natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et fælles problem er de betydelige lønomkostninger i forhold til den merværdi, som virksomhederne tilføjer produkterne, men man må dog skelne mellem to forskellige virksomhedstyper:
In broad terms the sector remains handicapped by the cost of the labour required in relation to the added value of the finished product. Two separate areas of activity can, nevertheless, be defined:
D Tekstilvirksomhederne, der fremstiller halvfabrikata som tråd, linned og stoffer, samt færdigvarer til privat eller industriel anvendelse, og som har betydelige investeringsomkostninger, og
□ The production of intermediate commodities (fibres, fabrics or materials) and finished goods for domestic or industrial use, which is more or less capital intensive,
D Trikotage­ og beklædningsvirksomhederne, der fremstiller strikket eller syet tøj med en betydelig arbejdskraftindsats.
□ The production of hand­sewn or knitted garments, which is heavily labour intensive.
Ser man på verden som helhed, kan udviklingen for tekstil­ og beklædningsindu­strierne i store træk gøres op på grundlag af tallene for forbrug og produktion.
The world­wide development of the clothing and textile industries can be sketched in outline through consumption and production statistics.
□ Verdensforbruget af tekstilfibre er fordoblet i løbet af de sidste tyve år navnlig på grund af befolkningsvæksten og ­ i mindre omfang ­ på grund af den bedre levestandard.
D World consumption of textile fibres has doubled in the last two decades with the growth of population and, up to a point, the improvement of the standard of living.
Forbruget pr. indbygger pr. år er steget fra fem til syv kg.
World consumption per head has increased from 5 kilos to 7 kilos a year but these are averages which disguise enormous disparities.
Dette gennemsnitstal dækker over store forskelle.
In the deve­loping countries people buy annually 3.3 kilos of textiles.
I udviklingslandene køber man 3,3 kg. årligt, i de nuyindustrialiserede lande er man oppe på syv kg., mens man i Det europæiske Fællesskab køber 16 kg. og i USA 22 kg. årligt.
In the newly industria­lized countries the figure is 7 kilos, in the European Community 16 kilos and in the United States 22 kilos.
1 kraft af befolkningstilvæksten spiller udviklingslandene imidlertid en stadig større rolle for forbruget, hvilket fremgår af, at verdensforbruget i løbet af de sidste 15 år er fordoblet, mens det kun er vokset halvt så meget i de vestlige indistrilande.
Nevertheless population growth has given the Third World an ever increasing share of world consumption. In the last 15 years Third World consumption doubled while it increased by only half in the industrialized countries of the West.
□ Mens der siden 1973 ikke har været nogen stigning i produktionen i de industrialiserede lande — bortset fra Østeuropa — har udviklingslandene samti­dig udviklet deres industri og øget produktionen, så deres andel af verdens­
□ In parallel the Third World has increased its textile production which has grown from 30% of world output at the start of the 1960s to 45% in 1983. Production growth virtually halted in industrialized countries after 1973, with the exception of Eastern Europe.
Udviklingen i produktion og forbrug af tekstilfibre (i mio tons)
Trends h the production and consumption of textile fibres (in millions of tonnes)
Behandlet af industrien
Volume produced by industry
— — — Det endelige forbrug
Volume of final consumption
Produktion i pet. af forbrug
Production as Ό of consumption
' Oplysningerne foreligger ikke for 1983-1934. "
' Fads not available for 198344. " Provisional figurât. Basad on FAO figurai.
produktionen fra begyndelsen af 1960'erne til 1983 er steget fra 30 til 45 pet. Der er en dobbelt årsag til denne udvikling:
• The existence of craft clothing industries provided a base for industrialization of one of the most basic human needs.
• En række eksisterende håndværksvirksomheder dannede grundlag for industrialisering af en sektor, som opfylder et af befolkningernes mest elementære behov.
• Many local and even European businesses have started factories in the Third World aimed specifically at the markets of the northern hemisphere.
• Adskillige dels lokale dels europæiske virksomheder har i udviklingslandene oprettet fabrikker med det formål at levere til markederne på den nordlige halvkugle.
Manufacturing methods in some branches of the industry, notably clothing, have barely changed for decades.
Baggrunden har været, at lønomkostningerne i udviklingslandene i mange tilfælde kun udgør 1/4 af de europæiske.
A large and cheap workforce offers considerable commercial advantages.
