og tekniske vilkår for co­produktioner, nye arbejdsformer og nye former for planlægning af produktionerne.
It also wants to promote better economic and technical arrangements for co-productions, as well as for new forms of work and writing.
• Finansiering og distribution: Færdiggørelsen af det fælles europæiske hjemmemarked vil øge det økonomiske udbytte af audio­visuelle produktio­ner i Europa. Producenterne må kunne regne med såvel en finansierings­som en distributionsstruktur beregnet for dette store fælles marked.
• Financing and distribution.
Der må udvikles nye former for lån på såvel nationalt som europæisk plan, og der må skabes mulighed for, at der reklameres mere for europæiske produktio­ner end de økonomiske muligheder i dag tillader.
The industry will then need financing and distribution structures on the same scale as this great unified market. New credit arrangements will have to be available at national level and, above all, at Community level.
(I USA kan reklameom­kostningerne for en film således andrage helt op til 30 pet. af budgettet.)
The value of European production must also be enhanced by paying greater attention to the way work is released (it is not sufficiently realized that in the United States publicity and promotion sometimes account for 30% of a film's budget).
Endvidere kræver de mange sprog i Europa virksomheder eller institutioner, der kan tage sig af kopiering, tekstning og synkronisering af filmene til de forskellige sprog.
Finally, because of Europe's linguistic diversity, parallel action is required in the fields of dubbing and subtitling, which increase costs but offer possibilities for wide distribution.
Π Fremme af falles europæiske TV-programmer.
Π Promotion of television programmes that are really European.
Der er her tale om et andet område, som Europa­Kommissionen lægger megen vægt på. Programmer, der fra begyndelsen er beregnet for hele Europa, kan regne med et publikum og midler, som det ikke vil være muligt at samle i et enkelt land.
This is another priority for the Commission.
I den forbindelse lægger Europa­Kommissionen vægt på følgende:
Among the main spheres of activity are:
TV­programmer for hele Europa må udbredes på flere sprog, således som MAC­packet­normerne giver mulighed for.
Television programmes devised for the whole Community will have to be broadcast in several languages, as can be done with the MAC­packet standards.
Fællesskabet vil støtte og koordinere bestræbelser for at forbedre kopiteknikken, og har her især mulighederne for datastyret synkronisering i tankerne.
The Community will support and coordinate ex­periments in improving the quality of dubbing techniques, exploring in particular the possibilities for synchronization by computer.
Der vil i så henseende blive gjort en første indsats sammen med det multinationale og multisprogede TV­selskab »Europa­TV«.
A first concrete step in this direction will be taken with the originators of the multinational and multilingual station 'Europa TV'.
Resultaterne bliver naturligvis stillet til rådighed for alle interesserede.
The results of work of this kind will of course be put at the disposal of all interested groups.
• Europæisk oplysning og uddannelse.
• European information and education.
Europa­Kommissionen er ligesom Europa­Parlamentet for en uafhængig europæisk TV­information, som kan øge kendskabet til såvel de andre lande som Fællesskabets aktiviteter.
Like the European Parliament, the Commission favours the creation of an independent European news station, which could improve public awareness of what is going on in different countries and of Community activities.
Fællesskabet støtter de første bestræbelser på at skabe redaktioner, der er sammensat af folk fra flere lande, ligesom det bestræber sig på at gøre TV­journalister opmærksom på den europæiske dimension i hverdagen.
The Commission will support the first experiements in this line carried out by editorial teams composed of various nationalities. It will also do its best to make journalists in general more aware of the European and Community dimension of the news.
• Andre programmer af fællesskabsbetydning.
• Other programmes with a Community dimension.
Kommissionen undersøger mulighederne for, at også andre programtyper kan få en europæisk dimen­sion.
The Commission will study ways to give a European dimension to other types of programme.
Det drejer sig imidlertid ikke blot om at lægge de første brikker med henblik på senere at gøre en yderligere indsats.
These are only the first forays in what is intended to be a much wider campaign, to be conducted in cooperation with all interested parties.
Hverken i den offentlige eller den private sektor har de ansvarlige fuldt ud erkendt den europæiske dimensions betydning i forbin­delse med de nye teknologier, og de tager den endnu ikke fuldt ud i betragtning.
Too many of those in charge, in both the public and private sector, have not taken full account of the European implications of the new technology.
Man ser derfor, at planer om direkte satellit­TV nok har europæiske ambitioner, men at de almindeligvis skyldes en snæver national problematik og sigter på rent nationale markeder.
Projects for direct satellite television often have European ambitions even though their point of departure is a narrow national framework or market.
Europa­Kommissionen vil indbyde alle interesserede til en stor europæisk debat for, at de kan blive klar over den europæiske dimension.
The Commission wants to instigate broad European cooperation among all those involved, so as to make them more aware of the Community dimension of the problems faced.
