natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om den ikke har kunnet hindre et betydeligt underskud på handelsbalancen, har den dog sikret et økonomisk og socialt klima, hvori virksomhederne har haft mulighed for påny at blive rentable og genvinde troen på fremtiden — en afgørende forudsætning for nye investeringer i så vel udstyr som forskning med det formål at sikre konkurrenceevnen til trods for de højere lønomkostninger.
Although a considerable textiles trade deficit has been created, the Community has built an environment favourable to the recovery of business confidence and profitability. This has encouraged investment in new equipment and in the research needed to re-establish competitiveness despite the relative burden of European wage bills.
Endvidere har den ved især at begrænse importen fra de mest avancerede udviklingslande bidraget til, at de mest fattige også fik adgang til det europæiske marked og kunne begynde at industrialisere.
More importantly, by placing stricter limits on imports from the most developed Third World countries, the Community has created room in its market for the poorest countries, thereby assisting their efforts to industrialize.
• Efter omfattende omlægninger og investeringer har den europæiske industri nu genvundet sin konkurrenceevne på visse områder.
• After considerable sacrifices, the European industry has just about recovered its competitiveness in certain sectors.
Den håber at kunne gøre det samme på andre områder ved at indføre ny teknologi, men det er svært at sige, hvor lang tid det vil tage, og denne gigantiske omstrukturering af en hel industri vil kunne forlise, hvis der kommer en ny importbølge.
In other areas, thanks to technical advances, it is on the way to competitiveness but it is by no means clear how long it will take to complete the process. This huge effort to restructure could be set at nothing if a renewed surge of imports were to be allowed.
Den vil i givet fald først og fremmest ramme de svageste virksomheder i den sidste del af produktionskæden, som anvender produkter fra de virksomheder, som netop har genvundet rentabiliteten.
The goods which would flood into the Community would cause most damage to the weakest sectors of the industry, those 'upstream' in the production chain which use the output of plants recently restored to profitability.
Resultatet kan blive et generelt fald i indtjeningen og investeringsmulighederne efterfulgt af virksomhedslukninger i et uoverskueligt antal begyndende i beklædningsindustrien.
The result could be the closure of an indefinite number of plants, notably in the clothing industry, and almost certainly a reduction in profit margins and, consequently, investment possibilities.
Overflytningen af tekstilindustrien til de mest avancerede udviklingslande vil på den måde blive accellereret.
The drift towards the 'emigration' of textile activity to the most advanced Third World countries would, without doubt, be accelerated.
• Det er svært at vurdere, hvad europæiske forbrugere vil vinde ved en sådan udvikling.
• The potential benefits to European consumers from such a switch in policy are difficult to evaluate.
For det første er det vanskeligt at vurdere virkningen på forbrugerpriserne eftersom produktionsprisen kun udgør en andel, som ofte er mindre end distributionsomkostningerne og for det andet må man tage de samfundsmæssige omkostninger ved en yderligere nedgang i den europæiske produktion i betragtning — herunder forøgelsen af arbejdsløsheden og de øgede vanskeligheder i visse regioner.
Its impact on shop prices is impossible to predict because these contain elements, such as distribution costs, which are often larger than production costs. The social cost of a renewed fall in European textiles production must also be taken into account, with all its consequences for employment and struggling regions.
• En række af vore handelspartnere forekommer endnu ikke at være parate til at acceptere også de problemer, der følger med fri handel.
At present their textile exports benefit not only from low wage costs but also, in some cases, from public subsidies and the practice of dumping.
Deres eksport har
It is ready to apply the Arrangement more flexibly.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
225 2058 — Windsor House, 9/15 Bedford Street. Belfast BT2 7EG - Tel. 40708
¿ML· Kontoret for De europæiske Fællesskabers ™ W officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
ISSN 0379-3133 gSfej Office for Official Publications ™ ™ of the European Communities L - 2985 Luxembourg
Her følger en fortegnelse over numre af Europa-noter, offentliggjort siden 1979.
Acatalogue of issues of European File published since 1979 appears inside.
