natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et af målene for fællesskabsaktionen (eller EU­aktionen) er, at der på grundlag af et passende observationsnetværk regelmæssigt skal udarbejdes en ensartet oversigt over de skader, der er sket på skovene.
One objective of the Community Scheme (or European Union Scheme) is: "to establish, on the basis of an appropriate observation network, a uniform perio­dic inventory of the damage caused to forests".
Denne oversigt giver oplysninger om over udviklingen i skovenes tilstand i de forskellige regioner i Den Europæiske Union.
This inventory provides infor­mation on the extent and development of forest condition in the different regions of the European Union.
Endelig tilskyndes medlemsstaterne til at gennemføre praktiske forsøg og pilot­ og demonstrationsprojekter med henblik på: ­ at forbedre metoderne til observation og måling af de skader, der er sket på skovene ­ at udvide kendskabet til luftforureningen i skove og dens indvirkning på sko­ vene ­ at udvikle metoder til bevarelse og genopretning af de beskadigede skove.
Finally, the Member States are encouraged to carry out field experiments and pilot and demonstration projects to: - improve the methods of observing and measuring damage to forests; - to increase the understanding of atmospheric pollution in forests and the effects of such pollution on forests; - devise methods of maintaining and restoring damaged forests.
En arbejdsgruppe vedrørende luftforurening, hvori medlemsstaterne er repræsenteret, blev oprettet under Den Stående Skovbrugskomité for at bistå Europa­Kommissionen med gennemførelsen af EU­aktionen.
In order to support the European Commission with the implementation of the European Union Scheme the Standing Forestry Committee's Working Group on Atmospheric Pollution was established, in which the Member States are repre­sented.
Metoderne til udarbejdelse af den periodiske oversigt blev udviklet i nært samarbejde med denne arbejdsgruppe og fastsat ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/87.
In close collaboration with this Working Group, the methods for the establish­ment of the periodic inventory were developed and laid down in Commission Regulation (EEC) No 1696/87.
På grundlag af disse regler oprettede medlemsstaterne et systematisk net af observationsområder (16 χ 16 km) og begyndte at foretage den årlige bedømmelse af kronernes tilstand ved hjælp af de fælles metoder.
Based upon these rules, the Member States esta­blished a systematic grid of observation plots (16 χ 16 km) and started to carry out the yearly crown condition assessment by using the common methodology.
I 1992 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 2157/92, hvorved aktionen blev udvidet, så den også kom til at omfatte intensiv overvågning, som har til formål at øge kendskabet til luftforureningens og andre faktorers indvirkning på sko vøkosystemerne gennem indsamling af præcise data for omfanget af og udviklingen i en række skovforurenende stoffer kombineret med detaljerede oplysninger om væsentlige økologiske parametre i et net af permanente områder for overvågning af skovøkosystemerne.
In 1992 the Council extended the scheme with the adoption of Council Regulation (EEC) No 2157/92. With this decision the scheme was extended by the intensive monitoring, which aims to contribute to a better understanding of the impact of air pollution and other factors on forest ecosystems by the collection of precise data on the extent and development of a number of forest pollutants, together with detailed information on basic ecological parameters, in the form of a European network of permanent observation plots for monitoring the forest ecosystem.
Resolution nr. 1 fra den første tværeuropæiske konference om beskyttelse af Europas skove, som blev afholdt i Strasbourg (Frankrig) i 1990, støttede denne udvidelse af aktionen.
This extension of the scheme was supported by Resolation 1 of the First Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe, which took place in Strasbourg (France) in 1990.
Undersøgelserne af det systematiske net blev udvidet med en undersøgelse af jordbundens tilstand (Kommissionens forordning (EØF) nr. 926/93) og en under søgelse af nåles og blades kemiske sammensætning (Kommissionens forordning (EF) nr. 836/94).
