natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Projektet indebar, at der blev uddelegeret ca. tolv ekstensive fodringsforsøg til kontraherende laboratorier, der skulle undersøge visse bestrålede levnedsmidlers toksikologiske aspekter, for at kunne efterkomme en anmodning fra den fælles FAO/IAEA/WHO ekspertkomité for bestrålede levnedsmidler. Denne anmodning blev -Fremsat i 1969 hhv. 1976 i forbindelse med komiteens vurdering af acceptabiliteten af bestråling af levnedsmidler udfra et sundhedsmæssigt synspunkt.
The Project placed some 12 extensive feeding studies with contract laboratories to investigate various toxicological aspects of some irradiated foods in order to fulfil the requests of the 1969 and 1976 Joint FAO/IAEA/WHO Expert Committees on Irradiated Food which have assessed the clearance of the irradiation process and of the irradiated foods from the point of view of safety to health.
Efter 1976 udviklede projektets eget laboratorium en fintmærkende metodologi, som byggede på enkle, korttidsmutagenicitetstests med opløsninger af bestrålede levnedsmidler.
After 1976 a sensitive methodology was developed in the Project's own laboratory based on simple short-term mutagenicity tests on digests of irradiated foods.
Disse biologiske undersøgelser supplerede omfattende, koordinerede forskningsprogrammer for levnedsmidlers og levnedsmiddelbestanddeles strålingskemi, som blev udført ved et samarbejde mellem ni speciallaboratorier.
These biological investigations supplemented extensive coordinated programmes of research into the radiation chemistry of food and food components carried out in some 9 collaborating specialist laboratories in the world.
Der blev indsamlet data vedrørende konstatering og kvantitativ måling af radiolyseprodukter fra de vigtigste bestanddele i bestrålede levnedsmidler, og disse data blev sammenlignet med virkningerne af traditionel levnedsmiddelforarbejdning.
Data were collected on the identification and quantitative measurements of radiolytic products derived from the major components of irradiated foods and compared with the effects of conventional food processing.
Som resultat af dette arbejde erklærede den fælles FAO/IAEA/WHO ekspertkomité af 1980 strålebehandling til konservering af levnedsmidler
As a result of all these efforts, the 1980 Joint FAO/IAEA/WHO Expert Committee accepted the safety of the process of irradiation for the preservation of food up to an overall average dose of 10 kGy .
(a) Se også afsnit II,
see also Section II
I projektets løbetid blev der udsendt 12 bind af en periodisk beretning med titlen "Food Irradiation Information" og 67 tekniske rapporter om de forskellige sundhedsundersøgelser, der blev udført på kontrakt eller foretaget på værtscentrets laboratorium.
During its existence the Project issued 12 volumes of a bulletin entitled "Food Irradiation Information" and 67 Technical Reports on the various wholesomeness studies carried out under contract or performed in the laboratory at the Host Centre.
En række videnskabelige afhandlinger blev offentliggjort i den videnskabelige litteratur. To omfattende monografier, der havde titlerne "Radiation Chemistry of Major Food Components" og "Recent Advances in Food Irradiation", blev udgivet i bogform i henholdsvis 1977 og 1983.
A number of scientific papers were published in the open scientific literature.
Desuden blev der i -Forbindelse med det internationale projekt samlet et omfattende dokumentationsmateriale om levnedsmidlers og levnedsmiddelbestanddeles sundhedsaspekter og strålingskemi. Endvidere blev der på værtscentret i Karlsruhe udarbejdet en datamatiseret oversigt over al litteratur om bestrålede levnedsmidlers sikkerhedsaspekter, som var udkommet siden 1950.
Moreover, the International Project accumulated an extensive documentation on the wholesomeness aspects and the radiation chemistry of foods and food ingredients.
Endelig har værtscentret siden 1955 udgivet en bibliografi over konservering af levnedsmidler ved hjælp af ioniserende stråling, hvori al relevant litteratur opregnes og bedømmes.
In addition, since 1955 the Host Centre has issued a bibliography on the preservation of foodstuffs by ionizing radiation covering the compilation and evaluation of all relevant literature.
Da alle de originale data og publikationer fandtes i Karlsruhe, afholdt EF's videnskabelige komité for levnedsmidler to møder der, medens denne rapport blev udarbejdet.
Because of the availability of original data and publications, two meetings of the EEC Scientific Cotmnttee for Food were held in Karlsruhe during the preparation of this Report.
Blandt komiteens opgaver var ikke blot vurdering af de potentielle sundhedsaspekter, som er direkte knyttet til bestrålede levnedsmidlers toksikologiske og ernæringsmæssige egenskaber, men også eventuelle patogene og levnedsmiddelfordærvende egenskaber hos organismer, der overlever bestrål ingsprocessen.
