natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ISSPblev iværksat i 1984 af en række forskningsinstitutioner med henblik på at indsamle standardiserede og sammenlignelige data om holdninger til en lang række spørgsmål i landenes befolkninger.
The ISSP was launched in 1984 by a number of research institutes with the aim of collecting standardised and comparable data on popular attitudes in different countries on a broad range of issues.
Der gennemføres en ny undersøgelse hvert år.
A new survey is con ducted every year.
1990-undersøgelsen drejede sig om det offentliges rolle og 1992-undersøgelsen om so ciale skævheder. Alle data opbevares i Köln hos Zentral Umfrage Archiv ZUMA).
The 1990 survey was on the role of government and the 1992 survey on social inequality.
Endvidere udtrykte respondenter fra det tidlige re Tjekkoslovakiet, Polen og Ungarn også en markant præference for. at det offentlige skulle garantere en minimumsindkomst.
Moreover, respondents from the former Czechoslovakia, Poland and Hungary also manifested a marked preference for the public provision of a basic income.
Tilsvarende men te kun et mindretal af amerikanere og et lille flertal af australiere, som blev adspurgt i 1990, at staten er ansvarlig for at give indkomststøtte til arbejds løse, mens mere end 75% af respondenterne i Tyskland, Storbritannien og Italien mente, at staten havde et sådant ansvar (graf 3).
Similarly, only a minority of Americans and a bare majority of Australians surveyed considered that the State has a responsibility for providing income support to the unemployed, whereas in Germany, the UK and Italy more than 75% of respondents thought that it should (Graph 3).
Selv om det stadig står uklart, hvorvidt Europa vil bevare sit sociale særkende efter denne proces, vil ændringerne ikke blive gennem ført i et lovgivningsmæssigt tomrum.
While it is as yet unclear how far Europe will maintain its social distinctiveness in this process, the implementation of change will not be made in a normative vacuum.
Hvis de værdier. Europas borgere giver udtryk for både i undersøgelser og ved demokratiske valg, skal tages alvorligt, kan man med sikkerhed forudsige, at socialbeskyttelsen fortsat vil indtage en central plads i vore samfund: de europæiske regeringer vil fremover såvel som tidligere bestræbe sig på, at ingen skal mangle noget på grund af arbejdsløshed, fattigdom, sygdom eller handicap.
If the values of European citizens ex pressed in surveys, as well as in pol itical elections, are to be taken seriously, it seems safe to predict that social protection will continue to oc cupy a central place in our societies: European governments are likely in the future as in the past to endeavour to ensure that nobody is left deprived when unemployed, poor, ill, or disabled. abled.
Dimensioner af mangfoldighed angfoldigheden af socialbeskyttelsessystemer rundt om i
Dimensions of diversity he diversity of systems of social
M forskel i skabelsen af de europæiske velfærdsstater, er denne sondring for upræcis til at kunne tjene som en nøjagtig beskrivelse af deres sammensætning i midten af 1990'eme.
Although the contrast between the 'Bismarckian' (ie the first type) and 'Beveridge' traditions corresponds to an important historical divide in the formation of European Welfare States, it is too imprecise a distinction to provide an accurate description of their configuration in the mid-1990s.
Alle europæiske .socialbeskyttelsessystemer indeholder i dag nogle elementer af hvert af disse gnindsystemer.
All European social protection systems today display some elements of each basic system.
Frem for at tage udgangspunkt i historiske udviklingsmodeller og ideelle eller typiske modeller er de følgende forsøg på at sammenfatte de vigtigste ligheder og forskelle mellem de 15 medlemsstaters socialbeskyttelsessystemer baseret på fire separate aspekter:
Rather than starting from historical developments and ¡deal or typical models, the following attempts to summarise the main similarities and differences between the social pro tection systems of the 15 Member States by reference to four distinct aspects:
Et omfattende velfærdssystem er naturligvis dyrt.
An extensive welfare system is, of course, costly.
Der vil også være tendens til manglende fleksibilitet af forskellig art, som kan undergrave konkurrenceevnen i forhold til andre handelsblokke og have negative konsekvenser for den økonomiske vækst. På langt sigt kan de finansielle, sociale og økonomiske konsekvenser af et ufleksibelt social beskyttelsessystem endda undergrave den brede folkelige støtte og dybt forankrede politiske legitimitet.
It is also liable to give rise to rigidities of various kinds, which could erode competitiveness relative to other trading areas and adversely affect economic growth.
Udfordringerne for de europæiske velfærdsstater er blevet diskuteret meget i de senere år. De er blevet behandlet i en række dokumenter fra Kommissionen (for eksempel hvidbøgerne om beskæftigelse og social politik).
