natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For eksempel nedsatte Frankrig i 1982 aldersgrænsen for ret til fuld pension fra 65 til 60 år for lønmodtagere de havde betalt pensionsbidrag tilstrækkelig længe, og omtrent samtidig blev der i Tyskland, Belgien og andre lande indført førtidspensionsordninger.
Thus, for example, in France the age for entitlement to full pension was reduced from 65 to 60 in 1982 for workers with a satisfactory contributions record, while in Germany, Belgium and other countries early retirement schemes were introduced around the same time.
Tendensen til at sænke pensionsalderen er fastholdt i Belgien og Luxembourg i 1990erne, hvor lønmodtagere i Belgien har fået mulighed for at gå på pension på et selv valgt tidspunkt mellem alderen fra 60 til 65 år, og hvor man i Luxembourg kan gå af når man er 57, forudsat at man har betalt pensionsbidrag i til strækkelig mange år.
The tendency to lower the pensionable age persist ed in Belgium and Luxembourg in the 1990s, with workers in the former being given the option of taking their pension at any age between 60 and 65 and in the latter being allowed to retire at 57, as long they had accumulated sufficient years of contributions. tions.
Politikken har siden 1980 også sigtet mod en forbedring af barselsdagpengene, ikke blot p.g.a. den demografiske udvikling, men også for at for bedre kvindernes stilling og gøre det lettere for dem at kombinere arbejde og familie.
Policy has also been directed at improving maternity benefits since 1980, not only out of a concern for demographic trends, but also to improve the position of women and make it easier for them to combine a working career with raising a family.
I mange medlemsstater er barselsdagpengeperioden blevet for længet (i Frankrig i 1980, Danmark i 1981 og 1984, Irland i 1981, Portugal i 1984, Spanien i 1989 og Holland i 1990). I Belgien blev der indført bar selsdagpenge for selvstændige kvinder i 1990.
In many Member States, the period of payment of maternity benefit has been extended (in France in 1980, Denmark in 1981 and 1984, Ireland in 1981, Portugal in 1984, Spain in 1989 and the Netherlands in 1990), while in Belgium maternity benefit was introduced for selfemployed women in 1990.
En ny udvikling i nogle lande har været indførelsen af forældreydelser eller 'børnepasningsydelser'.
A new development in some countries has been the introduction of parental or "education" benefits.
De fandtes allerede i begyndelsen af 1980erne i Tyskland, men blev ændret i 1985 til at gælde enten for faderen eller moderen, og ordningen er forbedret yderligere i 1989.1 Frankrig blev der i 1982 indført en 'allocation parentale d'education'' på har også ført til gennemførelse af et stort antal foranstaltninger for ældre.
These already existed at the begin ning of the 1980s in Germany, but to the implementation of a large number of measures affecting older people.
1980erne var præget af stigende be kymring for pensionssystemernes fremtid, hovedsagelig på grund af den fortsatte vækst i pensionistbefolkningen overalt i Fællesskabet.
The 1980s were characterised by increasing anxiety about the future of pension systems, largely because of the continuing growth in the number of pensioners in all parts of the Community.
Samtidig blev der i flere lande indført en delpensionsordning, hvorefter lønmodtagere kunne kombinere del tidsbeskæftigelse med en delpension, så man kunne lette presset på arbejdsmarkedet til en lavere udgift (samtidig med at der blev mulighed for en mere gradvis overgang fra
However, in Germany, the reform of pensions in 1989 means that the pensionable age will gradually increase from 60 to 65 in the case of men and in Italy, under the reforms of 1992, the same will occur over future years. Moreover, in Greece various forms of early retirement were abolished in 1990.
Kapitel 2-De senere års reformer i de sociale beskyttelsessystemer i Fællesskabet arbejde til pensionering).
Chapter 2 - Recent reforms in social protection systems in the Community tempts to contain health care costs are examined further in Chapter 7 below.
Delpension blev indført i Danmark i 1987, i Frankrig i 1988 og i Tyskland i 1989.
