natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luftforureningens indvirkning på skovøkosystemerne afhænger også af arten af en lang række voksesteds- og bevoksningsparametre.
The impact of air pollution on forest ecosystems also depends on the properties of a large number of site- and stand parameters.
Desværre registreres der i oversigten for øjeblikket ingen specifikke oplysninger om luftforurenende stoffer eller yderligere voksesteds- og bevoksningsparametre.
Unfortunately no specific information regarding air pollutants or additional site- and stand parameters is recorded in the inventory at this moment.
Derfor er det umuligt at vurdere den direkte sammenhæng mellem nåle-/bladtab eller misfarvning og luftforureningen i EF.
This makes it impossible to directly assess any relationship between defoliation or discolouration and levels of air pollution in the Community.
Der blev som et forsøg foretaget en undersøgelse til vurdering af luftforureningens indvirkning på skovenes vitalitet.
A tentative investigation was carried out to evaluate the effects or influences of air pollution on forest vitality.
Ved denne vurdering anvendtes der data fra 1988-oversigten fra Forbundsrepublikken Tyskland, Belgien og Nederlandene.
For this evaluation the data were used of the 1988 inventory from the Federal Republic of Germany, Belgium and the Netherlands.
Oplysningerne om luftforureningen i observâtionsområderne blev hentet fra kort over de generelle gennemsnitskoncentration af en række luftforurenende stoffer.
The general distribution maps for the mean concentrations of a number of air pollutants were used to obtain information on the levels of air pollution in the plots. The air pollutants included in this investigation were:
Undersøgelsen omfattede de luftforurenende stoffer svovldioxid (SO2), sulfat (SO4—) og nitrat (NO3-) samt nedbørens surhedsgrad (pH).
3) and acidity of precipita sulpher dioxide (S0tion (pH).
Man beregnede så, hvor stor en procent træer af de fem mest gængse arter (Picea abies, Fagus sylvatica, Pinus sylvestris, Quercus petraea og Quercus robur) der kom ind i de forskel lieg nå le-/bladtabstrin.
Per plot, the percentages were calculated of trees in the different defoliation classes for the five most common species (Picea abies, Fagus sylvatica, Pinus sylvestris, Quercus petraea and Quercus robur).
For alle fem arter gælder det, at der ikke konstateredes nogen sammenhæng mellem nåle-/bladtab og den gennemsnitlige koncentration af de forskellige luftforurenende stoffer og pH-indholdet i nedbøren.
For all five species, no relation ships were found between defoliation and the mean levels of the different air pollutants and precipitation pH.
De oplysninger om luftforureningens omfang, der blev anvendt her, var for generelle. Den faktiske emission af luftforurenende stoffer kan variere meget over korte afstande og efter højde, afhænger af skovstrukturen osv.
The information on levels of air pollution that was used here was too general; actual immissions of air pollutants can show a large variation over short distances, can vary with altitude, are dependent on the forest structure, etc.
For at man kan få en mere fuldstændig vurdering af sammenhængen mellem skovenes vitalitet, skovøkosystemet og luftforureningen, er det af afgørende betydning, at der indsamles data om koncentrationen af en række forskellige luftforurenende stoffer i og omkring observâtionsområderne.
To enable a more complete evaluation of the relationship between forest vitality, forest ecosystem and air pollution it is essential that data be collected on the levels of a number of different air pollutants in or nearby the sample plots.
MULIGE ÅRSAGER TIL SKADERNE OMHANDLET I DE NATIONALE UNDERSØGELSER AF SKOVENES SUNDHEDSTILSTAND
Possible causes of observed damage as reported in the national forest health surveys
Indledning De nationale undersøgelser af skovenes sundhedstilstand foretages i mange tilfælde med en større nettæthed end de 16 χ 16 km, der anvendes i EF­nettet.
(Netherlands), 2x2 km. (Luxemburg), up to 16 χ 16 km.