Der er en dobbelt inddeling: Rækkefølgen i offentliggørelsen, de behandlede emner.
A dual classification system has been used: listing according to order of publica tion; listing according to subject dealt with.
Vi har fjernet de gamle numre, som har været genstand for en ajourføring.
We have not included issues which have been subsequently updated.
Derimod har vi bibeholdt et vist antal numre, som er udsolgt. Disse er mærket med en asterisk.
We have, however, retained a certain number of issues (marked with an asterisk) which are now out of stock.
1/79 Hvorfor et europæisk fællesskab? 12/79 Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen 15/79 EF-initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed 16/79 Energibesparelser og økonomisk vækst*
1/79 A European Community — Why?* 12/79 The removal of technical barriers to trade* 15/79 Community action in nuclear safety* 16/79 Economic growth and energy conservation*
1/80 De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne* 2/80 Nye energiformer for Fællesskabet* 3/80 Europa og de nye informationsteknologier* 4/80 EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet 6/80 Det europæiske Fællesskab og vandproblemet 8/80 Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede 10/80 Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald 11/80 I morgen — bio-samfundet 12/80 En fremtid for den europæiske vin* 16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa 17-18/80 Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland*
1/80 The European Community in the 1980s* 2/80 New energy sources for the Community* 3/80 Europe and the new information technology* 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses* 6/80 The European Community and water* 8/80 The European Community and the handicapped* 10/80 The European Community and waste recycling* 11/80 Tomorrow's bio-society* 12/80 A future for Europe"s wine* 16/80 Micro-electronics and employment* 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece*
1/81 Råvare-udfordringen 5/81 Et bedre europæisk transportnet 9/81 De generelle præferencer til fordel for den tredje verden 11/81 Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF 12/81 De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået? 14/81 Fællesskabet og nord-syd-dialogen ¡6/81 30. maj-mandatet og EF's fornyelse 17/81 Investering i energibesparelser 18/81 Europæiske patenter og varemærker 19/81 Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985
1/81 The raw materials challenge* 5/81 A better transport network for Europe 9/81 Generalized preferences for the Third World 11/81 The management and reduction of working time in the Community 12/81 Energy objectives for 1990 — where does the Community stand? 14/81 The Community and the North-South Dialogue 16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European Community 17/81 Investing to save energy 18/81 Towards the European patent and trade mark 19/81 The Fifth Economic Policy Programme 1981-85
3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 9/82 Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne 10/82 Den offentlige mening i Europa 11/82 Europas kamp mod fattigdom 12/82 JET-projektet og kernefusion 13/82 Fællesskabets socialpolitik 14/82 Fællesskabet og sulten i verden 15/82 Det europæiske forsknings- og udviklingsarbejde 18/82 Euronet DIANE: Et fælles marked for data 19/82 EF's middelhavspolitik
3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988* 9/82 The European Community and State aids to industry 10/82 Public opinion and Europe 11/82 Europe against poverty 12/82 The JET project and nuclear fusion 13/82 The social policy of the European Community 14/82 The European Community and world hunger* 15/82 The current state of European research and development 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market* 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean
1/83 Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter 4/83 Det europæiske Valutasystem (EMS) 6/83 Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats 7/83 Den sociale sikkerhed — et europæisk debatoplæg 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 10/83 EF's landbrugspolitik 11/83 EF's fælles fiskeripolitik 13/83 Det europæiske politiske Samarbejde (EPS) 19/83 Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel
1/83 Community demonstration programmes in energy saving and alternative energy sources 4/83 The European Monetary System* 6/83 The Community and small and medium-sized entecprises 7/83 Social security: a Europe-wide debate 9/83 The Europe—United States—Japan trade controversy 10/83 Europe's common agricultural policy 11/83 The common fisheries policy 13/83 European political cooperation 19/83 The external trade of the European Community
1/84 Nye rettigheder for europæiske borgere 2/84 Den europæiske Socialfond 3/84 EF og de unge 4/84 Samme muligheder for kvinder og mænd 5-6/84 Rigtigt eller forkert - om EF 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de nye teknologier 9/84 Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne 10/84 Harmonisering af skatter og afgifter i Fællesskabet 11/84 Europas industristrategi 12/84 Den europæiske energistrategi 13/84 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer 14/84 Det europæiske Fællesskab — og omverdenen 15/84 Europas regioner