Den tilstræber hermed at komme den usikkerhed til livs, som endnu hæmmer adskillige projekter og at give industrien mod på at tage udfordringen op.
In this way it hopes to reduce the uncertainties which still hamper the development of certain projects and affect the ability of the industry to respond to the challenge it faces.
Kommissionen håber samtidig at bidrage til, at der her på korsvejen mellem de nye teknologier og de gamle europæiske kulturer udvikler sig et fjernsynets Europa ■
In so doing, the Commission means to make a new contribution to the building of a Europe of television and the audio­visual media, a meeting point for the Europe of new technology, the Europe of culture, and the citizens' Europe ■
Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. (01) 1441 40
(202) 862-9500 — 245 East 47th Street, 1 Dag Hammarskjöld Plaza,
^'^ Kontoret for De europæiske Fællesskabers ™ W officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
ISSN 0379-3133 j Ä j Office for Official Publications ™ W of the European Communities L - 2985 Luxembourg
Det europæiske Valutasystem (EMS)
The European Monetary System
Siden den 13. marts 1979, da Det europæiske Valutasystem (EMS) blev taget i brug, har Fællesskabets medlemslande gennemlevet det andet olieprischok, en vedvarende stigning i dollaren og fra februar 1985 det derpå følgende markante fald.
Since the European Monetary System (EMS) came into operation on 13 March 1979, the countries of the European Community have had to face a second oil price shock, a sustained rise of the dollar and, since February 1985, a marked fall of the same currency.
Trods denne omskiftelige internationale baggrund har Det europæiske Valutasystem virket tilfredsstillende og opfyldt sit første formål: gennem et tæt samarbejde at gøre Europa til en zone med stabile valutakurser og stabile priser i kraft af en svag inflation.
Despite these unsettled international conditions, the EMS has satisfactorily answered its first purpose. This was to establish close cooperation which would result in a zone of monetary and price stability in Europe.
Denne Europa­note behandler først valutasystemets historiske baggrund, dets oprettelse, dets formål og de elementer, der får systemet til at virke; derefter gøres der status over de syv år, hvori systemet har virket og endelig giver brochuren et bud på perspektiverne for det valutariske samarbejde ').
This file first traces the historical context of the EMS and describes its genesis and objectives and how it works; it goes on to review the seven years during which the system has been functioning, and concludes with a a reflection on future prospects.'
Rom­traktaten af 1957, som grundlagde Det europæiske Fællesskab, rummer intet om oprettelse af et europæisk valuta­samarbejde.
The Treaty of Rome ( 1957), which founded the European Economic Community, made no provision for a European monetary zone.
Den opridser visse principper for koordinering af medlemslandenes valutapolitik og valutakurser og opretter et udvalg til at afgive betænkninger om valutaproblemerne.
It confined itself to setting out certain principles for the coordination of internal monetary policies and for exchange rate policy, and set up a Monetary Committee with the task of formulating opinions on these matters.
Det er alt. I 1964 oprettedes Nationalbankdirektørernes Komité, og der skabtes dermed et forum og en proce­dure for regelmæssige konsultationer mellem nationalbankerne i medlemslandene.
The creation in 1974 of the Committee of the Governors of the Central Banks complemented these arrangements by setting up a framework and a procedure for regular consultations among the central banks of the Com­munity.
Det er ikke overraskende, at traktaten ikke har et særligt afsnit om valutariske problemer. De forekom mindre væsentlige i forhold til det nyskabte Fællesskabs mål (toldunionen, den fælles landbrugspolitik, konkurrenceregler, fri arbejdsret, fri ret til udveksling af tjenesteydelser og fri kapitalbevægelse . . .) ligesom det inter­nationale valutasystem dengang byggede på Bretton Woods­aftalernes faste kurser.
The fact that the Treaty has no specifically monetary aspect is hardly surprising, if one remembers the priorities of the Community at its inception (customs union, common agricultural market, competition rules, free circulation of persons, services and capital etc.) and the international monetary climate of the day, with a system of fixed exchange rates set up by the Bretton Woods agreements.
Det »fælles markeds« succes og den gensidige afhængighed, som fulgte heraf, såvel som periodens stabile vækst i international økonomi, gav næring til ønskerne om økonomisk og valutarisk at nærme de europæiske lande til hinanden.
The success of the 'common market' and the interdependence which followed from it, as well as the 'growth in stability' of the world economy in the 1960s, helped foster the ambition to bring the countries of Europe still closer together, partially in the economic and monetary sphere.
Fra »slangen« (1972-1979) til EMS'en
From the 'snake' (1972-79) to the EMS
I så henseende var Haag­konferencen mellem stats­ og regeringscheferne i de daværende seks medlemslande et udgangspunkt.
The Hague conference of Heads of State or Government of the European Com­munity, held in December 1969, saw a commitment in principle and a new beginning.
Under denne konference opstod tanken om gradvis at oprette en økonomisk og valutarisk union.