The survey methods for the periodic inventory on the systematic grid were extended by a survey of the soil condition (Commission Regulation (EEC) No 926/93) and a survey on the chemical contents of needles and leaves (Commission Regulation (EC) No 836/94).
I 1994 blev man i Den Stående Skovbrugskomité enig om de metoder, der skulle anvendes i forbindelse med et program vedrørende intensiv og permanent overvågning af skovøkosystemerne, herunder udvælgelse og oprettelse af observationsområder, undersøgelsesmetoder og fremgangsmåde for indsendelse af overvågningsresultaterne til Europa-Kommissionen.
In 1994 an agreement was reached in the Standing Forestry Committee on the methodological aspects for the establishment of a Programme for the Intensive and Continuous Monitoring of Forest Ecosystems, including the selection and installation of the observation plots, the survey methods and the submission of the monitoring results to the European Commission.
Der blev fastsat bestemmelser herfor ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1091/94.
This was laid down in Commission Regulation (EC) No 1091/94.
På grundlag af disse regler blev observationsområderne under programmet for intensiv overvågning oprettet og undersøgelserne gennemført.
Based upon these rules the plots of the Intensive Monitoring Programme were established and the surveys executed.
Da disse regler falder sammen med instruktionerne i vejledningen fra ICP Forests, anvendes der nu fælles metoder i hele Europa.
As these rules coincide with the instructions in the Manual of ICP Forests, common methods are now used pan-Europe-wide.
Oversigt over forordninger og beslutninger
Establishment of the scheme Amending 3528/86
Aktionens indførelse Ændring af 3528/86 Oprettelse af Den Stående Skovbrugskomité Ændring af 3528/86 Ansøgninger (støtte)
Set up of Standing Forestry Committee Renewal and amending 3528/86
EFTL326af21.11.1986 EFTL 165 af 15.6.1989 EFT L 165 af 15.6.1989 EFTL 217 af 31.7.1992 EFTL 53 af 21.2.1987 EFTL 161 af 22.6.1987 EFTL 161 af 22.6.1987 EFTL287 af 5.10.1989 EFTL 100 af 26.4.1993
Commission Regulation OJ No L 53, 21.2.1987 Commission Regulation OJ No L 161, 22.6.1987 Commission Regulation OJ No L 161, 22.6.1987
EFTL97 af 15.4.1994
Commission Regulation OJ No L 100, 26.4.1993 Commission Regulation OJ NoL97, 15.4.1994
EFTL 125 af 18.5.1994 EFTL 71 af 31.3.1995
Commission Regulation OJ No L 125, 18.5.1994 Commission Regulation OJ No L 71, 31.3.1995
EFTL 139 af 22.6.1995
Commission Regulation OJ No L 139, 22.6.1995
Metoder (det systematiske net) Betalinger (støtte) Ændring 1696/87 (forbedring af metoderne) Udvidelse af 1696/87 med jordbundsundersøgelse Udvidelse af 1696/87 med nåle-/bladundersøgelse Metoder (intensiv overvågning) Udvidelse af 1091/94 med depositionsmålinger og meteorologiske målinger Ændring af 1696/87 (forbedring af metoderne)
Methodology (intensive monitoring) Adding the deposition and meteorology survey to 1091/94 Amending 1696/87 (improvement of methods)
I tiårsperioden 1987­1996 modtog og godkendte Europa­Kommissionen i alt 452 projekter til medfinansiering i henhold til forordning (EØF) nr. 3528/86 og ændringerne heraf.
In the ten-year period from 1987 to 1996 a total of 452 projects have been sub­mitted to and approved by the European Commission for co-financing under Regulation (EEC) No 3528/86 and its amendments.
Af disse 452 projekter vedrørte 233 projekter overvågning i henhold til artikel 2 (systematisk net og intensiv overvågning) og 219 projekter forsøg i henhold til artikel 4 (praktiske forsøg).
Of these 452 projects 233 pro­jects were submitted for the monitoring under Article 2 (systematic grid and intensive monitoring) and 219 projects were submitted under Article 4 (experi­mental).