The Committee included within its terms of reference not only the evaluation of potential health aspects directly related to toxicological and nutritional properties of irradiated foods but also the possible pathogenic and food-spoilage properties of organisms surviving radiation processing of food.
Komiteen foretog ikke nogen detaljeret gennemgang af det omfattende datamateriale vedrørende forarbejdning af levnedsmidler (f.eks. oksekød og fjerkræ), som steriliseres med doser på over 10 kGy, fordi de stralingsbetingeIser, hvorunder de blev indsamlet, ikke er relevante for den sandsynlige, erhvervsmæssige anvendelse af levnedsmiddelbestrål ing.
The Committee did not review in detail the extensive data on processing of foods (e.g. beef and poultry) with doses higher than 10 kGy for sterilization purposes because the radiation conditions under which they were obtained are not relevant to the likely commercial applications of food irradiation.
Denne rapport koncentrerer sig derfor i realiteten om strålingsbehandling ved doser på 10 kGy og derunder.
Effectively, therefore, this report concentrates on radiation processing at doses of the order of 10 kGy or less.
Komiteen har ikke behandlet de særlige spørgsmål i forbindelse med bestråling af tilsætningsstoffer og emballeringsmaterialer til levnedsmidler.
The Committee has not considered the specific issues relating to the irradiation of food additives and food packaging materials.
STRALINGSDOSERNE OG DERES VIRKNING (b) Behandling med strålingsdoser på mellem 0,02 og 1 kGy kan påvirke en række forskellige biologiske processer.
Processing with doses of radiation between 0.02 and 1 kGy can influence a variety of biological processes.
Den kan f.eks. hæmme spireevnen under oplagring (f.eks. hos løg og kartofler) og udsætte modningsprocessen (f.eks. hos mango- og papayafrugter).
For instance, it may induce inhibition of sprouting during storage (e.g. of onions and potatoes) and delay of ripening (e.g. of mangoes and papayas).
Da doserne inden -For dette strålingsområde dræber insekter på alle stadier i deres livscyklus, kan de også benyttes i -Forbindelse med bekæmpelse af
As radiation doses in this range kill the insects at all stages of their life cycle, they can also be used to control insect infestation (e.g. of wheat, rice, pulses and dates) thus providing an alternative to pesticides or fumigants.
(*) 1 kGy = 100 krad = 0,1 MRAD = 1 000 joule absorberet pr. kg masse, (b) Se også afsnit III.1.
See also Section III.1.
insektangreb (f.eks. på hvede, ris, bælgfrugter og dadler) og udgør således et alternativ til pesticider og gasningsmidler.
diseases such as trichinosis, taeniasis, and those associated with the presence of Salmonella, Campylobacter and Toxoplasma in meat and poultry or of Shigella, Vibrio parahaemolyticus and enteropathogenic Escherichia coli in deep frozen sea food.
Behandling af levnedsmidler (f.eks. fiskeprodukter, kylling, jordbær og krydderier) med doser på mellem 1 og 10 kGy kan benyttes til praktisk eliminering af patogene organismer (radicidation) og ikke-sporedannende mikroorganismer, som ikke er virus (stralingspasteurisering).
Because of the variations in radiation resistance of microorganisms, irradiation at doses up to 10 kGy, in spite of its usefulness, cannot in all foods solve by itself all the problems related to the microbiological safety and keeping quality of foods.
Det viser sig, at bestråling inden for denne højere doseringsskala også udgør et alternativ til visse kemiske behandlinger (f.eks. ethylenoxid), som skal begrænse mikrobiel -Forurening i krydderier, tørrede grønsager og fortykningsmidler.
Solution of such problems may in some cases require appropriate combination treatment, e.g. irradiation plus heat treatment, irradiation plus chemical preservation, or appropriate storage conditions after irradiation including proper storage temperature and packaging.
Det er værd at nævne, at ikke alle levnedsmidler egner sig til strålebehandling.
The problems due to suppression of spoilage organisms by means of radiation processing at low closes are likely to be no greater than those encountered with other methods of preservation, e.g. pasteurization, curing and vacuum packing.
F.eks. kan bestråling af mælk og mælkeprodukter befordre udviklingen af harskhed ved at fremkalde lipoid peroxydering.
Moreover, no public health problems can be attributed to aspects such as possible enhanced pathogenicity, enhanced radiation resistance and changes of taxonomically-relevant characteristics of microorganisms surviving after food irradiation at low doses.