At the same time, a partial pension, allowing workers to combine parttime work with a partial benefit and so relieve pressure on the labour market at lower cost (as well as providing for a more gradual transition from work into retirement), was introduced in Denmark in 1987, in France in 1988 and in Germany in 1989.
de sydlige medlemstater. I Italien blev der gennemført en national sygesikringsordning for alle i 1978, og samme kurs blev fulgt af Grækenland i 1983, Spanien i 1986 og Portugal i pensionsberegningsgrundlaget (fra de bedste 20 års løn til gen nemsnittet over hele bidragsperioden) og indførelse af tilbud, der gør det lettere at vælge private frem for offentlige pensioner; ner;
the reduction in the earnings-related pension by 5% in the UK in 1986, coupled with a change in the earnings basis of calculation from the best 20 years to the average over the whole period of contributions and the introduction of concessions making it ea sier for people to opt for private instead of state pensions; the switch in 1985 in Spain from pensions being calculated on the basis of earnings over the last 5 years to earnings over the last 10 years, combined with the introduction of a minimum period of 15 years of contributions to qualify for a pension;
1989, og i Portugal blev en række foranstaltninger i 1992/93 taget ud af den offentlige ordning igen.
In Italy, a national health service available to everyone had been introduced in 1978 and the same course was followed by Greece in 1983, Spain in 1986 and Portugal by 1988.
Grækenland indførte egenbetaling for be handling og medicin mellem 1991 og 1993, og der blev endvidere åbnet for privatpraktiserende læger i de offentlige klinikker.
However, the increased cost resulting from this move has led to the introduction of extensive charges for patients in Italy, especially in 1989, while in Portugal, there was some reprivatisation of services in 1992/93 and in Greece, charges for treatment and drugs were introduced between 1991 and 1993 and private practices were allowed in NHS clinics.
forlængelsen i 1987 af den mindste optjeningsperiode til opnåelse af pensionsret fra 5 til 10 år i Luxembourg.
the lengthening of the minimum qualifying period for pension en titlement from 5 to 10 years in Luxembourg in 1987.
Selektivitet og mindstebe skyttelse e stigende udgifter til sundhedssektoren, som alle lande
Health Care he upward pressure on the costs of health care, which all countries
Regeringerne har ud over at skulle søge at begrænse udgifterne, også været mødt med et pres for at sikre ligebehandling af mænd og kvinder efter Ministerrådets Direktiv i de cember 1978.
While attempting to contain costs, governments have also faced pressure to equalise the treatment of men and women following the Directive of the Council of Ministers in De cember 1978.
Som helhed har de reageret ved at indskrænke en række rettigheder.
Their response has generally been to downgrade entitle ments.
I 1985 gav den tyske Rentenreform f.eks. alle efterlevende ægtefæller en pension på 60% af de res afdøde ægtefælles, og en pen sionsreform i Holland gav efterlevende ægtefæller ret til 50% af pensionen.
In 1985, for example, the German Rentenreform gave each surviving spouse a pension of 60% of that of their deceased partner, while in the Netherlands, following pension reform, each surviving spouse became entitled to receive 50% of the pension.
(I Holland er der nu frem sat forslag om at nedsætte udgifterne yderligere ved at erstatte den eksisterende pension med en ydelse til efter levende ægtefæller, hvor der kan godtgøres behov for det, bestående af 30% af mindstelønnen — 50% hvis den pågældende har børn — i de før ste 6 måneder og derefter 40% indtil 65 års alderen.
(In the Netherlands, there is now a proposal to reduce costs further by replacing the existing pension by a survivor's benefit where need can be established, made up of 30% of the minimum wage — 50% if there are children — for the first 6 months and then 40% up to 65.
Forslaget er revolutionerende ved at det ikke blot gælder for ægtefæller men også registrerede partnere af begge køn).
The proposal is revolutionary in that it applies not only to spouses but also registered cohabitants of either sex.) t times when finance is scarce and demand for assistance is
I Danmark ophævede man i 1987 fuldstændigt pensioner til efterlevende sammen med alle dertil knyttede rettigheder i det sociale system, og i Frankrig blev der i 1982 indført en uafhængig pension for enker, i stedet for overførsel af deres mænds pen sioner.
Survivors' benefits were abolished completely in Denmark in 1987 together with all derived rights in the social security system, while in 1982 in France a pension for widows in their own right was introduced in stead of their husband's pension being transferred to them.
Andre foranstaltninger til at nedbringe udgifterne omfatter: har noteret siden 1980, har i de fleste tilfælde ført til indskrænkninger i ret ten til behandling og indførelse eller forhøjelse af egenbetalingen.
have experienced since 1980, has led in most cases to restrictions on entitle ment to treatment and the introduction or extension of charges.