Af de 233 overvågningsprojekter (artikel 2) vedrørte 163 projekter den systema­tiske oversigt over nettet på 16 χ 16 km og 70 projekter programmet for intensiv overvågning.
Of the 233 monitoring projects (Article 2) there are 163 projects for the systematic inventory on the 16 χ 16 km grid and 70 projects for the Intensive Monitoring Programme.
Figur 1 viser antallet af projekter, der er forelagt og godkendt vedrørende arti­kel 2 (oversigten over nettet på 16 χ 16 km), artikel 2 (intensiv overvågning) og artikel 4 (forsøg) pr. år.
A graphical presentation of the number of projects submitted and accepted for Article 2 (inventory on the 16 χ 16 km grid), Article 2 (intensive monitoring) and Article 4 (experimental) per year is given in Figure 1.
I Intensiv overvågnjn
^ experimental
I forbindelse med oversigten over det systematiske net er der gennemført tre forskellige undersøgelser: ­ Bedømmelse af kronernes tilstand.
- Crown condition assessment.
Siden 1987 har alle medlemsstaterne udarbejdet en oversigt over skovenes vitalitet (undersøgelse af skaderne på sko­vene).
Since 1987, all Member States carry out a forest vitality inventory (forest damage survey).
Resultaterne af disse undersøgelser offentliggøres hvert år i rapporten om skovenes tilstand (se også s.11). ­ Undersøgelse af jordbundsforholdene i skovene.
The results of these surveys are published yearly in the Forest Condition Report (see also page 11).
Medlemsstaterne har udarbejdet en oversigt over jordbundsforholdene i skovene i henhold til forordning (EØF) nr. 926/93.
- Forest soil condition survey. In accordance with Regulation (EEC) No 926/93, Member States carried out a soil condition inventory in the forests.
Inden den 31. december 1995 tilsendte medlemsstaterne Europa­Kommissionen resultaterne for hvert enkelt observationsområde.
By 31 December 1995, the Member States forwarded their results for each observation point to the European Commission.
Der foretages for øjeblikket en evaluering af resultaterne.
The results are being evalu­ated.
Der forventes at foreligge en rapport om undersøgelsesresultaterne midt på året 1997.
A report on the survey results is expected by mid 1997.
­ Undersøgelse af nåles og blades kemiske sammensætning.
- Survey of the chemical content of needles and leaves.
I henhold til forordning (EF) nr. 836/94 har medlemsstaterne på frivilligt grundlag foretaget en undersøgelse af nåles og blades kemiske sammensætning.
According to Regulation (EC) No 836/94, Member States carried out an optional survey on the chemical content of leaves and needles.
Resultaterne blev fremsendt til Kommissionen inden den 30. juni 1996.
The results were forwarded to the European Commission by 30 June 1996.
Der foretages for øjeblikket en evaluering af resultaterne.
The results are being evaluated.
Projekter for intensiv overvågning af de permanente observationsområder Efter vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1091/94, hvori der blev fastsat regler for intensiv overvågning af skovøkosystemerne i Europa, er der indsendt projekter for intensiv og permanent overvågning af permanente observationsområder.
Intensive monitoring projects on the permanent observation plots After the adoption of Regulation (EC) No 1091/94, which lays down rules for the intensive monitoring of forest ecosystems in Europe, projects have been submit­ted for the intensive and continuous surveillance on permanent observation plots.
Oprettelsen af de permanente observationsområder begyndte i 1994, og der er hidtil foretaget følgende undersøgelser: bedømmelse af kronernes tilstand, jordbundsundersøgelser, undersøgelser af nåle­/blade, tilvækstmålinger, deposi­tionsmålinger og meteorologiske målinger.
From 1994 on, the permanent observation plots have been installed and the following surveys have been carried out: assessment of the crown condition, soil and foliage surveys, increment measurements, atmospheric deposition mea­surements and meteorological observations.