The challenges confronting the European welfare states have been widely discussed in recent years.
Nærværende rapport indeholder yderligere materiale til den politiske debat.
This Report provides additional material for the policy de bate.
Et ofte fremhævet aspekt i forbindelse med klassificering er grundlaget for retten til socialhjælp, og navnlig hvorvidt retten optjenes gennem bidrag til en socialforsikringsordning, hvor ydelserne står i forhold til bidragene, eller blot det at være borger og have behov for hjælp i sig selv er tilstrækkeligt.
One which is often identified for classification purposes is the basis of entitlement to social support and, in particular, whether this is through contributing to a social insurance scheme, usually one based on being in work with benefits linked to contributions, or through being a citizen and in need of assistance.
Det er velkendt, at den første metode er den dominerende i landene på det kontinentale Europa, mens den anden er mere fremherskende i Storbritannien, Irland og særlig i de skandinaviske lande.
The first approach predominates in the countries of Continental Europe, while the second approach is more important in the UK, Ireland and, most especially, in the Scandinavian countries.
Over hele Den Europæiske Union overvejer man i øjeblikket reformer af socialbeskyttelsessystemerne, og i en række tilfælde har man indført
Throughout the European Union significant reforms of systems of so cial protection are at present under
Eftersom de ikke nødvendigvis er de samme hvad angår hver af de tre vigtigste hovedfunktioner for social beskyttelse — at opretholde indkomsten, at levere sundheds ydelser og levere sociale ydelser — gennemgås disse separat nedenfor.
Chapter 1 - Systems of social protection in the Union financing regulations: organisational arrangements.
skuddet i Storbritannien, "ledsage"tilskuddet i Italien eller de forskellige tilskud, som udbetales til familier med handicappede børn i Belgien. Grækenland, Spanien. Frankrig.
for disabled or sick relatives (eg the invalid care allowance in the UK, the 'accompanying' allowance in Italy or the various allowances paid to families with disabled children in Belgium, Greece. Spain. France.
Irland, Luxembourg og Portugal) eller eneforsørgere (som navnlig modtager tilskud i Danmark, Finland, Tyskland, Grækenland. Frankrig, Irland. Sverige og Storbritannien). tannien).
Ireland, Luxembourg and Portugal) or sole parenthood (specifically subsidised in Denmark, Finland, Germany.
ordninger, men disse omfatter kun personer, der er i arbejde eller søger arbejde (dvs. som er en del af arbejdsstyrken), og hvis indkomst overstiger et vist mindstebeløb (omkring 70 ECU om ugen i Storbritannien og 40 ECU om ugen i Irland).
which cover only those who are working or looking for work (ie who are part of the labour force) and whose earnings exceed a minimum level (around 70 ECU a week in the UK and 40 ECU a week in Ireland).
I Storbritannien, kan andre uden for arbejdsstyrken eller med en indkomst under dette minimum for sociale bidrag, betale frivillige bidrag for at blive omfattet af den nationale pension (dette gælder dog ikke for andre forsikringsydelser).
In the UK, however, others not in the labour force or earning below the lower limit for paying social con tributions can make voluntary con tributions to obtain a national insurance pension (though this is not the case for other insurance benefits).
Opretholdelse af indkomst lle 15 medlemsstater yder særlige indkomstbevarende ydel
Income support ll 15 Member States provide specific income maintenance
A ser til dækning af de klassiske risici såsom alderdom og pensionering, forsørgers død, sygdom, moderskab, børn, der skal forsørges samt arbejds løshed.
A benefits to cover the classic risks of old age and retirement, the death of a provider, disability, sickness, maternity, dependent children and unemployment.
I de fleste lande findes der også en særlig form for ydelse i til fælde af arbejdsulykker eller er hvervsbetingede sygdomme, selv om disse begivenheder i Nederlandene og Grækenland dækkes af den almindelige syge- og invalideforsikring.
Most countries also have some specific form of benefit for oc cupational injury or disease, though in the Netherlands and Greece, these are covered by general sickness and disability insurance.
Den resterende risiko for at have utilstrækkelige ressourcer dækkes også gennem ordninger, der garanterer en minimumsindkomst, i alle medlemsstater undtagen Grækenland, Portugal. Spanien og Italien.
The residual risk of having insufficient resources is also covered by minimum income allowance schemes in all Member States except Greece, Portugal, Spain and Italy.
Der findes for eksempel forskelle hvad angår pensionsalder og forskellige definitioner af invaliditet.