Der er net med en inddeling på 0,3 χ 0,3 km (visse dele af Forbunds­republikken Tyskland), 1 χ 1 km (Nederlandene), 2x2 (Luxembourg) og 16 χ 16 km (tabel 3) .
Due to the different grids used in the National surveys, differences may occur when re­sults are compared with results of the 16 χ 16 km. EC­grid (Table 3).
Kommissionen har modtaget nationale rapporter fra alle EF­medlemsstaterne.
National inventory reports from the EC Member States have been received.
De nationale rapporter indeholder et kapitel med oplysninger om de mulige årsager til de skader, der er konstateret på regionalt plan.
In the National reports a chapter is included in which information is presented on the possible causes of observed damage on regional level.
De væsentligste årsager anførtes at være: vejrforhold, insekter, svampe, skovbrande og luftforuren ing.
The most impor­tant possible causes mentioned are: the weather, insects, fungi, forest fires, and air pollution.
TABEL 3 Resumé af de nationale opgørelser over skovenes sundhedstilstand 1989 Nåle­/bladtab i EF­medlemsstaterne
Summary of National Forest Damage Inventories 1989 Defoliation in the EC Member States
Belgien (*) Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Ital¡en Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige
BELGIË ') DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBOURG NEDERLAND PORTUGAL UNITED KINGDOM
Vejrforhold I 1988/1989
Weather in 1988/1989
Vejret var i perioden fra vinteren 1988 til sommeren 1989 mange steder tørt og relativt varmt (f.eks. Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Nederlandene og Portugal).
The weather over the period winter 1988 ­ summer 1989 was in many places dry, and relatively warm (e.g. Belgium, Federal Republic of Germany, France, Netherlands, and Portugal).
En undtagelse herfra var Spanien, hvor der faldt usædvanlig meget regn i 1988/89. Den meget regn var med til at øge vitaliteten, men den førte dog samtidig til alvorlige svampeangreb i visse områder.
An exception is Spain, which reported exceptional rainfall over 1988/89.
Det tørre og relativt varme vejr (mild vinter og varm sommer) forårsagede i mange områder flere skovbrande end sædvanligt (Middelhavsområdet), forøget nåle­/bladtab og fremskyndet misfarvning på grund af nålenes/bladenes tidlige ældning (Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene).
The dry and relative warm weather (mild winter, warm summer) lead in many areas to extra forest fires (Mediterranean area), to an increase in defoliation and an accelerated discolouration through early­ageing of the leaves (Belgium, Federal Republic of Germany, and Netherlands)
Der konstateredes alvorlige angreb i Belgien, Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland (N), Grækenland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige.
Severe attacks have been recorded in Belgium, Denmark, Federal Republic of Germany (N), Greece, Ireland, Luxemburg, The Netherlands, Portugal, and the United Kingdom.
Der blev meldt om svampeangreb i Spanien (NV og SV på grund af usædvanlig meget regn), Grækenland, Nederlandene (angrebene aftog som følge af den milde vinter og tørke i infektionstiden) og Portugal (Quercus, Eucalyptus).
Attacks of fungi have been recorded in Spain (NW and SW regions, caused by the exceptional high rainfall), Greece, Netherlands (attacks are decreasing as a result of the mild winter and dry periods during the time of infection) and Portugal (Quercus, Eucalyptus).
Luftforurening blev anført som en mulig skadeårsag i Danmark (Nordvest-Jylland), Forbundsrepublikken Tyskland (højere beliggende skovarealer), Frankrig, Italien og Nederlandene.
Air pollution as a possible cause of damage has been reported in Denmark (NW Jutland), Federal Republic of Germany (higher elevations), France, Italy and The Netherlands.
Selv om frugtdannelse ikke betragtes som en skadeårsag, kan usædvanlig stor frugtdannelse dog medføre nedsat benåling/beløvning.
Although fructification is not considered to be a cause of damage, excessive fructification could result in a decreased foliation.