Side 14 og 16 indeholder yderligere oplysninger herom.
More information is given on pages 14 and 16.
Figur 2: Samlede budgetmidler pr. år
.«■ill Figure 2: Total allocated budget per year
De finansielle aspekter Medlemsstaterne kan få en støtte fra Den Europæiske Union på højst 50 % af de støtteberettigede projektudgifter.
The financial aspects Member States may obtain a maximum co­financing by the European Union of 50% of the elegible project costs.
De resterende 50 % skal afholdes af medlemsstaterne.
The other 50% has to be borne by the Member States.
Figur 2 viser de samlede budgetmidler pr. år til medfinansiering af projekter for det systematiske net, intensiv overvågning og forsøg.
In Figure 2 the total allocated budget per year is presented for the co­financing of the projects on the systematic grid, the intensive monitoring and the experimental projects.
Det bemærkes, at Tyskland og Italien er de største brugere af aktionen.
It will be noted that Germany and Italy are the major 'users' of the scheme.
Dette skyldes til dels, at Tyskland og Italien foru­den de nationale projekter også indsender regionale projekter.
This is partly caused by the fact that Germany and Italy submit regional projects in addition to the national projects.
For Østrig, Finland og Sverige, der blev medlemmer af Den Europæiske Union i 1995, vedrører budgetmidlerne kun to år (1995 og 1996).
As Austria, Finland and Sweden joined the European Union in 1995, the allocated budget given concerns only two years (1995 and 1996).
I tallene for Østrig, Belgien og Tyskland indgår et projekt for international samordning.
The figures for Austria, Belgium and Germany include one project for the interna­tional coordination.
Figur 4: Budgetmidler pr. 1 000 ha skov (1987-1996) *)heri indgår et projekt for international samordning
Figure 4: Allocated budget per 1000 hectares forest (1987-1996) *) including one project for international coordination
Figur 4 viser budgetmidlerne i forhold til det samlede skovareal.
In Figure 4 the allocated budget in relation to the total forest area is given.
Af denne figur fremgår det, at medlemsstaterne med forholdsvis små skovarealer (f.eks. Belgien, Danmark og Irland) har afsat forholdsvis store budgetmidler pr. ha.
From this figure it can be seen that the Member States with relative small forest areas (e.g. Belgium, Denmark, Ireland) have a relatively high allocated budget per hectare.
Siden bedømmelsen af skovenes tilstand begyndte i 1987, er det tværnationale net på 16x16 km (niveau I) til stadighed blevet udvidet.
Since the first forest condition assessment started in 1987, the 16 χ 16 km trans­national grid (level I) has been continuously extended.
Denne udvidelse skyldes færdiggørel­sen af nettet i Den Europæiske Union og tredjelandes deltagelse inden for ICP Forests.
This extension was a result of the completion of the grid within the European Union and the parti­cipation of nonEU countries under the ICP Forests.
I 1995 var antallet af bedømte træer og observationsområder nået op på 117 305 træer i 5 388 observationsområder i 30 lande, herunder 8 observationsområder på Azorerne (Portugal) og 12 observationsområder på De Kanariske Øer (Spanien).
In 1995, the number of trees and plots assessed each year has grown to 117 305 trees on 5 388 plots in 30 countries; including 8 plots on the Azores (Portugal) and 12 plots on the Canary Islands (Spain).
Fra begyndelsen af blev de bedømte trærelaterede parametre (træarter, nåle­/bladtab, misfarvning, aldersklasse og identificerede skadetyper) suppleret med et antal område­relaterede parametre (højdeforhold, orientering, jordbundstype, humustype, adgang til vand og bevoksningens gennemsnitsalder).
From the beginning, the tree-related parameters assessed (tree species, defolia­tion, discolouration, age class and identified damage types) were complemen­ted by a number of plot-related parameters (altitude, aspect, soil unit, humus type, water availability and mean stand age).