Eksempelvis indførte Tyskland en sundhedsreform i 1988/89 som pålagde patienterne en større betaling og for søg på at bremse udgifterne til medicin; Frankrig har indført en budgetgrænse for hospitalsbehandling samtidig med patientbetaling af et fast beløb for hver indlæggelsesdag; og Luxembourg indførte i 1983 beta ling for hospitalsbehandling.
Examples in clude the German health reforms of 1988/89 which imposed higher charges on patients, while attempting to contain the costs of drugs, and other measures, with similar aims, introduced in 1992; the imposition in France of a budget limit on hospital treatment coupled with a flatrate fee for patients for each day spent in hospital; and the effective charging for hospital treatment introduced in Luxembourg in 1983.
Disse og andre forsøg på at kontrollere ud gifterne til sundhedssystemet gen nemgås nærmere i Kapitel 7.
These and other at expanding, a natural tendency is for governments to turn towards more selective policies focused on those who are most in need of social protection.
- nedsættelse af de indkomst-afhængige pensioner med 5% i Det Forenede Kongerige i 1986 kombineret med en ændring af
While rates of social insurance benefit have been reduced and rules on entitlement have been tight ened, basic meanstested benefit schemes have been improved and ex tended to target priority groups.
Samtidig er sygesikringen i denne periode blevet forbedret og udvidet i
Other measures taken to contain costs include:
Kapitel 2-De senere års reformer i de sociale beskyttelsessystemer i Fællesskabet af særlige behov.
Chapter 2 - Recent reforms in social protection systems in the Community weakest groups has been a common aim of policy, as witnessed by the increase in minimum pensions in Greece in 1982.
I Holland blev ret ten til familieydelser for børn over 18 år ophævet i 1986 og erstattet af ud dannelsesstøtte og -lån, og i 1991 blev der indført en ordning der giver alle under 21 og alle under 26 der forlader uddannelsessystemet ret til et foreløbigt job til mindstelønnen.
As a result, there has been a general shift from insurancebased — and earningsrelated — benefits to meanstested payments because of deliberate policy action on the part of government as well as because of increased numbers of people in need falling outside the scope of the social insurance system.
Tilsvarende foranstaltninger for at lette integrationen af unge i samfundet og på arbejdsmarkedet er også truffet i en række andre lande.
This is most obvious in the case of the UK, where the importance of meanstested benefits has risen to higher levels than in other Member States.
for hjælp efterhånden falder uden for det sociale sikringssystem.
In addition, new programmes, di rected at special needs, have been developed in a number of countries.
Dette er mest tydeligt i Det Forenede Kongerige, hvor de trangsbestemte ydelser har fået større vægt end i andre med lemsstater.
In the Netherlands, for example, en titlement to family allowances for those over 18 was abolished in 1986 and replaced with study grants and loans, while in 1991, a scheme was introduced giving everyone under 21 and every school-leaver under 26 a right to a temporary job at the minimum wage.
Her er lavindkomstgruppernes ret til ydelser endvidere gradvist blevet indsnævret, og supplerende ydelser ved specielle be hov er erstattet at lån på grundlag af individuel vurdering fra den Sociale Fond, der kun har begrænsede til skudsmidler til rådighed.
Similar measures aimed at better integrating young people into society, and into the labour market, have also been taken in a number of other countries.
I Holland blev der i 1983 indført reformer med det tilsvarende formål at nedbringe de offentlige udgifter og tilpasse det sociale system til et stigende antal ældre og arbejdsløse.
In the Netherlands, reforms were introduced in 1983 with similar aims of reducing public expenditure and adapting the social security system to increased numbers of unemployed and elderly.
I Frankrig blev der om kring samme tid fremsat forslag til reformer i hvidbogen Livre blanc de la protection sociale fra Juni 1983, og i 1987 blev der på nationalt plan gennemført omfattende høringer om social sikring (les Etats Généraux de la sécurité sociale).
In France, reforms were proposed around the same time in the Livre blanc de la protection sociale of June 1983 and in 1987 an extensive process of national consultation took place on social security in the form of les Etats Généraux de la sécurité sociale in 1987.
I Irland blev der udgivet en rapport fra den nationale socialkommission i 1986.
In Ireland, the Commission on Social Welfare report was published in 1986.
En tilsvarende udvikling hen imod anvendelse af trangskriterier ses også i Italien, hvor husstandsindkomsten siden 1988 har været bestemmende for familieydelserne.
The elderly and the handicapped have also been targeted in a number of countries, a common aim being to reduce expenditure on institutional care.