Der noteredes usædvanlig stor frugtdannelse i Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland (Fagus) og Nederlandene (Qercus, Betula, Fagus og i et vist omfang Pinus).
Excessive fructification has been recorded in Denmark, the Federal Republic of Germany (Fagus), and the Netherlands (Quercus, Betula, Fagus and to some extend Pinus).
Andre mulige årsager 11 I de konstaterede skader
Other possible causes of observed damage
Grækenland meldte om skader som følge af overgræsning (især i mak i-områder) I visse lande visnede enkelte træer ned, uden at man kunne fastslå årsagen. Dette fænomen rapporteredes fra Belgien (Quercus), Forbundsrepublikken Tyskland (Quercus) og Grækenland (Abies).
Greece reported damage caused by overgrazing (especially in the maquis area).
KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER
Conclusions and Recommendations
Observationerne i 1989 viste, at 9,9% af træerne var beskadigede (nåle­/bladtab på over 25%). De samlede tal for nåle­/bladtab i 1987 og 1988 var henholdsvis 14,3% og 10,2%.
Observations in 1989 showed that 9.9% of the trees were damaged (defoliation more than 25%).
I 1989 konstateredes der misfarvning på over 10% hos 16% af træerne. For 1987 og 1988 var disse tal (for et mindre prøvemateriale) henholdsvis 13,5% og 13,2%.
In 1989 a discolouration of more than 10% was observed for 16.0% of the trees.
Nåletræer var lidt mere beskadigede end løvetræer.
Conifers were slightly more damaged than broadleaves.
I 1989 konstateredes der et nåle­/bladtab på over 25% hos 11,8% af nåletræerne og 8,4% af løvtræerne.
In 1989, a defoliation of more than 25% was found for 11.8% of the conifers and 8.4% of the broadleaves.
Blandt de mest almindelige arter i EF noteredes der størst nåle­/bladtab hos Abies sp. og Picea sp. med henholdsvis 17,3% og 20,0% beskadigede træer.
Of the more common species found in the EC, the coniferous species Abies sp. and Picea sp. show the most defoliation with respectively 17.3% and 20.0 % of the trees damaged.
Hos løvtræerne Eucalyptus sp. og Quercus i lex var nåle­/bladtabet lavest med henholdsvis 1,6% og 3,5% beskadigede træer.
The broadleaves Eucalyptus sp. and Quercus ilex sow the lowest degree of defoliation, with respectively only 1.6% and 3.5% of the trees damaged.
Hvad angår misfarvning var der stort set ingen forskel mellem løvtræer (16,3%) og nåletræer (15,8%).
Discolouration is approximately the same for broadleaves (16.3%) as for conifers (15.8%).
En misfarvning på over 10% var mest udpræget hos Quercus suber (45,5%) og mindst udpræget hos Quercus ilex (7,0%).
The percentage of trees with a discolouration of more than 10 % was highest for Quercus suber (45.8%). For Quercus ilex, this percentage was lowest (7.0%).
Blandt nåletræerne var misfarvning relativt udpræget hos Abies sp. og Pinus sp. med henholdsvis 23,4% og 18,2%.
Among the conifers, Abies sp. and Pinus sp. showed relative high percentages of discoloured trees with respectively 23.4% and 18.2 %.
Hos det begrænsede prøvemateriale af CST konstateredes der ikke nogen klar ændring i, hvor mange procent af træerne der var beskadigede.
Within the subsample of Common Sample Trees, no clear changes in the percentage of damaged trees occurred.
Antallet af beskadigede træer steg i alt kun med 0,8% i perioden 1988­1989. Hos de fleste træarters vedkommende konstateredes der ingen ændringer i vitaliteten. Hos to træarter konstateredes der en meget udtalt vi tal itetsti Ibagegang i perioden 1987­1989.
The total percentage of damaged trees increased with only 0.8% in the period 1988 - 1989.
Det forøgede nåletab hos Picea sitchensis skyldtes ¡sær angreb af s itkagranbladlus (Elatobium abietinum).