Mange produkter (navnlig inden for beklædning) ville i udviklingslandene næppe være blevet gjort til genstand for fabriksmæssig fremstilling, hvis man ikke havde haft det enorme overskud af billig arbejdskraft.
In the Third World wages costs are often three-quarters less than in European countries.
Resultatet har været, at udviklingslandenes tekstilproduktion i dag svarer til 115 pet. af deres eget behov, mens den i 1965 kun var på 90 pet. og at udviklingslanfdenes tekstileksport til de industrialiserede lande fordobledes i løbet at 1970'erne, mens der i beklædningssektoren var tale om en fire­dobling.
The result has been that, although textile output in developing countries represented only 90% of their needs in 1965, it represents 115% of their needs today. During the 1970s Third World textile exports to industrialized countries doubled overall and quadrupled in the clothing sector.
I nyindustrialiserede lande som Korea og Hongkong — hvor en dagligkjole kan fremstilles for 40 pet. af, hvad det koster i Europa — forarbejder man i dag 2,5 gange så mange tekstilfibre, som det lokale marked kan aftage.
In newly industrialized countries like Korea and Hong Kong — where the manufacture of a run-of-the-mill dress can cost nearly 40% less than in Europe — the textile industry is producing two and a half times as much fibre as the domestic markets can absorb.
Situationen i Fællesskabet
Community development
Ser man på tekstilindustriens situation indenfor Det europæiske Fællesskab, finder man, at faldet i beskæftigelsen har følgende baggrund:
The loss of jobs in the European textile industry can be traced to:
D Stigningen i importen udefra — især fra udviklingslandene.
D The rising tide of imports from the rest of the world and especially from developing countries.
Mens Fællesskabets tekstileksport i tons kun steg 24 pet. fra 1977 til 1984, voksede importen med 38 pet.
The tonnage of textiles exported by the Community rose by 24% between 1977 and 1984 but imports rose by 38%.
Man regner ogrå med, at importvarernes andel af det europæiske marked i løbet af de sidste 20 år er steget fra 20 til 45 pet.
It is estimated that during the last 20 years the share of the European market held by imports has grown from 20% to 45%.
Importen har presset priserne ned og derved tvunget de europæiske virksomhe­der til at tage udfordringen op ved en massiv forøgelse af produktiviteten (+ fire pet. årligt siden 1963 — mod 2,5 pet. i forarbejdningsindustrien som helhed).
The pressure of these imports on prices has forced European firms to increase massively their productivity through installing new plant requiring less labour. Since 1963 textile productivity has increased by 4%, compared to an average of 2.5% for all manufacturing industry.
Men det har også i høj grad øget fallitternes antal og tabet af arbejdspladser.
If new machinery had not been installed, there would have been more bankruptcies and even more job losses.
Π Stagnationen i det europæiske forbrug siden 1973.
□ The stagnation of European consumption in recent years.
Mens forbruget steg indtil 1973, faldt det i 1974, i 1977­1978 og efter 1980.
Consumption rose steadily until 1973 but fell back in 1974, in 1977-78 and after 1980.
Forbruget var i 1984 stadig lavere end det maksimun, man nåede i 1979, og er kun lidt større end forbruget i 1973.
The 1984 figure was 10% below the all-time high in 1979 and only slightly above the 1973 level.
Baggrunden er naturligvis den økonomiske afmatning, indkomstudvik­lingen og forbrugernes tilbøjelighed til at anvende mindre til beklædning — men stagnationen i befolkningstallet spiller også en rolle.
Causes include the recession, the slowing down of wage growth, the tendency of consumers to spend less on clothes and demographic stagnation.
Disse tal tager imidlertid ikke højde for Portugals og Spaniens indtræden i Fællesskabet i 1986.
The figures quoted above do not include Spain and Portugal who join the Community in 1986.
Det bør understreges, at selv om afmatningen indenfor
In the Community of Twelve as a whole, the textiles
Der er tale om et overskud i størrelsesordenen 75 pet. (mens De Tolv som helhed har et underskud på 15 pet.) og Grækenland og Portugal befinder sig klart i en situation, der svarer til de nyindustrialiserede landes.
balance of payments is in deficit by around 15% but Greece and Portugal have an export advantage of around 75%. Their situation is therefore more comparable to that of a number of newly industrialized countries.
De eksisterende toldbarrierer afvikles gradvis over syv år.
Existing customs duites will, however, be phased out over seven years.