There are, for example, differences in the age of retirement, and different definitions of disability.
I de resterende 9 lande findes der ikke nogen enkelt landsdækkende ord ning.
In the remaining 9 countries, there is no national, single scheme.
Ydelsesberettigelsen er baseret på erhvervsmæssig status, og regler ne (f.eks. vedrørende pensionsalder) er ofte forskellige for offentligt an satte og privat ansatte samt for løn modtagere, funktionærer og selvstændige.
Eligibility is based on occupational status and rules (eg regarding the age of retirement) often vary between those working in the public sector and those in the private sector as well as between wage or salary earners and the selfemployed.
Medlemskab af en ud af mange forsikringsordninger er obligatorisk for langt de fleste, der er i arbejde.
Membership of one of the several insurance schemes is compulsory for the vast majority in employment.
Der findes ingen krav til minimumsindkomst, bortset fra i Tyskland (obligatorisk dækning be gynder ved en minimumsindkomst på 580 DM — omkring 285 ECU -om måneden) og Østrig (250 ECU om måneden).
There arc no minimum earnings requirements except in Germany (compulsory coverage starts at a minimum of 580 DM — around 285 ECU — per month) and Austria (250 ECU per month).
I en række tilfælde er der huller i ydelsesberettigelsen, hvilket berører nogle kategorier af selvstændige (beskrives nærmere i kapitel 7), samt nogle arbejdstagere i atypiske ansættelsesforhold, som ikke er dækket, hvilket som regel gælder medhjælpende familiemedlemmer. lemmer.
There are gaps in eligibility in a number of cases, affecting some categories of selfemployed (as described in Chapter 6), as well as some atypical workers who are not covered, including as a rule family workers.
Ud over de klassiske risici dækker nogle lande også andre former for begivenheder.
Beside the classic risks, in some countries other contingencies are also covered.
Den største nyskabelse er måske langtidspleje, som for nylig kom ind under socialforsikringen i Tyskland (som beskrevet i kapitel 2).
Perhaps the most novel is longterm care, for which social insurance was recently introduced in Germany (as described in Chapter 2).
Andre omfatter udgifterne til børns uddannelse (f.eks. de uddannelsestilskud, som udbetales i Frankrig, Tyskland og Luxembourg), udgifterne til pleje af handicappede, invalide eller syge slægtninge (f.eks. invalideplejetil-
Others include the cost of child ren's education (eg the education allowances paid in France, Germany and Luxembourg), the cost of carine
Hvad angår alderspension findes der i fire lande (Danmark, Sverige, Finland og Nederlandene) nationale ordninger, som dækker alle, der har bopæl i landene.
In the case of oldage pensions, four countries (Denmark, Sweden, Finland and the Netherlands) have national schemes covering everyone who is resident.
Storbritannien og Irland har også nationale forsikrings
The UK and Ireland also have national insurance schemes
Der findes imidlertid minimumsydelser i alle landene for alle, der når pensionsalderen uden tilstrækkelig forsikringsdækning.
In addition to the basic pension (the so-called first pillar), there are supplementary pensions (the second
Kapitel 1 - Socialbeskyttelsessystemer i Fællesskabet anvender trangskriterier. undtagen Luxembourg, Grækenland, Italien og Portugal.
Chapter 1 - Systems of social protection in the Union
Hvad angår ydelser ved sygdom er kun lønmodtagere og funktionærer berettiget til sådanne i Østrig, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien og Nederlandene, mens også de selvstændige er dækket i Belgien, Danmark, Spanien, Luxembourg, Portugal, Sverige, Storbritannien og (navnlig) Tyskland.
In the case of sickness benefits, eligibility is confined to wage and salary earners in Austria, France, Greece, Ireland, Italy and the Netherlands, but also covers the selfemployed in Belgium, Denmark, Spain, Luxembourg, Portugal, Sweden, the UK and (partially) Germany.
I Finland er alle med bopæl i landet berettiget til mindst en daglig minimumsydelse, uanset om de er i arbejde eller ej (herunder også husmødre og studerende). rende).
In Finland, everyone who is resident whether in employment or not (in cluding housewives and students) is eligible for at least a minimum daily allowance.
Hvad angår moderskabsydelser er alle kvinder ydelsesberettigede i alle lande undtagen Irland og Nederlandene, hvor selvstændige er udelukket, mens kvinder uden for beskæftigelse også er dækket i Luxembourg, Sverige og Finland.
In the case of maternity benefits, all women who are economically active are eligible in all countries, except Ireland and the Netherlands, where the selfemployed are excluded, while in Luxembourg, Sweden and Finland women who are not in employment are also covered.