The increase in defoliation for Picea sitchensis is greatly due to attacks by the green spruce aphid (Elatobium abietinum).
Der blev ikke givet nogen årsag til ν i ta I itetsti Ibagegangen hos Quercus suber.
For the de crease in vitality for Quercus suber no cause of damage has been reported.
Med hensyn til ændringer i kronetæthed eller farve er det meget vanskeligt at sige, hvilke ændringer der skyldes forurening, og hvilke ændringer der skyldes andre faktorer.
There is a major problem in separating changes in crown density or colouration attributable to pollution from those caused by to other factors.
Undersøgelser har dog vist, at luftforurening i mange tilfælde er en væsentlig årsag til skovsvækkelse.
However, research has indicated that air pollution in many cases plays a significant role in forest decline.
I mange tilfælde kan årsagen til skovsvækkelse og omfanget heraf ikke forklares, hvis ikke skaderne skulle være opstået på grund af luftforurening.
In many cases the existence and extent of forest damage cannot be explained without considering an influence of air pollution.
Det er ikke muligt af fastslå, hvordan sammenhængen mellem skovenes vitalitet og luftforurening er, hvis man ikke har nøjagtige oplysninger om koncentrationen af luftforurenende stoffer.
The relationships between forest vitality and air pollution can not be established without accurate information on levels of air pollutants that accounts for regional or local variation.
De parametre, der er anvendt i oversigten, giver ikke en fuldstændig og udtømmende beskrivelse af voksestederne.
The parameters recorded in the inventory do not provide a complete and extensive description of site conditions.
F.eks. er jordbundsforholdene ikke tilstrækkeligt beskrevet, t i I at man kan fastslå sammenhængen mellem jordbundsforhold og skovenes vitalitet.
For example soil properties are not adequately characterized in order to establish relationships between soil conditions and forest vitality.
Der henstilles derfor til, at indsamles nøjagtige data om koncentrationen af en række luftforurenende stoffer og detaljerede oplysninger om en række voksesteds­ og bevoksningsparametre, så det bliver muligt at undersøge, om der er en sammenhæng mellem skovenes vitalitet og emissionen af luftforurenende stoffer.
It is therefore recommended that accurate data be collected on the levels of a number of pollutants, in combination with detailed information on a number of site- and stand parameters, in order to be able to investigate the possible relationships between forest vitality and immissions of air pollutants in the forest.
De Europæiske Fællesskaber ­ Kommissionen
European Communities - Commission
Det Europæiske Fællesskabs Rapport om Skovenes Sundhedstilstand, 1989 Sammenfattende rapport
European Community: Forest health report 1989 - Executive report
1991 ­ 27 s., 7 grafiske fremstillinger ­ 21,0 χ 29,7 cm
1990 - 27 pp., 7 illus. - 21.0 χ 29.7 cm
Denne rapport indeholder resultaterne for 1989 af de nationale opgørelser over sko­venes sundhedstilstand og EF's undersøgelse af skader på skovene.
This report gives the results of national forest health reports and the Community forest damage survey in 1989.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER gim
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES oo
SKOVENES SUNDHEDSTILSTAND 1991
FOREST HEALTH REPORT 1991
Sammenfattende rapport om 1990-undersøgelsen
Executive report on the 1990 survey
INDHOLD
CONTENTS page:
Vitalitet efter vækstforhold 2.4. Vitalitet efter let identificerbar skade
General results Vitality by species group Vitality with respect to stand characteristics Vitality by easily identifiable damage
SAMMENLIGNING AF 1989- og 1990-RESULTATER
COMPARISON OF 1989 AND 1990 RESULTS
MULIGE ÅRSAGER TIL SKADERNE IFØLGE DE NATIONALE UNDERSØGELSER AF SKOVENES SUNDHEDSTILSTAND
POSSIBLE CAUSES OF OBSERVED DAMAGE AS REPORTED IN THE NATIONAL SURVEYS
Denne rapport Indeholder 1990-resultaterne af de nationale opgørelser over skovenes sundhedstilstand og EF's 1990-undersøgelse af skader på skovene.