Den europæiske industris udfordring
The European industry faces the challenge
I denne krisesituation har de europæiske tekstilvirksomheder søgt at tilpasse sig gennem omstrukturering og gennem investering i den mest moderne teknologi.
In the face of this recession, the European industry has undertaken major efforts of adaptation and restructuring. It has also invested in new technologies.
Siden 1982 er investeringerne i tekstil- og beklædningsindustrien taget til, og investeringerne pr. beskæftiget er i dag langt højere end i 1973.
Figures prove the extent to which investment has taken off in the textile and clothing industries since 1982.
Denne indsats har imidlertid indtil nu kun omfattet de første stadier i produktionsprocessen — spinderi og vævning — som er mere kapitalintensive og mindre arbejdskraftintensive end de senere stadier i produktionsprocessen som f.eks. beklædningsindustrien.
The level of investment per employee is now substantially higher than it was in 1973. And yet this investment has, until now, largely been devoted to early stages of production — the production of yarn and fabric — which are capital rather than labour intensive.
Sådanne teknologiske fremskridt i produktionsprocessens første faser har ofte givet specialiserede europæiske virksomheder mulighed for til trods for det handicap, som de højere lønomkostninger udgør, at genvinde konkurrenceevnen — i hvert fald på det europæiske hjemmemarked.
The technological advances made by Community firms which specialize in 'downstream' textiles activities have frequently allowed them to overcome their comparatively high unit labour costs and to recover their competitiveness, at least on the European market.
De europæiske virksomheder har endvidere kunnet udnytte en række særlige forhold, som imidlertid er forskellige fra virksomhed til virksomhed. Masseproduktion i større eller mindre omfang, specialisering, arbejdsstyrkens kvalitet, for handlernes indsats, forbrugernes smag, kreativitet og evne til at frembringe modevarer, korte leveringsfrister og begrænsede transportomkostninger som følge af de relativt korte afstande.
Community textiles firms have also been able to make the most of certain other advantages — to varying degrees in differing sectors — such as scale of production, degree of specialization, the skills of workforce and management, knowledge of marked middle-men and consumer tastes, inventiveness and ability to create new styles, and shorter delivery periods and reduced transport costs because of the proximity of the market.
Men adskillige problemer står fortsat uløste:
A number of acute problems nevertheless remain:
D Den sidste tids udvikling har ikke været lige gunstig for alle dele af den industrielle fremstillingskæde.
D Recent developments have not been so favourable for companies 'downstream' in the textiles chain.
F.eks har konkurrenterne hurtigt tilegnet sig de teknologiske fremskridt indenfor spinding og vævning af bomuld.
In the yarn and cotton weaving sectors technological innovations have rapidly been taken up by the competition.
I et stadigt stigende antal anskaffer virksomheder i udviklingslandene (Kina, Brasilien, Pakistan, Indien ...) sig moderne produktionsudstyr, som sammen med de lave lønomkostninger kan opveje forskellene i kvalifikationer og produktivitet.
A growing number of Third World countries (China, Pakistan, Brazil, India, etc.) have installed modern plant. They compensate for the relative lack of skills, and therefore reduced productivity, of their workforce by low wage levels.
D På mellemlangt sigt kan virksomheder i vanskeligheder kun opretholde et tilfredsstillende aktivitetsniveau, hvis deres kunder — færdigvareproducenterne i beklædningsindustrien, som anvender halvdelen afalle Fællesskabets tekstilfibre — kan genvinde konkurrenceevnen.
D In the medium term, the downstream industries will not be able to keep up a sufficient level of activity if their client companies in the finished products sector (especially clothing which uses half the fibres made in the Community) do not also return to competitiveness.
Ganske vist er det i en række tilfælde
In this area some European companies have been able to rely on the quality and good name of their products to hang on to
muligt for europæiske virksomheder at fastholde deres markedsandel og sælge til en højere pris end konkurrenterne i kraft af kvalitet, men heller ikke dette vil vare evigt.
their share of the market, despite selling prices higher than that of their competition. But this privileged position applies only to a handful of 'up-market' products and cannot, in any case, be guaranteed to last forever.
Skal produktionsomkostningerne nedsættes, må de teknologiske omlægningninger og især indførelse af industrirobotter derfor også blive en realitet for den sidste del af produktionskæden, som endnu i dag er særdeles arbejdskraftintensiv.
To reduce manufacturing costs, technological changes, robotization in particular, must be introduced in the 'upstream' industries which are the most labour intensive.