Da mikroorganismers modstand over -For stråling er -Forskellig, kan bestråling i doser på indtil 10 kGy til trods for sin anvendelighed ikke i sig selv løse aille problemer i forbindelse med mikrobiologisk sikkerhed og holdbarhedskvalitet hos levnedsmidler.
A given permissible overall average dose can be administered as a single treatment or as more than one consecutive treatment (fractional irradiation).
Løsning af sådanne problemer kan i nogle tilfælde kræve en kombineret behandling, f.eks. bestråling og varmebehandling, bestråling og kemisk konservering eller passende oplagringsbetingelser efter bestrålingen, herunder passende lagertemperatur og emballage.
Similarly, provided that the total permissible dose is not significantly exceeded, it is irrelevant whether a composite food contains one or several irradiated ingredients.
Det bør understreges, at bestråling, ud over i sig selv at hindre overførsel af patogene organismer gennem levnedsmidler, navnlig Gramnegative organismer, sædvanligvis også gør de overlevende organismer mere sårbare over for varme, tørring og andre teknologiske levnedsmiddelbehandlinger.
Repeated irradiation should be used only in cases where there are technological needs for it (e.g. re-irradiation at a much higher dose for another technological purpose or if the full dose has to be applied in two or more instalments).
De problemer, der opstår ved bekæmpelse af fordærvelsesfremkaldende organismer ved hjælp af stråling i små doser, er næppe større end dem, der opstår i -Forbindelse med andre konserveringsmetoder, f.eks. pasteurisering, saltning, rygning og vacuumpakning.
As long as good radiation processing practice, including use of radiation sources with acceptable maximum energies, is complied with, no health problems can be attributed to induced radioactivity in irradiated food.
Desuden kan ingen offentlige sundhedsproblemer tilskrives sådanne forhold som øget patogenitet, øget modstandsdygtighed over for stråling og ændringer af de taksonomisk relevante egenskaber hos mikroorganismer, der overlever efter levnedsmiddelbestrål ing i små doser.
In any case, any such induced radioactivity is extremely low and below the present limits of detection.
STRÅLEBEHANDLING AF LEVNEDSMIDLER (d) Strålingsdosen afhænger af den ønskede virkning og, for en given virknings vedkommende, af faktorer som levnedsmiddeltype og bestralingsbetingeIser.
Radiation treatment of food should be carried out in facilities which are designed to meet the requirements of occupational safety, efficacy and good hygienic practice of food processing, and staffed by trained, competent and adequately protected personnel.
Den benyttede strålingsdosis bør ikke overskride den, der behøves for at opnå den ønskede virkning.
Adequate records of all irradiation operations carried out by the facility should be kept.
Anlæggets konstruktion
Facility design should permit control of
(c) Se også afsnit VII. (d) Se også afsnit III.
See also Section III.
Anlæggets konstruktion skal muliggøre kontrol med temperaturen og atmosfæren under bestrålingen.
temperature and atmosphere during irradiation.
Det er også nødvendigt at begrænse den mekaniske beskadigelse af produktet under transport, bestråling og oplagring til det mindst mulige, og der bør sikres størst mulig effektivitet ved benyttelse af bestrål ingsanlægget.
It is also necessary to minimize mechanical damage to the product during transportation, irradiation and storage, and desirable to ensure the maximum efficiency in the use of the irradiator.
For at bevare de ønskede egenskaber hos bestrålede levnedsmidler er det vigtigt, at reglerne for god fremstillingspraksis overholdes, herunder tilstrækkelig emballering og i nogle tilfælde oplagring på kølelager.
In order to preserve desirable properties of irradiated food it is essential to comply with good manufacturing practice including adequate packaging and, in some cases, refrigerated storage.
En omfattende behandling af disse forhold ligger uden for rapportens rammer, men der bør tages nøje hensyn til dem.
While comprehensive discussion of these aspects is beyond the scope of this report, careful considerations need to be paid to them.
De er i øvrigt blevet indgående drøftet af FAO, IAEA og WHO i 1981.
These aspects have been extensively discussed jointly by FAO, IAEA and WHO in 1981.
Strålebehandling er endvidere ikke en metode, hvormed virkningerne af forudgående forsømmelser kan afhjælpes.
Moreover, radiation processing is not a system to make good the effects of prior negligent handling.
Af sikkerhedsgrunde bør strålebehandling kun benyttes på levnedsmidler, som er blevet fremstillet i overensstemmelse med reglerne for god fremstillingspraksis.
Because of safety reasons, radiation processing should be applied only to foodstuffs complying with the standards of good manufacturing practice.
Komiteen mener, det er vigtigt, at reglerne for god fremstillingspraksis også overholdes, inden levnedsmidlerne strålebehandles, således som det forlanges, når der benyttes andre levnedsmiddelkonserveringsmetoder.
