natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Væksten i Fællesskabet på samme tids punkt kan have forstærket virkningen: En sta-rk efterspørgsel på markedel kan have laet EU's producenter til al levere til markederne i medlemsstaterne i stedet for til tredjelandes markeder.
(') Oil price falls in the late 1980s will have increased the intra-EC trade ratio by cutting the value of extra-EC imports. Community growth at the same time will have reinforced the effect: strong market demand will have led Community producers to supply Member State markets in preference to third country markets.
Afmatningen i begyndelsen al 1990'erne har nok haft den modsatte virkning.
Recession in the early 1990s will have had the opposite effect.
Direkte udenlandske investeringer er et andet middel til at integrere markederne nærmere.
Foreign direct investment is another way through which markets become more closely integrated.
I de sidste årtier, men især i 1980'erne, er de uden landske investeringsstrømme på verdensplan steget meget kraftigt, og Fællesskabet har tiltrukket en bemærkelsesværdig stor og stigende andel heraf— 44% mellem 1991 og 1993 mod lidt over 28% mellem 1982 og 1987.
In recent decades, but especially in the 1980s, for eign investment flows worldwide have expanded very rapidly, and the Community has attracted a remarkably high and increasing share of these — 44% between 1991 and 1993, up from just over 28% between 1982 and 1987.
De udenlandske investeringer i Fællesskabet voksede kraftigt mellem 1986 og 1991 (i gennemsnit voksede den nominelle tilstrømning med 41 % om året), hvorefter væksten aftog mellem 1992 og 1996 (hvor de gennem snitligt kun voksede med nominelt 7% om året).
Foreign investment activity inside the Community grew vigorously between 1986 and 1991 (on average, nominal inflows grew 41% annually) before slowing beUveen 1992 and 1996 (on average, growing just 7% an nually in nominal terms).
Tabel 7.2 viser, at Det Forenede Kongerige i perioden 1986 til 1991 var langt det vigtigste mål for udenlandske investorer og tegnede sig for 32% af alle udenlandske investeringer i Fællesskabet.
Table 7.2 shows that during the 1986 to 1991 period, the United Kingdom was by far the prime target for foreign investors, absorbing 32 % of all for eign investment received by the Community.
Dette skyldtes især, at landet havde held med at tiltrække investeringer fra lande uden for EU (45% af den samlede tilstrømning). Andre store modtagere af udenlandske investeringer i denne periode var Frankrig, Spanien, Benelux-landene og Tyskland.
Its record particularly reflected its success in attracting investment from non-Member States (receiving 45% of all such flows).
Siden 1992 har den udenlandske investeringstilstrømning til Fællesskabet dog været mere ligeligt fordelt.
Since 1992, however, foreign investment flows inside the Community have been more evenly distributed.
Det Forenede Kongerige har fortsat mod taget flest investeringer, men ikke længere en uforholdsmæssig stor andel (over 17% af den samlede tilstrømning mellem 1992 og 1996), efterfulgt af Nederlandene. Frankrig og Tyskland.
The United Kingdom has continued to receive most, but no longer a disproportionately large share (over 17% of total flows between 1992 and 1996), followed by the Netherlands, France and Germany.
For Det Forenede Kongeriges ved kommende afspejler resultaterne fald i landets andel af de udenlandske investeringer både i og uden for EU (til henholdsvis 15% og ca. 30%).
The United Kingdom's performance reflects falls in its share of both total intra-EC and extra-EC foreign investment (to 15% and about 30% respectively).
Udviklingen i lusions­ og overtagelsesaktiviteterne inden for Fællesskabet afspejler del udenlandske investeringsmønster.
Investment flows between Member States are becoming increasingly impor­tant, providing 65% of the Community's total foreign investment between 1992 and 1996 as against 57% between 1986 and 1991.
I 1996 var antallet af fusio­ner og virksomhedsovertagelser lavere end i 1995 og lå langt under rekord­året 1990, selv om de værdimæssigt er steget støt siden 1994. Næsten 70%
The United Kingdom, Benelux, Germany and France have enjoyed the largest shares of this throughout the 1986-96 period, but the Netherlands' share has signifi­cantly increased since 1992 whilst the United Kingdom's has decreased.