Denne udvikling vil naturligvis ikke være uden indflydelse på beskæftigelsen, men gennemføres den ikke, må man vente en stadig mere intensiv konkurrence fra udviklingslandene hvad angår fremstillingen af halvfabrikata med en reduktion af den europæiske produktion som konsekvens, hvad der naturligvis ikke blot vil ramme beklædningsindustrien selv men også de første led i produktionskæden som f.eks. spinderier og væverier.
Jobs will inevitably be lost but the alternative is increasingly fierce competition from third countries in the market for finished products, especially clothing. The consequence would not only be reduced Community output of finished goods but also reduced demand for semi-finished goods from European yarn and fabric manufacturers.
Det er naturligvis virksomhedernes dynamik og livskraft, der først og fremmest skal sikre den nødvendige tilpasning af tekstilsektoren.
Company vitality and industrial dynamism must provide the principle motivation for the changes needed in the textile industry.
Men det påhviler regeringerne at gennemføre sådanne skattemæssige, finansielle, sociale og uddannelsesmæssige vilkår, at virksomhederne kan gennemføre deres industrielle strategi med held — og at orientere virksomhederne om disse muligheder.
Governments have nevertheless a duty to create the fiscal, financial, social, information and training background which will help businesses to mount a successful industrial strategy.
En sådan politik ligger klart indenfor Fællesskabets kompetance i kraft af den fælles toldtarif og Fælles skabets enekompetance til at forhandle og indgå handelsaftaler med lande udenfor Fællesskabet.
The importance of the Community to the textile industry is brought clearly into focus by its competence to deal with external trade, its common customs tariff and its exclusive right to negotiate trade agreements with third countries.
Fællesskabets indsats vil fremover ske på følgende tre områder:
Community policy has, therefore developed, in three main areas:
Endvidere har Fællesskabet siden 1973 pålagt medlemslandene ikke at give støtte, som kan føre til forøgelse af produktionskapaciteten indenfor syntetiske fibre.
In addition, since 1973, the Community has asked its Member States to cease to subsidize developments which might increase production in the synthetic fibres sector, which is in a state of chronic over-supply.
• Kommissionen har intensiveret sine undersøgelser og kontakten med erhvervet, for på en måde bedre at kunne analyserer udviklingen og vurdere dens videre forløb.
• The European Commission, through many studies and contacts with the industry, has drawn up a framework of likely textiles developments at Community-level.
• Fællesskabet deltager i finansieringen af forskning af betydning for tekstilsek­toren, ikke mindst ramme­programmet BRITE, som har til formål at sti­mulere udvikling og udbredelse af ny teknologi indenfor de traditionelle industrisektorer, som f.eks. beklædningsindustrien.
of new technologies in traditional industries. One area of the programme is specifically devoted to the manufacture of fabric from 'supple' materials.
Netop her er der behov for en gennemgribende teknologisk omstilling for at kunne tage konkurren­cen op med udviklingslandene og dermed sikre aktiviteten også i produk­tionskædens første led.
This concerns especially the clothing industry which must undergo a veritable technological revolution if it is to compete with the Third World and continue to provide a demand for the products of industries back down the textile manufacturing chain.
Fællesskabet vil derfor i årene fra 1985 til 1988 bidrage med op til 50 pet. af udgifterne til de enkelte forskningsprojekter og ialt 25 mio ECU(') til forskning, der gennemføres af og besluttes af industrien — f.eks. automatisering af tilskæring og syning, samt udvikling af mekanisk samling i tre dimensioner af de enkelte dele af klædningsstykker efter computerregistrerede modeller.
Between 1985 and 1988 the Community will devote 25 million ECU ' supporting 50% of the costs of industry­led research in areas defined by mutual consent (automation of the garment­making process, mechanical cutting and 'three dimensional' construction of clothes according to designs created on computers).
• Endvidere vil modernisering af såvel tekstilsektoren som de regioner, hvor den er dominerende, blive støttet med dels tilskud (der ikke skal tilbagebeta­les) fra Den europæiske Regionalfond dels langfristede lån på favorable vilkår fra Den europæiske Investeringsbank og Fællesskabets nye låneord­ning (NIC) (95 mio ECU i 1984).
• Finally, the modernization of the textiles industry and the economic restruc­turing of the areas it once dominated are supported by grants from the European Regional Development Fund and long­term loans on the best market terms available from the European Investment Bank and the New Community Instrument (95 million ECU in 1984).