I nogle få lande kan fædre, der er i beskæftigelse, gøre krav på moderskabsydelsen i stedet for moderen (nærmere oplysninger findes i kapitel 7 og 8).
In a few countries, fathers who are in work can claim benefit for a newborn child instead of the mother (for de tails, see Chapters 6 and 7).
I Danmark, Finland og Sverige er medlemskab af arbejdsløshedskasserne frivilligt, og disse er også åbne for selvstændige.
of unemployment insurance funds is voluntary and also open to the selfemployed.
Finland og Sverige har særlige bistandsordninger for personer, der ikke er medlem af arbejdsløshedskasserne.
Finland and Sweden provide specific assistance benefits to those who are not members of insurance funds.
I alle de øvrige lande er arbejdsløshedsforsikringen obligatorisk, men kun for privat ansatte; Luxembourg er det eneste land, hvor der også udbetales understøttelse til selvstændige.
In all the other countries, unemployment insurance is compulsory, but only for employees; Luxembourg is the only country which offers insurance benefits to the selfemployed.
I nogle lande findes der en særlig arbejdsløshedsydelse, som udbetales, når man endnu ikke har opnået ret til understøttelse, eller når denne ret er udløbet — det gælder for eksempel Frankrig, Tyskland, Spanien, Portugal og Irland.
Some countries pro vide specific unemployment assist ance which is paid when eligibility to insurance benefits has not matured or has expired — France, Germany, Spain, Portugal and Ireland, for example.
I sidstnævnte land kan selvstændige også få udbetalt denne ydelse.
In the latter, eligibility to unemployment assistance also ex tends to the selfemployed.
I alle lande undtagen Portugal og Grækenland har privat ansatte i industrien ret til særlige ydelser i tilfælde af deltidsarbejdsløshed eller midlertidig arbejdsløs hed.
In all countries except Portugal and Greece, private sector employees in industry are eligible for special benefits in case of partial or temporary unemployment.
Denne type understøttelse er særlig relevant i Italien, hvor arbejds tagere i landbruget også er berettigede.
This type of benefit is especially relevant in Italy, where agricultural workers are also eligible.
Det skal også bemærkes, at unge førstegangsarbejdssøgende i visse lande (Belgien, Danmark, Tyskland, Irland og Luxembourg) også er berettiget til understøttelse.
It should also be noted that in some countries (Belgium, Denmark, Germany, Ireland and Luxembourg) young people in search of their first job are eligible for benefit as well.
Ud over grundpensionen (den såkaldte første søjle) findes der tillægspensioner (anden søjle) i alle 15 medlemsstater.
pillar) in ali 15 Member States.
Medlemskab af tillægspensionsordninger er obligatorisk for bestemte grupper i 8 lande.
Membership of supplementary pension schemes is compulsory in 8 countries for particular groups and voluntary for others.
I Sverige og Finland er alle arbejds tagere (ansatte og selvstændige) dækket, i Danmark, Storbritannien og Nederlandene kun lønmodtagere og funktionærer, (og kun i visse in dustrier i sidstnævnte land, hvør de ofstest er baseret på kontraktmæssige aftaler mellem arbejdstager og -giver), i Frankrig alle lønmodtagere og funktionærer samt visse kategorier af selvstændige, i Tyskland kun tjenestemænd og i Grækenland kun visse kategorier af ansatte og selv stændige.
In Sweden and Finland, all workers (employees and self-employed), however, are covered; in Denmark, the UK and the Netherlands, only wage and salary earners (and only in some industries in the latter, where they are mostly based on contractual agreements between employers and employees); in France, all wage and salary earners plus some categories of selfemployed and in Greece, only certain categories of employees and selfemployed.
I alle disse lande forvaltes tillægspensionerne af lovfæstede organer, selv om man i Storbritannien kan melde sig ud og blive medlem af en privat ordning i stedet for en of fentlig.
In all these countries, supplementary pensions are administered by statutory bodies, although in the UK, people can contract out and become members of a private scheme instead of the State scheme.
I en række tilfælde er der dog frivillige ordninger, som supplement til de obligatoriske.
In a number of cases, however, there are voluntary schemes to supplement compulsory schemes.
Typisk er kun lønmodtagere og funktionærer berettiget til kontantydelser i tilfælde af arbejdsulykker og er hvervsbetingede sygdomme, selv om der er delvis dækning for selvstændige i Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Luxembourg, Spanien og Sverige, mens studerende i nogle få lande også er omfattet af obligatoriske forsikringsordninger.