Denne fremgangsmåde gør det muligt at evaluere forholdet mellem kronernes tilstand og voksestedsfaktorerne.
This approach made it possible to evaluate relationships between crown condition and site factors.
Europa­Kommissionen fremlagde hvert år resultaterne af evalueringerne i en rapport med titlen Skovenes Sundhedstilstand indtil 1991, hvor samarbejdet mellem Europa­Kommissionen og ICP Forests blev intensiveret.
The results of the evaluations were documented annually by the European Commission in a report entitled "Forest Health Report" until 1991. In that year the cooperation between the European Commission and ICP Forests was intensi­fied in view of the common objectives in this field.
Som led i samarbejdet blev gennem­gang, lagring og evaluering af data overladt til Programme Coordinating Centre West (PCC West) under ICP Forests.
As part of the cooperation, the data screening, storage and evaluation was handed over to Programme Coordinating Centre West (PCC West) of ICP Forests.
I 1992 blev de tidligere rapporter afløst af en ny række fælles årlige rapporter fra Europa­Kommissionen og ICP Forests med titlen De euro­pæiske skoves tilstand, som også udarbejdes af PCC West.
In 1992, the former reports were replaced by a new series of common annual "Forest Condition Reports" of the European Commission and the ICP Forests, also prepared by PCC West.
I overensstemmmelse med målsætningen for den tværnationale undersøgelse af nettet på 16 χ 16 km har ti års bedømmelse af skovenes tilstand i medlemsstaterne og mange lande uden for EU: I) skabt et indgående kendskab til omfanget af, dynamikken i og den geografiske for­deling af skaderne på de europæiske skove i henseende til nåleVbladtab II) sat skub i forskningen i skader på skovene og i miljøpolitikken III)skabt en omfattende database, der er velegnet til fremtidige tidsserieanalyser af nåle­/bladtabet og komplekse undersøgelser kombineret med yderligere økologiske parametre.
I. provided a comprehensive knowledge of the extent, dynamics and spatial distribution of forest damage in terms of defoliation in Europe; II. given impetus to forest damage research and environmental policies; III. created a comprehensive database suitable for future time series analyses of defoliation and complex studies in combination with further ecological parameters.
Beskadigede træer pr. observationsområde i % i 1995.
Percentages of damaged trees per plot in 1995.
Det bemærkes, at nogle forskelle i skadeniveauet på tværs af de nationale grænser i det mindste til dels kan skyldes forskelle i de anvendte normer.
Note that some differences in the level of damage across national borders may be at least partly due to differences in standards used.
Denne begrænsning har dog ingen indflydelse på pålideligheden af tendenserne over tid, jf figur 5.
This restriction however does not affect the reliability of the trends over time as shown in Figure 5.
I dag ved vi, at skaderne på skovene har udviklet sig mindre dramatisk, end nogle frygtede i begyndelsen af firserne.
We know today that large-scale forest damage has developed less dramatically than feared by some in the early eighties.
Skaderne på skovene er dog betydelige i visse regioner og endog alvorlige på lokalt plan.
However, forest damage is considerable in certain regions and even severe locally.
Dette gælder navnlig Centraleuropa, ¡sær de regione, hvor luftforureningen er meget koncentreret (kort 1).
This holds particularly true for central Europe, especially for those regions where air pollution concentrations are high (Map 1).
Desuden ved vi, at skaderne på skovene ikke er begrænset til nogle få træarter, da de hyppigst forekommende træarter i Europa udviser en klar op dgang i procentdelen af beskadigede træer i årenes løb (figur 5).
In addition we know that forest damage is not limited to a few species, as the most frequent tree species in Europe show a clear increase in the percentage of damaged trees over the years (Figure 5).
De mest almindelige årsager ifølge landenes rapporter er: ugunstige vejrforhold, insekter og svampe.