1/84 New rights for the citizens of Europe 2/84 The European Social Fund 3/84 Young people in the European Community* 4/84 Equal opportunity for women 5-6/84 The European Community: some questions and answers 7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 9/84 Workers' rights in industry 10/84 Tax harmonization in the Community 11/84 An industrial strategy for Europe 12/84 A European energy strategy
16/84 Fremtidsperspektiver for europæisk bilindustri 17/84 EF's institutioner* 18/84 Det europæiske Fællesskabs budget 19/84 Fjernsynet og Europa
13/84 Recognition of diplomas and professional qualifications 14/84 The European Community in the world 15/84 The regions of Europe 16/84 The Community and the car industry 17/84 The institutions of the European Community* 18/84 The European Community budget 19/84 Towards a European television policy
9/85 Det europæiske Fællesskab og udviklingslandene 10/85 Fællesskabet og transportpolitikken 11/85 Fællesskabet og turismen 12/85 Fællesskabet og forbrugerne 13/85 Fællesskabet og gæstearbejderne 14/85 Det europæiske Fællesskab og kulturen 15/85 Den europæiske forskningspolitik 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 17-18/85 Et fællesskab på 12: Velkommen til Portugal og Spanien 19/85 Fællesskabet og tekstilindustri 20/85 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1985
1/85 European Community borrowing and lending 2/85 The European steel policy 3/85 The European Community and education 4/85 Company law in the European Community 5/85 The European Community and environmental protection 6/85 European competition policy 7/85 European regional policy 8/85 The European internal market 9/85 The European Community and the Third World 10/85 The Community and transport policy 11/85 Tourism and the European Community 12/85 The European Community and consumers 13/85 Migrants in the European Community 14/85 The European Community and culture 15/85 European research policy 16/85 The nuclear industries in the European Community 17-18/85 A Community of Twelve: welcome to Spain and Portugal 19/85 The European Community and the textile industry 20/85 European File: catalogue 1979-85
5-6/84 Rigtigt eller forkert — om EF 17/84 EF's institutioner* 18/84 Det europæiske Fællesskabs budget 1/85 Lån fra Det europæiske Fællesskab 1/84 Nye rettigheder for europæiske borgere
5-6/84 The European Community: some questions and answers 17/84 The institutions of the European Community* 18/84 The European Community budget 1/85 European Community borrowing and lending 1/84 New rights for the citizens of Europe 10/82 Public opinion and Europe 1/79 A European Community — Why?* 1/80 The European Community in the 1980s* 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece* 17-18/85 A Community of Twelve: welcome to Spain and Portugal
10/82 Den offentlige mening i Europa 1/79 Hvorfor et europæisk fællesskab.' 1/80 De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne* 17-18/80 Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland* 17-18/85 Et fællesskab på 12: Velkommen til Portugal og Spanien 16/81 30. maj-mandatet og EF's fornyelse 3/82 EF's fornyelse: El nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 20/85 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1985
16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European Community 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988* 20/85 European File: catalogue 1979-85
10/83 EF's landbrugspolitik 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 4/80 EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet 12/80 En fremtid for den europæiske vin* I 1/83 EF's fælles fiskeripolitik
10/83 Europe's common agricultural policy 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988* 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses* 12/80 A future for Europe's wine* 11/83 The common fisheries policy
12/84 Den europæiske energistrategi 12/81 De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået? 2/80 Nye energiformer for Fællesskabet* 16/79 Energibesparelser og økonomisk vækst* 17/81 Investering i energibesparelser 1/83 Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter 15/79 EF-initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 12/82 JET-projektet og kernefusion transport — Turisme
12/84 A European energy strategy 12/81 Energy objectives for 1990 — where does the Community stand? 2/80 New energy sources for the Community* 16/79 Economic growth and energy conservation* 17/81 Investing to save energy 1/83 Community demonstration programmes in energy saving and alternative energy sources 15/79 Community action in nuclear safety* 16/85 The nuclear industries in the European Community 12/82 The JET project and nuclear fusion
10/85 Fællesskabet og transportpolitikken 5/81 Et bedre europæisk transportnet 11/85 Fællesskabet og turismen
10/85 The Community and transport policy 5/81 A better transport network for Europe 1 1/85 Tourism and the European Community
11/84 Europas industristrategi 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 8/85 Det europæiske hjemmemarked 8/84 Europa og de nye teknologier 3/80 Europa og de nye informationsteknologier* 18/82 Euronet DIANE: Et fælles marked for data 16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa
11/84 An industrial strategy for Europe 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 8/85 The European internal market 8/84 The European Community and new technologies 3/80 Europe and the new information technology* 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market* 16/80 Micro-electronics and employment* 19/84 Towards a European television policy 11/80 Tomorrow's bio-society* 16/85 The nuclear industries in the European Community
19/84 Fjernsynet og Europa 1 1/80 I morgen — bio-samfundet 16/85 Kernekraftindustrien i Fællesskabet 2/85 EF's stålpolitik 16/84 Fremtidsperspektiver for europæisk bilindustri 19/85 Fællesskabet og tekstilindustri 1/81 Råvare-udfordringen 6/83 Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats 12/79 Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen 18/81 Europæiske patenter og varemærker 4/85 Aktieselskabslovgivning i Det europæiske Fællesskab
1/81 The raw materials challenge* 6/83 The Community and small and medium-sized enterprises 12/79 The removal of technical barriers to trade* 18/81 Towards the European patent and trade mark
6/85 EF's konkurrencepolitik 9/82 Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne
6/85 European competition policy 9/82 The European Community and State aids to industry
19/81 Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985 4/83 Det europæiske Valutasystem (EMS) 1/85 Lån fra Det europæiske Fællesskab 10/84 Harmonisering af skatter og afgifter i Fællesskabet
19/81 The Fifth Economic Policy Programme 1981-85 4/83 The European Monetary System* 1/85 European Community borrowing and lending 10/84 Tax harmonization in the Community
15/85 Den europæiske forskningspolitik 15/82 Det europæiske forsknings- og udviklingsarbejde 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de nye teknologier
15/85 European research policy 15/82 The current state of European research and development 7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 12/82 The JET project and nuclear fusion 11/80 Tomorrow's bio-society* 3/85 The European Community and education 13/84 Recognition of diplomas and professional qualifications 14/85 The European Community and culture 19/84 Towards a European television policy
12/82 JET-projektet og kernefusion 11/80 I morgen — bio-samfundet 3/85 Det europæiske Fællesskab og undervisning 13/84 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer 14/85 Det europæiske Fællesskab og kulturen 19/84 Fjernsynet og Europa
13/82 The social policy of the European Community 2/84 The European Social Fund 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 11/81 The management and reduction of working time in the Community
13/82 Fællesskabets socialpolitik 2/84 Den europæiske Socialfond 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 11/81 Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF 16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa 4/84 Samme muligheder for kvinder og mænd 3/84 EF og de unge 8/80 Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede 11/82 Europas kamp mod fattigdom 13/85 Fællesskabet og gæstearbejderne 13/84 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer 9/84 Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne 7/83 Den sociale sikkerhed — et europæisk debatoplæg
3/84 Young people in the European Community* 8/80 The European Community and the handicapped* 1 1/82 Europe against poverty 13/85 Migrants in the European Community 13/84 Recognition of diplomas and professional qualifications
15/84 Europas regioner 7/85 Den europæiske regionalpolitik 1/85 Lån fra Det europæiske Fællesskab 19/82 EF's middelhavspolitik
15/84 The regions of Europe 7/85 European regional policy 1/85 European Community borrowing and lending 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean
Miljö — Forbrugere
Environment — Consumer affairs
5/85 Det europæiske Fællesskab og miljøbeskyttelsen 10/80 Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald 6/80 Det europæiske Fællesskab og vandproblemet 12/85 Fællesskabet og forbrugerne
5/85 The European Community and environmental protection 10/80 The European Community and waste recycling* 6/80 The European Community and water* 12/85 The European Community and consumers
14/84 Det europæiske Fællesskab — og omverdenen 19/83 Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel 19/82 EF's middelhavspolitik 9/85 Det europæiske Fællesskab og udviklingslandene 9/81 De generelle præferencer til fordel for den tredje verden 1/81 Råvare-udfordringen 14/81 Fællesskabet og nord-syd-dialogen 14/82 Fællesskabet og sulten i verden 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 13/83 Det europæiske politiske Samarbejde (EPS)
14/84 The European Community in the world 19/83 The external trade of the European Community 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean 9/85 The European Community and the Third World 9/81 Generalized preferences for the Third World 1/81 The raw materials challenge* 14/81 The Community and the North-South Dialogue 14/82 The European Community and world hunger* 9/83 The Europe—United States—Japan trade controversy 13/83 European political cooperation
'} Der findes ligeledes kontorer I andre lande og bl.a. I alle EF-landene.