Et fælles træk i disse planer er et udtalt ønske om at opretholde en so cial beskyttelse for alle, kombineret med forslag til en begrænsning af omfanget af ordningerne.
One response has been to keep these people so long as possible in their own home by developing specialised services and awarding them grants or tax concessions to employ people to assist them.
Alligevel er disse rapporter ikke generelt blevet efterfulgt afhandling. De sociale ud gifters andel af bruttonationalproduktet er gået ned i nogle få lande, men i de fleste er den steget siden 1980 (se Kapitel 3).
Examples are the "maintenance at home" programme in France and the Pflegegeld (caring benefit) in Germany, which enables someone caring for a seriously disabled person to receive a benefit in the same way as those un able to work.
Ældre og handicappede har også fået ændrede regler i nogle lande med det fælles formål at nedbringe udgifterne til institutionspleje.
A common feature of all these plans is a professed commitment to a universal system of social protection combined with proposals to restrict the provision of support.
En af løsninger ne har været at holde dem længst muligt i eget hjem ved at oprette specialiserede plejeordninger og ved at give tilskud eller skattenedsættelser, så de selv kan ansætte hjælpere.
Nevertheless, these reports have not generally been followed by action.
Eksempler er 'pleje i eget hjem' ordningen i Frankrig og Pflegegeld (plejeydelse) ordningen i Tyskland, hvor personer der passer en stærkt handicappet kan få en ydelse på samme måde som uarbejdsdygtige.
The share of social security in GDP has been reduced in few countries and in most it has risen since 1980 (see Chapter 3).
På den anden side har den økonomi ske lavkonjunktur i de fleste lande fået regeringerne til at forbedre ydelserne til de dårligst stillede, som er dem der er hårdest ramt.
On the other hand, in most countries economic recession has led governments to improve benefits for the least privileged who are affected most.
I Tyskland er ydelserne til enlige forældre og de ældre blevet sat op.
In Germany, for example, the rates of benefit for single-parent families and the elderly have been increased.
Sikringen af en minimumsindkomst for alle blev ind ført i Luxembourg i 1986 (en sikring som Belgien har haft helt fra 1974) og i Frankrig i 1988.1 Danmark blev den sociale bistand i 1987 omlagt fra ydelser efter anslået behov til et system baseret på den enkeltes ret, så ledes at hjælpen betales med et fast beløb og ikke længere efter individuel vurdering.
The right of everyone to a minimum level of income was introduced in Luxembourg in 1986 (following the example of Belgium in 1974) and in France in 1988.
Selv i de mindre udviklede dele af Fællesskabet har det været et fælles politisk mål at beskytte de svageste grupper, som det f.eks. kom til udtryk med forhøjelsen af mindstepensionerne i Grækenland i 1982.
In Den mark, public assistance was changed in 1987 from a discretionary scheme to one based on individual rights, with levels of payment being fixed in amount instead of being determined by individual assessment.
for stor debat, har der i praksis kun været få konkret gennemførte eksempler.
lthough the privatisation of so cial security has been much dis
I Belgien blev visse ydelser ved arbejdsulykke i 1988 overført fra den
Even in the less developed parts of the Community, protecting the
Desuden er der i en række lande ud arbejdet nye programmer til dækning
The few examples of privatisation of social security include, in the UK, the possibility of opting out of the state system of earningsrelated pensions and choosing a private pension scheme instead (an option which was introduced, in fact, by a Labour cussed, there have, in practice, been
Kapitel 2-De senere års reformer i de sociale beskyttelsessystemer i Fællesskabet eller indfører nye i et forsøg på at skaffe flere indtægter til finansiering af udgifterne.
Chapter 2 - Recent reforms in social protection systems in the Community some benefits have been improved (family allowances in Belgium, Italy and Ireland, for example, and minimum pensions in Greece, Belgium, Italy, Spain, Ireland and Germany).
I enkelte tilfælde, f.eks. med hensyn til pensionsalderen eller anvendelse af trangskriterier, har re geringerne skiftevis indført stram ninger og lempelser.
worked in the same direction in specific areas (such as increases in charges for health care and drugs and limitations on expenditure), others have worked in opposite directions (reductions and improvements in benefit rates, restricting and extend ing entitlement).
den kampagne for pensionsopsparing, som blev iværksat af den franske og belgiske regering i 1988 for at tilskynde folk til at tegne private pen sionsordninger ved at give skattefordele for godkendte ordninger. Dette eksempel blev fulgt af den Italienske regering i 1993.