The most common causes reported by countries are: adverse weather conditions, insects and fungi.
De lande i Centraleuropa, der har registreret betydelige skader, betragter luftforurening som den vigtigste årsag.
Those countries of central Europe that are faced with considerable damage consider air pollution as the most important cause.
Størstedelen af de resterende lande betragter luftforurening som en prædisponerende faktor, der fører til en svækkelse af skovøkosystemerne.
The majority of the remaining countries consider air pollution as a predisposing factor leading to the weakening of forest ecosystems.
Beskadigede træer 1988-1995
Damaged Trees 1988-1995
Figur S: Udviklingen i den procentvise andel af beskadigede træer i perlo den 1988-1995 for skovfyr (Pinus sylvestris), rødgran (Picea abies), bøg (Fagus sylvatica) og stilkeg (Quercus robur).
Figure 5: Development of the percentages of damaged trees from 1988 to 1995 for Scots pine (Pinus sylvestris), Norway spruce (Picea abies). Common beech (Fagus sylvatica) and Penduculate oak (Quercus robur).
Der kan ikke sættes tal på luftforureningens bidrag til nålebladtab og misfarvning på grund af disse to symptomers manglende specificitet og den manglende viden om naturlige faktorer.
The degree to which air pollution has contributed to defoliation and discolouration cannot be quantified due to the lack of specificity of these two symptoms and the lack of knowledge of natural factors.
Alle medlemsstaterne og adskillige lande uden for EU har dog i mellemtiden gennem ført jordbundsanalyser og analyser af nåles og blades kemiske sammensætning i deres tværnationale observationsområder.
However, all Member States and several nonEU countries have in the meantime conducted soil analyses and analyses of the contents of chemical elements in needles and leaves on their transnational plots.
De første tværfaglige evalueringer af dataene for trækronernes til stand sammen med jordbundsdataene og konstaterede data, som er indarbejdet i modeller for luftforurening og meteorologi fra andre programmer, er blevet igangsat for nylig.
Recently the first interdisciplinary evaluations of the large scale crown condition data, together with soil data, as well as modelled and measured data on air pollution and meteorology provided by other programmes, have been launched.
Hvad angår sammenhængen mellem årsag og virkning, er den ekstensive overvågning af det tværnationale net også forbundet med den intensive overvågning (niveau II).
With respect to cause-effect relationships, the large-scale monitoring on the transnational grid is also linked to the intensive monitoring (Level II).
I programmet for intensiv overvågning undersøges luftforureningens indvirkning på økosystemniveau, men det er svært at ekstrapolere resultaterne.
Whilst in the Intensive Monitoring Programme the impact of air pollution at the ecosystem scale is investigated, its results cannot be readily extrapolated to the large scale.
Ved at anvende niveau I-dataene i de modeller for årsag/virkning, der er udarbejdet for niveau II, kan man dog også efterprøve modellerne på niveau I.
With large-scale data available on Level I, however, cause-effect models calibrated at the small scale can be verified also at the large scale.
De tværnationale undersøgelser, der hvert år foretages af over 100 000 træer, har givet og vil fortsat give pålidelige oplysninger om udviklingen i de europæiske sko ves generelle tilstand og vil få større og større betydning på baggrund af de evalueringer, der nu påbegyndes i forbindelse med det tværnationale net og programmet for intensiv overvågning.
The transnational surveys, which are carried out on over 100,000 trees every year, have provided and will continue to provide reliable information on the evolution of the general condition of the forests in Europe and will become more and more important in view of the evaluations which are now starting up on the transnational grid and in the Intensive Monitoring Programme.
Ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 2157/92: ­ skal der gennemføres en intensiv og permanent overvågning af skovøkosystemerne
The Council Regulation (EEC) No 2157/92 provides for: - conducting intensive surveillance of forest ecosystems and - establishing or extending, in a coordinated and harmonious way a network of permanent observation plots required for the intensive and continuous surveillance of forest ecosystems.