Denne støtte vil blive givet, så den fremmer anvendelsen af avanceret teknologi og støtter små og mellemstore virksomheders investeringer.
Finance provided in this way is directed towards the development of new technologies and investment in small and medium­sized businesses.
Den europæiske socialfond kan bidrage til opskoling af arbejdskraft, som har brug for yderligere uddannelse for at kunne fortsætte med at arbejde i de moderniserede virksomheder eller for at kunne gøre sig gældende i andre brancher (29 mio ECU i 1983).
The European Social Fund can also co­finance the re­training of workers who need skills to retain textiles jobs or find new jobs in other industries (29 million ECU in 1983).
□ Handelspolitikken udadtil.
□ External trade policy: the Community cannot close its borders to imports from the rest of the world.
Fælleskabet kan ikke lukke sine grænser for import fra resten af verden.
As the largest trading bloc in the world, its prosperity is closely bound to international trade.
Som verdens største handelspartner er Fælleskabet af­hængig af verdenshandelen, og det kan derfor hverken ignorere udviklingslan­denes behov for en industriel udvikling eller give støtte til de protektionistiske tendenser, som altid truer, og som Fællesskabet først afalle vil bukke under for. Men stående overfor en strøm af tekstiler fra lavtlønslande og en fare for, at tekstilindustrien ville bryder totalt sammen, måtte det reagere.
It can neither ignore the needs of the Third World, which is quite properly trying to build up its industries, nor encourage ever­present protectionist tendencies which would first and foremost damage the Community itself.
Det skete gennem forhandling om moderering af væksten i importen. På den måde fik den europæiske industri et pusterum til omstrukturering og modernisering for derigennem at genvinde konkurrenceevnen.
Its response was to opt for the negotiations of moderate import growth to allow the European industry a breathing space in which to restructure and modernize and regain its competitive edge.
Fællesskabet har derfor:
The Community has therefore:
• Indenfor GATT — Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigs­handel — indgået det såkaldte Multifiberarrangement, og derefter indgået selvbegrænsende aftaler med ca. 30 lavprislande. Importen fra disse lande steg som følge heraf kun 28 pet. fra 1977 til 1984, mens stigningen var på 75 pet. fra 1974 til 1977.
• Negotiated a Multi­fibre Arrangement (MFA) under the auspices of the GATT, the General Agreement on Tariffs and Trade. Within this framework voluntary restraint agreements have been signed with about 30 low­cost exporting countries.
Endvidere har importen fra de nyindustrialiserede lande i Asien og Sydamerika kunnet begrænses til 1977­niveauet.
Significantly, imports from the newly industrialized countries in Asia and Latin America have been stabilized at their 1977 level.
• Indgået arrangement med en række middelhavslande og andre, som har præferenceaftaler med Fællesskabet.
• Concluded other agreements with those countries, mainly in the Mediter­ranean area, linked to the Community by preferential trade arrangements.
Disse aftaler er ifølge deres natur mest fordelagtige for aftalepartnerne, som i princippet skulle have fri adgang til det
These agreements are necessarily more generous since they concern coun­
(') 1 ECU (europæisk valutaenhed) = ca. 8,0 kr. pr. 7. november 1985.
One ECU (European currency unit) = about £ 0.59, Ir£ 0.71. or US$ 0.85 (at exchange rates current on 7 November 1985).
europæiske marked.
tries which, in principle, benefit from a completely open European market.
De særlige arrangementer har imidlertid muliggjort en spredning af væksten i deres tekstilimport til Fællesskabet.
A certain steadying of their export growth has nevertheless been possible.
Den er fordoblet siden 1977, men den udgør stadig kun en mindre del af Fællesskabets samlede import af tekstiler (ca. 10 pet. hvis man ikke medregner Portugal og Spanien, der fra 1986 vil være medlemmer af Fællesskabet).
Their exports have doubled since 1977 but still represent only a minor part of total Community imports (about 10% if one excludes Spain and Portugal).
Fællesskabets handelspolitik har således muliggjort en vis udvikling i tekstilimporten fra udviklingslandene — i størrelsesordnen 30 pet. siden 1977, samtidig med, at den har begrænset importen for at undgå en social katastrofe og for at give mulighed for en omstrukturering af den europæiske industri.
The Community's trade policy has therefore allowed a certain growth in textile imports from third countries - about 30% since 1977 - while imposing restrictions which have avoided a social catastrophe by allowing the gradual restructuring of the European industry.