The Committee considers it important that good manufacturing practice be observed also before food irradiation is applied as is required for other means of food preservation.
Desuden fandt komiteen mærkning af bestrålede levnedsmidler nyttig, selv om dette spørgsmål ikke blev behandlet i detaljer. Komiteen tog de
Furthermore, the Committee considered labelling of irradiated food useful, although this question was not addressed in detail.
metoder, Kommissionen for De europæiske Fællesskaber og Codex Alimentarius hidtil har godkendt, til efterretning og kunne i princippet tilslutte sig dem.
The Committee noted approaches adopted so far by the Commission of the European Communities and by the Codex Alimentarius and agreed in principle with them.
LEVNEDSMIDLERNES STRÅLINGSKEMI (e)
RADIATION CHEMISTRY OF FOOD
Komiteen mener, at strålebehandling af levnedsmidler ikke kan sammenlignes med benyttelse af tilsætningsstoffer, da der ikke er tale om at tilsætte levnedsmidlerne bestemte stoffer.
The Committee considers that radiation processing of food cannot be compared with the use of food additives, as there is no question of transfer of specific substances to the food.
Komiteen tilslutter sig det synspunkt, at strålebehandling af levnedsmidler skal betragtes som en proces, der kan sammenlignes med f.eks. varmebehandling.
The Committee agrees with the view that food irradiation should be regarded as a process comparable to, for example, heat treatment.
De seneste udviklinger inden for levnedsmiddelbestrålingskemi har bidraget betydeligt til at klarlægge de ændringer, som sker i bestrålede levnedsmidler, og de strålekemiske reaktioner, der finder sted i de vigtigste levnedsmiddelbestanddele.
The recent developments in food irradiation chemistry have contributed remarkably to elucidating the nature of the changes occurring in irradiated foodstuffs as well as the mechanisms of radiation chemical reactions in the major food components.
Radiolytisk impulsteknik og elektronspinresonansspektroskopi er værdifulde metoder, hvormed radikale mellemprodukter kan bestemmes, hvorimod påvisning og måling af kemiske ændringer, der skyldes bestråling, som regel foretages ved hjælp af væskekromatografi og massespektrometriteknik.
Pulse radiolytic techniques and electron spin resonance spectroscopy are valuable methods for determining any radical intermediates produced, whereas identification and quantification of chemical changes due to irradiation are usually carried out by means of high pressure liquid chromatography and mass spectrometry techniques.
I sammensatte levnedsmidler kan de kemiske forandringer, der skyldes bestråling af den enkelte fødevarebestanddel, derfor stort set betragtes som ens.
Therefore, in complex foods, the nature of the chemical changes induced by irradiation in individual food components can be considered largely the same.
Alt andet lige afhænger summen af kemiske forandringer hovedsagelig af grundbestanddelenes koncentration og af den absorberede energimængde.
Other factors being equal, yields of chemical changes are determined mainly by the concentrations of precursor components and the amount of energy absorbed.
Mængden af kemiske produkter, som' opstår ved bestråling, står desuden i et konstant forhold til levnedsmidlets vandindhold.
Moreover, the quantity of chemical products formed by irradiation is consistenly related to the amount of water present in food.
Grunden hertil er, at de fleste kemiske ændringer skyldes hydroxy1radikalers reaktioner med andre levnedsmiddelbestanddele, og at vand er den vigtigste kilde til hydroxylradikaler i levnedsmidler.
This is due to the fact that most chemical changes result from reactions of the hydroxyl radical with other food components and that water is the primary source of hydroxyl radicals in food.
Andre vigtige faktorer er, om bestrålingen udføres ved omgivelsernes temperatur eller lav temperatur, og om der er oxygen til stede eller ikke.
Other important factors are whether irradiation is carried out at ambient or low temperature and in the presence or absence of oxygen.
Når forandringerne ved passende forholdsregler begrænses til det mindst mulige, fremkalder strålebehandling af levnedsmidler kun kemiske produkter inden for ppm-området.
If appropriate precautions are taken to minimize changes, radiation processing of food only produces chemical products in the ppm range.
F.eks. er de fleste (90"/.) af de flygtige bestanddele, som påvises i kød, også til stede i levnedsmidler, der konserveres ved hjælp af andre processer (f.eks. varmebehand1 i ng).
For example, most ( 90 %) of the volatile components detected in meat are also present in food preserved by other processes (e.g. heat).