This report gives the results of national forest health reports and the European Communities forest damage survey in 1990.
Formålet med rapporten er at give en ajourført oversigt over skovenes sundhedstilstand i EF. Rapporten er en opfølgning af Det Europæiske Fællesskabs Rapport om skovenes sundhedstilstand 1987-1988 og 1989, som begge er udarbejdet af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber.
The aim of the report is to give an updated overview of the state of forest health in the European Community, and is a follow-up of the Forest Health Reports 1987-1988 and 1989, both prepared by the Commission of the European Communities.
Rapporten er et resultat af fire års anvendelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening.
The report is a result of the application for four years of Council Regulation (EEC) no. 3528/86 of 17 November 1986 on protection of the Community's forests against atmospheric pollution.
Medlemsstaterne har udarbejdet en oversigt over skaderne på skovene i hele EF og tilsendt Kommissionen årlige opgørelser over skovenes sundhedstilstand siden 1987.
Member States have set up a Community wide forest damage inventory and forwarded annual forest health reports to the Commission since 1987.
Oplysninger om skovenes sundhedstilstand i fem tredjelande indgår for første gang i evalueringen i denne rapport.
In this report, forest survey data from five Non-EC countries have been included for the first time.
Efter samme forordning har Kommissionen ydet finansiel støtte til gennemførelse af pilotprojekter og praktiske forsøg for at udvikle kendskabet til luftforureningen i skove og dens virkninger, for at forbedre metoderne til observation og måling af de skader, der er sket på skovene, og for at udvikle metoder til bevarelse og genoprettelse af de beskadigede skove.
Under the same Regulation the Commission has granted Community financial aid for the completion of pilot projects and experiments to improve knowledge of air pollution in forests and its effects, to improve methods of observing and measuring damage to forests and to devise methods of maintaining and restoring damaged forests.
Af hensyn til undersøgelsen af skader på skovene og nationale rapporter blev der anvendt en fælles metodik, som blev fastlagt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/87 af 10. juni 1987.
For the purpose of making the forest damage survey and national reports, a common methodology was used as laid down by Commission Regulation (EEC) No 1696/87 of 10 June 1987.
Metodikken er baseret på de retningslinjer for harmoniseret prøvetagning, vurdering, overvågning og analyse af virkningerne af luftforurening på skove, der blev vedtaget af de parter i konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, som deltager I det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove.
This methodology is based on guidelines for harmonized sampling and assessment of the health of forests, as adopted by the parties to the Convention on Long-range Transboundary Air Pollution participating in the International Cooperative Programme for Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests.
EF's oversigt over skader på skovene er den første omfattende oversigt af sin art, som er udarbejdet på tværs af landegrænser ved hjælp af en fælles metode, hvori der indgår et ensartet system til udtagning af prøver og central databehandling.
The Community's forest damage inventory is the first large scale transboundary inventory of its kind to be carried out in accordance with a common method, involving a unified sampling system and centralized data treatment.
Ved udgangen af 1990 kunne der således indsamles sammenlignelige data for over 67 000 prøvetræer fra hele EF og fem tredjelande.
By 1990, it enabled comparable data to be collected in respect of over 67,000 sample trees throughout the Community, and five Non-EC countries.
Fra begyndelsen af 1980'erne registreredes der i mange dele af EF en forværret sundhedstilstand i skovene, hvilket normalt tilskrives luftforureningen, og dette I forbindelse med den hurtige spredning af skaderne på skovene lå til grund for EF's aktion til bekskyttelse af skovene mod luftforurening.
The appearance of widespread forest decline, generally attributed to atmospheric pollution in many regions of the Community since the beginning of the 1980's, as well as the rapid spread of forest damage, were at the origin of the Community's action for the protection of forests against atmospheric pollution.