During that meeting the idea was launched of achieving, in stages, European economic and monetary union.
Midlerne hertil blev opridset i 1970 i den såkaldte »Werner­rapport« (opkaldt efter formanden for gruppen, den luxembourgske regeringschef)· På det valutariske område skulle denne union føre til:
The details of this union were spelled out in 1970, in the Werner Report (called after the chairman of the group of leaders, the head of the Luxembourg Government).
Π Oprettelse af en fælles europæisk møntfod eller i det mindste fri omveksling og faste valutakurser mellem de europæiske valutaer;
In the monetary field, the union was to lead to:
D Overførsel af national kompetance på valuta­ og låneområdet til Fællesskabet.
□ The institution of a single Community currency or at least the total convertibility of European currencies and irreversible fixing of their exchange rates;
Første etape i dette projekt blev indledt i beyndelsen af 1972.
The first stage of this project began at the start of 1972.
Systemet gav anledning til billedet af »slangen i tunnelen«.
This system gave rise to the ¡mage of the 'snake in the tunnel'.
Man oprettede endvidere en europæisk fond for valutarisk samarbejde (FECOM), som skulle være begyndelsen til en europæisk centralbank.
A European Monetary Cooperation Fund (EMCF) was set up, destined to be the embryo of a European central bank.
I første omgang blev det FECOMs opgave at styre slangens kurs-mekanisme og dens låneordninger.
To begin with, the EMCF had the task of managing the exchange mechanisms of the 'snake' and its various credit arrangements.
Denne første fase gav ikke noget rigtigt resultat.
This first stage met with little success.
Energi-krisen, den økonomiske afmatning og Bretton Woods-systemets opløsning medførte, at ambitionerne ikke blev realiseret.
The collapse of the Bretton Woods system, the energy crisis and the recession prevented its aims from being realized: there was not a sufficient political will to form a united front to cope with the difficulties.
Den politiske vilje til at fastholde en fælles front overfor vanskelighederne var ikke tilstrækkelig.
The 'snake' was first uncoupled from the floating dollar, then abandoned by several important member currencies.
Det endte med, at man kun fik oprettet en D-mark-zone, som foruden marken kun omfattede den danske krone og Beneluxlandenes valutaer.
It wound up, against a general background of floating currencies, as a mere D-mark zone, comprised of the mark along with the currencies of the Benelux and Denmark.
Det var på baggrund af dette mislykkede eksperiment, at Det europæiske Valuta system kom til verden i 1979.
It was from this abortive exercise that the European Monetary System took over in March 1979.
EMS'ens fødsel
Genesis of the EMS
Da Bretton Woods-systemet i 1973 brød sammen hilste mange de flydende valutakurser velkommen.
When the Bretton Woods system disintegrated in 1973, there were many who welcomed the advent of floating exchange rates.
De flydende kurser ville derfor give de enkelte regeringer større handlefrihed i forhold til resten af verden med hensyn til deres almindelige økonomiske politik.
An important consequence would be that floating exchange rates, by neutralizing the external constraint, would allow each country greater autonomy in the conduct of its general economic policy.
Den voksende internationale arbejdsdeling medførte et stadig mere og mere specialiseret erhvervsliv i de enkelte lande med det resultat, at den ventede automatiske tilpasning og regulering af eksport og import udeblev. Konkurrenceevnen var for det første ikke blot et spørgsmål om pris, men også om kvalitet og markedstilpasning, og kapitalen viste en stadig tydeligere tendens til at placere sig der, hvor den gav det største afkast, — med det resultat, at kapitalstrømmen ikke mere modsvarede en varestrøm.
There were many reasons: the increasing international division of labour, which has led to an ever more marked specialization of national economies, so that an exchange rate variation does not always have the anticipated mechanical effect on imports and exports; competitiveness, which is a matter not solely of price but also of quality and of meeting demand; the greater mobility of capital in search of profitable investment, which meant that capital flows became less and less a simple reflection of movements of merchandize.
I stedet for valutakurser, som afspejlede de faktiske erhvervsøkonomiske kendsgerninger, fik man kapitalstrømme og valutabevægelser uden sammenhæng med de underliggende økonomiske kendsgerninger.
The floating of currencies, far from linking exchange rate trends coherently to fundamental trends in the economy, has encouraged erratic flows of capital.
I Europa blev man sig gradvis risici og omkostninger ved en sådan udvikling bevidst især for lande med en betydelig indbyrdes økonomisk integration.
It has thus given rise to exchange rate movements unconnected with underlying economic realities, a phenomenon which has stimulated inflation and impeded growth.
Initiativet til de nye europæiske bestræbelser på det valutariske område blev taget af Roy Jenkins, der på det tidspunkt var formand for Europa-Kommissionen.
At European level there was a gradual recognition of the risk and the cost of such an arrangement for the countries of the Community, economically integrated as they were: their trade with each other represented more than half of their total external trade.