Teoretiske beregninger på grundlag af strålingskemi viser, at bestråling af kød i doser på indtil 1 kGy giver samlede maksimumniveauer for de særlige, flygtige produkter (som hidtil ikke er blevet påvist i ikkebestrålede levnedsmidler) på 3 ppm, dog kan de hver især være langt under 1 ppm.
Theoretical calculations based on radiation chemistry indicate that irradiation of meat at closes up to 1 kGy yields maximum levels of total unique volatile products (not identified so far in non-irradiated food) of the order of 3 ppm, with any one of them being far below 1 ppm.
Strukturerne hos de særlige forbindelser, der hidtil er blevet påvist, skyldes naturlige levnedsmiddelbestanddele.
The structures of the unique compounds identified so far are related to natural food constituents.
Der vides mindre om den kemiske natur hos den ikke-flygtige del af de produkter, der opstår i levnedsmidler ved bestråling.
Less is known about the chemical nature of non-volatile fractions of the products formed in food by irradiation.
(e) Se også afsnit IV.
METHODS TO IDENTIFY IRRADIATED FOODS
IDENTIFIKATIONSMETODER FOR BESTRALEDE LEVNEDSMIDLER (f) Der har været gjort et betydeligt arbejde for at udvikle analytiske metoder, hvormed bestrålede levnedsmidler kan identificeres. Imidlertid findes der på nuværende tidspunkt kun kvalitative metoder, der kun kan benyttes på udvalgte levnedsmidler.
Considerable efforts have been devoted to the development of analytical methods for identifying irradiated foods.
Der må derfor udvikles mere tilfredsstillende metoder.
More satisfactory methods need to be developed.
ERNÆRINGSMÆSSIGE ASPEKTER (g) Hvad bestrålede levnedsmidlers ernæringsmæssige aspekter angår, viser et stort datamateriale, at de fleste bestanddele i levnedsmidler ikke ændres væsentligt ved strålebehandling. Imidlertid kan visse vitaminer (f.eks.
As far as the nutritional aspects of food irradiation are concerned, a large amount of data show that most components of food are not significantly changed upon radiation processing.
I hvor høj grad sådanne næringsstoffer går tabt på grund af strålebehandling afhænger af flere faktorer, heriblandt levnedsmiddeltype, bestrål ingsvilkår (f.eks. energi og dosis) og oplagringsforhold (f.eks. temperatur og lufttilførsel).
The extent of losses of such nutrients due to food irradiation depends on several factors which include the type of food, the irradiation conditions (e.g. energy and doses) and storage conditions (e.g. temperature and presence of air).
Der er ikke noget bevis for, at teknologisk korrekt strålebehandling på op til 1 kGy medfører større tab af næringsstoffer i levnedsmidler, men større doser kan derimod medføre betydelige tab af visse vigtige næringsstoffer i nogle levnedsmidler.
There is no evidence that technologically appropriate irradiation treatment up to 1 kGy will cause major nutrient losses in any foods, but higher doses may cause significant losses of some essential nutrients in some food.
Dette kan kun forhindres, hvis bestråling og oplagring foregår under de rigtige teknologiske forhold.
This can be prevented only by proper technological precautions during irradiation and storage.
I almindelighed vil tab af næringstaffer i forbindelse med strålebehandling af levnedsmidler næppe adskille sig synderligt fra de tab, der sker ved andre behandlingsmetoder og ved oplagring.
In general, nutrient losses caused by food irradiatin are unlikely to be significantly different from those induced by other methods of processing and storage.
Komiteen er klar over, at den betydning, der alt i alt må tillægges tab af næringsstoffer i et strålebehandlet næringsmiddel, også afhænger af, hvor stor en del af den samlede kost, det bestemte levnedsmiddel udgør.
The Committee is aware that the overall importance of nutrient losses in an irradiated food also depends on the importance of the specific food to the total diet.
TOKSIKOLOGISKE ASPEKTER (h)
TOXICOLOGICAL ASPECTS11
Der findes en række toksikologiske undersøgelser over såvel enkeltstående, strålebehandlede levnedsmiddelkomponenter som over bestrålede levnedsmidler og foderstoffer. Ca.
A number of toxicological studies are available on irradiated isolated food components as well as on irradiated foods and feeds.
Komiteen fandt det vigtigt at give særlig plads til en række modstridende toksikologiske data, som er blevet udførligt drøftet.
The Committee felt it appropriate to discuss specifically some contradictory toxicological data that have been extensively debated.
Et lille antal positive resultater viser, at der under visse omstændigheder kan opstå mutagene principper i levnedsmidler og isolerede levnedsmiddel bestanddele ved bestråling.
A small number of positive findings indicate that mutagenic principles can be formed under certain circumstances in food and isolated food components due to irradiation.