Den direkte udenlandske investeringstilstrømnings oprindelse
Origin of foreign direct investment inflows
1986­1991 Andel af tilstrømning fra:
1986-91 Share of flows originating from
1992­1996 Andel af tilstrømning fra:
1992-96 Share of flows originating from
Resten af verden (43 % af
The world
Resten af verden (35 % af
Rest of world (35 o/o
(65 °/o af den samlede den samlede den samlede den samlede den samlede den samlede tilstrømning) tilstrømning) tilstrømning) tilstrømning) tilstrømning) tilstrømning)
(100 o/o of total inflows) of total inflows) of total inflows) inflows)
(') Skøn.
(') Estimated.
af alle transaktioner inden for Fællesskabet er rent nationale med deltagelse af virksomheder fra den samme medlemsstat. Ca.
Nearly 70% of all operations inside the Community are purely domestic affairs, involving companies from the same Member State.
Den sidste types betydning vokser dog hurtigst.
However, the importance of the last type of operation is growing fastest.
Generelt ligger fusions- og overtagelsesaktiviteten i Danmark, Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige noget over de nationale økonomiers del af Fællesskabets BNP.
Generally, merger and acquisition activity by companies in Denmark, Ireland, the Netherlands, Finland, Sweden and the United Kingdom is well above the share of their national economies in Community GDP.
Alle disse fusioner og virksomhedsovertagelser ændrer fremstillingsindustriens struktur, idet de medfører, at den gennemsnitlige industrikoncentration bliver større på EU-plan (andelen af del samlede salg foretaget af de fire største fremstillingsvirksomheder inden for alle sektorer steg gennem snitlig med 2,3 procentpoint mellem 1987 og 1993), men noget mindre på nationall plan (i Frankrig, Det Forenede Kongerige og Belgien faldt den gennemsnitlige andel af salg foretaget af de fire største virksomheder i alle industrisektorer henholdsvis 0,1, 0,9 og 1,7 procentpoint mellem 1987 og 1993).
All this merger and acquisition activity is changing the structure of manufacturing, increasing average levels of Community-wide industrial concentration (on average, the share of total sales by the largest four manufacturing firms in all sectors rose 2.3 percentage points between 1987 and 1993), but causing some declines at the Member State level (in France, the United Kingdom and Belgium, the average sales shares of the four leading firms in all industries fell 0.1, 0.9 and 1.7 percentage points, respectively, between 1987 and 1993).
En forklaring herpå kunne være, at der bliver færre, men større virksomheder, som indtager større andele af det samlede EU-marked, men samtidig også har en større geografisk dækning, hvilket skærper konkurrencen på nationalt plan.
An explanation for this could be that while largescale operators are becoming fewer and bigger, taking greater shares of the total Community market, they also have wider geographical coverage, intensifying competition at the level of each Member State.
Markederne for tjenesteydelser har endnu ikke gennemgået en så gennemgribende udvikling, især ikke inden for sektorer, der fortsat er stærkt regulerede.
Services have not so far undergone such a transformation, especially in sectors which remain heavily regulated.
Desuden har dereguleringen af markederne for tjenesteydelser været langt bagefter dereguleringen af varemarkederne, så fusioner og virksomhedsovertagelser blandt leverandører af tjenesteydelser har først fået betydning for nylig.
Furthermore, deregulation of services has lagged behind deregulation of goods markets, so mergers and acquisitions among service operators have become important only in the most recent period.
Deres eventuelle ind virkning på servicesektoren er derfor først ved at begynde.
Any impact this may have on the services sector is therefore only just start ing.
Konsekvenserne af markedsintegrationen i EU
Consequences of the Community's market integration
For konkurrenceforholdene
On competition conditions
Oplysninger om virksomhedernes avancer tyder på, at markedsintegrationen har forstærket konkurrencen. De gennemsnitlige avancer blev anslået lil at være ca. 0,5 procentpoint lavere mellem 1987 og 1991, end de ville have været, hvis det indre marked ikke havde eksisteret, men virkningen var endnu større i sektorer, hvor der traditionelt har været større handels hindringer (f.eks. forbrugerelektronik eller motorkøretøjer).