Only wage and salary earners are typically eligible for cash benefits in case of occupational injuries and diseases, though the selfemployed are partially covered in Denmark, Finland, France, Germany, Italy, Luxembourg, Spain and Sweden, while in a few countries, students are also included in compulsory insurance schemes.
Som allerede nævnt findes der ingen specifikke ordninger for dette i Grækenland og Nederlandene.
As already noted, there are no specific schemes to cover this in Greece and the Netherlands.
Retten til alderspension indebærer normalt også retten til ydelser til efterladte samt invalideydelse.
Finally, all families are entitled to child allowances irrespective of their income in Belgium, Denmark, Finland, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Sweden and the UK, whereas in the other countries allowances depend on income (though not in all cases in Spain, such as in respect of disabled with children).
Med hensyn til invalideydelsen i lande, hvor den landsdækkende ordning ikke omfatter alle med bopæl i landet, findes der ikke-bidragsafhængi-ge udbetalinger til alle, der ikke er berettiget til forsikringsudbetalinger, selv om alle lande i den forbindelse
In Belgium, allow ances are paid at a lower rate to the selfemployed, while in Greece and Italy, with minor exceptions, they
Med hensyn til arbejdsløshedsunderstøttelse er der ikke kun forskel på
In the case of unemployment benefits, rules governing eligibility vary not only across countries, but also in respect of the type of benefit scheme in force.
Endelig er alle familier berettiget til børneydelser uanset indkomst i Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Storbritannien, mens ydelsen er ind komstafhængig i de øvrige lande (selvom dette ikke gælder i alle til fælde i Spanien som f.eks. hapdicappede med børn).
Entitlement to retirement pensions generally carries with it a right to survivor and disability benefits. In the case of disability benefits, in countries where the national scheme does not cover all residents, noncontributory payments are available to those not eligible for insurance benefits, though means-tests for this are applied everywhere except in Luxembourg.
Kapitel 1 - Socialbeskyttelsessystemer i Fællesskabet mens disse med få undtagelser over hovedet ikke får noget i Grækenland og Italien (nærmere oplysninger i kapitel 6).
Chapter 1 - Systems of social protection in the Union receive nothing at all (see Chapter 6 for details).
Finland og Sverige, hvor medlemmer af arbejds løshedskasserne også modtager indkomstafhængige ydelser ved arbejdsløshed.
The structure of benefits insurance funds also receive earningsrelated benefits when unemployed.
I Storbritannien blev de lovbestemte sygedagpenge fastsat til et fast beløb i 1995 og de lovbestemte moderskabspenge gjort ind komstafhængige.
In the UK, Statutory Sick Pay became flatrate in 1995, though Statutory Maternity Pay is earningsrelated.
Også i Irland er moderskabsydelsen indkomstafhængig for nogle kvinder.
In Ireland also, maternity benefits are earningsrelated for certain women.
Det skal imidlertid bemærkes, at beskyttelsens omfang ikke blot er udtryk for de lovbestemte satser, men også afhænger af andre vigtige aspekter ved ydelsesformlerne såsom anvendelse af lofter, mulig hed for tillæg, indeksregulering, .skattebestemmelser, ydelsernes varighed, venteperioder og så videre.
that the generosity of protection docs not only reflect the statutory rates, but depends on other important aspects of the benefit formulas such as the exist ence of ceilings and the availability of supplements, indexation, tax rules, the duration of benefits, the existence of waiting periods and so on.
Igen er der tale om markante forskel le ved alle disse aspekter, navnlig hvad angår de selvstændige (nærmere oplysninger findes i de årlige MISSOC-rapporter — Fællesskabets informationssystem om social beskyttelse).
The variation in all these aspects is, again, very marked, especially as regards the selfemployed (detailed information can be found in the annual MISSOC reports —the Community information system on social protection).
Formlerne til beregning af indkomstbevarende ydelser udgør sandsynligvis det mest alsidige aspekt ved de europæiske socialbeskyttelsessystemer.
The formulas used for the calculation of income maintenance allowances probably represent the most diverse aspect of European social protection systems.
På samme måde som bestem melserne for ydelsesberettigelse varierer formlerne ikke kun fra land til land, men også mellem de forskel lige risikotyper inden for de enkelte lande, mellem typer af ydelser i for hold til de enkelte risikotyper og (navnlig i det kontinentale Europa) mellem forskellige erhvervsgrupper.
Like the rules governing eligibility, formulas vary not only be tween countries, but also between risks within each country, between types of benefit in respect of each risk and (especially in Continental Europe) between occupational groups.