Office Tower, Suite 1110, 350 Sparks Street, Ottawa Ont. KIR 7S8 - Tel. (613)238 64 64
Kontorot for De europæiske Fællesskabers
2100 M Street, ISIW, Suite 707, Washington DC 20037 - USA - Tel.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet for information, kommunikation og kultur Rue de la Loi 200 — B-1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General for Information, Communication and Culture Rue de la Loi 200 - B-1049 Brussels
1986 udvides Det europæiske Fællesskab med Portugal og Spanien, og samme år iværksættes de integrerede middelhavsprogrammer — de såkaldte IMP-
he year 1986 sees the enlargement of the European Community to include
Fællesskabet har afsat 6,6 mia ECU (') over syv år til modernisering af erhvervslivet i Grækenland og visse regioner i Frankrig og Italien.
ECU ' over seven years to the modernization of the economy of Greece and certain Mediterranean regions of France and Italy.
Baggrunden for dette nye fællesskabsinitiativ er:
Behind this new initiative by the Community lies:
D Den erhvervsmæssige og beskæftigelsesmæssige situation i middelhavsregionerne.
Leaving aside a few areas of urban development in France and Italy, agriculture still plays a major role in the regional economy.
De ligger langt fra kontinentets økonomiske vækstcentre og hører til blandt Fællesskabets fattigste og ringest udviklede regioner.
It provides 22% of employment (30% in Greece) and 12% of gross, value­added (19% in Greece).
Men i middelhavsregionerne kæmper landbruget med en række alvorlige handicap samtidig med, at strukturerne — det være sig de administrative, de industrielle eller de servicemæssige — er for svage til at sætte gang i en industriel udvikling.
Administrative, industrial and service infrastructures are insufficient to encourage economic development.
Følgen er arbejdsløshedsprocenter, der gennemsnitligt ligger 30 pet. højere end i det øvrige Fællesskab, og et bruttonationalprodukt pr. indbygger, der kun giver en købekraft på to tredjedele (i Grækenland kun halvdelen) af, hvad man kender i Fællesskabets nordligere medlemslande.
The result is average unemployment 30% higher than in the centre and north of the Community and a gross domestic product per head which gives two­thirds of the purchasing power — in the case of Greece one half — enjoyed on average in the North.
Strukturreformer er derfor uomgængeligt nødvendige.
Structural reform is essential.
D Portugals og Spaniens indtræden i Fællesskabet (2). Mens denne udvidelse åbner nye markeder for virksomheder i det nordlige og det centrale Europa, betyder den for Grækenland og en række franske og italienske middelhavsområder først og fremmest øget konkurrence fra Portugal og Spanien — især på landbrugsområdet.
D The accession of Spain and Portugal.2 While enlargement will provide new markets for the Northern and Central regions of Europe, Greece and the Mediterranean parts of France and Italy will face increased competition from Spanish and Portuguese agricultural and other products.