Nettet, der danner grundlag for EF-oversigten over skovenes sundhedstilstand, dækker hele skovområdet i medlemsstaterne, når man ser bort fra Sardinien og Sicilien.
The European Community (EC) inventory network on forest health covers the entire forest area of the EC-Member States, excluding Sardinia and Sicily.
I 1990 blev nettet yderligere udvidet ved Tysklands forening.
In 1990, the network was further enlarged by the reunion of the two German States.
For første gang er undersøgelsesdata fra fem tredjelande: Østrig, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Polen og Schweiz, blevet evalueret i denne årsrapport.
For the first time survey-data from five Non-EC countries, Austria, Czechoslovakia, Hungary, Poland and Switzerland, have been evaluated in this annual report.
Af 1990-undersøgelsen fremgår det, at en væsentlig del af skovene i Fællesskabet viser tegn på nåle-/bladtab og/eller misfarvning.
The results of the 1990-survey indicate that a significant proportion of the forests in the Community shows signs of defoliation and/or discolouration.
Skovenes vitalitet har været meget svingende fra år t i I år, men for visse arters vedkommende er der iagttaget en markant tilbagegang.
From year to year this vitality situation of the forests has fluctuated considerably, but for certain species a pronounced deterioration has been observed.
Den stor geografiske og tidsmæssige forskel i skovenes sundhedstilstand kræver, at man i højere grad sætter ind på at undersøge, hvilken indvirkning de økologiske faktorer har herpå.
The large spatial and temporal variability of forest health calls for an increased effort of study on the influence of ecological factors herein.
I de 2 005 observâtionsområder, der indgik i 1990-undersøgelsen i Fællesskabet, havde I alt 15,1% af træerne et betydeligt nåle-/bladtab (nåle-/bladtab på over 25%).
In the 2005 plots of the 1990 survey in the Community, a total of 15.1% of the trees showed a clear indication of leaf- or needle loss (defoliation more than 25%).
Hos 14,4% af prøvetræerne var der tale om en misfarvning på over 10%.
Trees showing more than 10% discolouration represented 14.4% of the tree sample.
Hos de mest almindelige artsgrupper i Fællesskabet, Picea sp., Ρ i nus sp. og løvtræerne Quercus sp. og Fagus sp. tegnede de beskadigede træer sig for 10-20%. Hos Eucaluptus sp. var skadeprocenten lavest.
For the most common species groups in the Community, Picea sp., Pinus sp., the deciduous Quercus sp. and Fagus sp., the percentages of damaged trees were in the order of 10 to 20%.
De mest alvorlige symptomer fandt man hos træer af Quercus suber.
Symptoms were the most severe among trees of Quercus suber.
Fra 1989 til 1990 skete der en vis forværring af skovenes sundhedstilstand i hele Fællesskabet.
Considering the changes between 1989 and 1990, a certain deterioration in forest health occurred over the entire Community.
Vitaliteten gik generelt en smule tilbage for alle arters vedkommende.
The overall vitality decreased slightly for all species.
Kun for Quercus I lex forblev sundhedstilstanden konstant. Quercus suber udviste en klar ν I tal itetsti Ibagegang.
Only for Quercus ilex the health status remained constant.
I perioden 1987-1990 har ændringerne i skovenes vitalitet været uoverensstemmende for de fleste arters vedkommende.
Over the period 1987-1990, the changes in forest vitality are inconsistent for most species.
Hos Picea sitchensis konstateredes der en yderligere tilbagegang.
A further deterioration was found in Picea sitchensis.
Det tiltagende nåletab skyldes hovedsagelig omfattende skader efter insektangreb i Det Forenede Kongerige og Irland efter den milde vinter i 1988-1989 og 1989-1990. For Quercus pubescens kunne der også konstateres en t i Ibagegang.
This increase in defoliation can be largely attributed to extensive insect damage in the United Kingdom and Ireland, following the mild winters in 1988-1989 and 1989-1990.