In Belgium, certain benefits payable in the event of industrial accidents were transferred in 1988 from the public Fund for Industrial Accidents to private in surers.
offentlige Arbejdsulykkesfond til private forsikringsselskaber.
Although in every country there are tax advantages in respect of private insurance, these already existed long before 1980 and have not generally been extended since then.
I Italien er det fra 1993 blevet muligt for folk med højere indkomster at melde sig ud af den offentlige sygesikringsordning. Imidlertid er disse eksempler nogenlunde de eneste der kan nævnes. nes.
An exception to this, however, was the campaign for "pension saving" launched by the French and Belgian Governments in 1988 to encourage people to take out their own private pensions by offer ing tax concessions for approved plans.
Udvidelsen af de private pensions ordninger i de senere år er i nogen grad et resultat af forsøg på at dæmpe lønstigningerne enten ved lovgivning eller kollektive overenskomster.
The expansion of private insurance schemes over recent years is partly the result of attempts to control wage increases either by law or through collective agreements.
En af reaktionerne hos de arbejdsgivere, som ikke kan få lov til at betale deres ansatte den løn de ønsker, er at vælge indirekte aflønningsformer, som f.eks. bedre pensioner eller private sygeforsikringsordninger.
One response of employers who are not allowed to pay their workers the wages they wish is to choose indirect means of payment, such as increasing pensions or providing them with private health insurance.
Dog kan en sådan løsning også være et middel til at nedbringe arbejdsgivernes sociale bidrag og lønskatter.
Such a response can also be a means of reducing social contributions and taxes on wages.
Der er dog uden tvivl sket en tilnærmelse i de problemer der har skullet løses, dels fordi alle landene har måttet tage stilling til de sociale og finansielle problemer, som den lang somme vækst og højere arbejdsløs hed giver, dels på grund af en fælles demografisk udvikling og også på grund af nogenlunde det samme udgiftstryk.
Nevertheless, there has certainly been a convergence of the problems to be solved, partly because all countries have had to confront the social and financial problems posed by slow growth and higher unemployment, partly because of common demographic trends, and partly be cause of similar cost pressures.
Selvom problemerne kan variere i omfang, er der ingen med lemsstater der er gået fri, og det har medført det samme pres for omlægninger i den sociale beskyttelse over alt i Fællesskabet.
Although the scale of these problems may differ, they have affected all Member States in some degree and have imposed similar pressures for changes in social protection arrangements throughout the Community.
Dog er der i næsten alle medlemsstater indført reformer, der har bremset væksten i de offentlige udgifter til sygesikring eller arbejdsløshed, og som tidligere nævnt er dyrtidsreguleringen af ydelserne også reduceret i mange lande.
Nevertheless in almost every Member State, reforms have been introduced to reduce the growth of government spending on public health care or unemployment. In many countries too, as noted above, the indexation of benefits to the cost of living and wages has been weak ened.
Hvor man har fået ned bragt nogle af udgifterne — f.eks. ved at pålægge arbejdsgiverne at be tale for de ansattes langvarig sygdom som i Danmark og Holland, eller ved at nedsætte dagpengesatserne som i flere andre lande — er der ofte sket en udvidelse af de private forsikringsordninger. Dette kan på sin vis betragtes som en form for privatisering. ring.
Where such steps have been taken — for example, requiring employers to pay employees who are sick for a longer period, as in Den mark and the Netherlands, or reducing benefit rates as in many countries — they have tended to be followed by an expansion of private insurance schemes.
Større tilnærmelse?
Towards convergence?
er findes ingen klare tegn på at der er sket en tilnærmelse af
here is no clear evidence of con
Der findes imidlertid også eksempler på omlægninger, der går i modsat retning.
T vergence of social protection sys
den sociale beskyttelse inden for Fællesskabet siden 1980.
There are, however, examples of shifts in policy in the opposite direction.
En række ændringer er gået i samme retning på specifikke områder (som f.eks. den øgede egenbetaling for lægehjælp og medicin og begrænsningen af udgifterne), men andre er gået i hver sin retning (nedsættelser og forbedringer af ydelser, begrænsning og udvidelse af retten til ydelser).
In a number of countries, the scope of social security has been ex tended (to artists in Germany and Portugal, for example, and to other groups in Greece and Spain) and