Evidence on firms' profit margins indicates that market integration has intensified competition; average margins were estimated to be some 0.5 percentage points lower between 1987 and 1991 than they would have been in the absence of the single market, but the impact was even stronger in sectors where trade barriers had been traditionally most significant (e.g. consumer electronics or motor vehicles).
Konkurrencen har derfor bidraget til at begrænse prisinflationen overalt i EU, men har også fremmet forbrugerpriskonvergensen for både varer og tjenester på EU-plan (også her især i de mest deregulerede sektorer); prisvariationskoefficienten (inklusive afgifter) inden for forbrugsvarer mellem med lemsstaterne faldt fra 22,5% i 1985 til 19,6% i 1993.
Competition has therefore helped to restrain price inflation throughout the Community, but also stimulated Community-wide consumer price convergence for both goods and services (again especially in the most deregulated sectors); the coefficient of price variation (including taxes) in consumer goods between Member States dropped from 22.5% in 1985 to 19.6% in 1993.
Inden for tjenesteydelser faldt den fra 33,7% til 28,6%.
For services, the drop was from 33.7 to 28.6%.
Til gengæld steg prisvariationskoefficienten mellem medlemsstaterne kraftigt (fra 21,1% til 31,7%) inden for energisektoren, hvor dereguleringen knap nok er påbegyndt.
On the other hand, in the energy sector, where deregulation has hardly begun, the coefficient of price variation between Member States actually increased strongly (from 21.1 to 31.7%).
Generelt er konkurrencen dog blevet forøget, og dette har haft positive virkninger for BNP, investeringer og beskæftigelse i Fællesskabet.
Overall, however, competition has increased, with positive effects on Community GDP, investment and employment.
For Fællesskabels fina n si elle markeder rkeder
On the Community's financial markets
Virkningerne af afskaffelsen af valutakontrollen og andre restriktioner for kapitalstrømmene samt dereguleringen af finansmarkederne er ved at slå igennem.
Abolition of exchange controls and of other restrictions to capital flows, together with deregulation of financial markets, is starting to have effects.
Der er allerede sket en betydelig forøgelse af den grænseoverskridende opsparing og investeringsstrømmene.
Already there have been significant increases in crossborder saving and investment flows.
I 1993 svarede udstrømningen af udenlandske porteføljeinvesteringer til et (uvægtet) gennemsnit på 4,2% af BNP mod kun 1,8% af BNP i 1985.
In 1993, foreign portfolio investment outflows were equivalent to an (unweighted) average of 4.2% of GDP, compared with just 1.8% of GDP in 1985.
I samme periode steg til strømningen af udenlandske porteføljeinvesteringer fra et (uvægtet) gen nemsnit på 2,0% af BNP til 7,1%.
In the same period, foreign portfolio investment inflows increased from an (unweighted) average of 2.0% of GDP to 7.1 %.
Øgede strømme betyder voksende beholdninger af udenlandske aktiver.
Increased flows imply growing foreign asset stocks.
Gennemførelse af det indre marked
Implementation of the single market
Selv om markedsintegrationen mellem medlemsstaterne er blevet intensiveret, er det indre marked fortsat retligt ufuldstændigt.
Although market integration among Member States has intensified, the single market still remains legally incomplete.
Den 1. februar 1998 blev over 21,1 % af alle relevante bestemmelser stadig ikke anvendt i samt lige medlemsstater.
On 1 February 1998, 21.1 % of all relevant measures were still not applied in all Member States.
De områder, hvor der er gennemført færrest bestemmelser, er transport, offentlige aftaler samt intellektuel og industriel ejendomsret.
Nonimplementation is worst in the fields of transport, public procurement and intellectual and industrial property rights.
Finland, Det Forenede Kongerige og Sverige har gennemført flest bestemmelser (2,5% eller mindre af'lovgivningen er endnu ikke indarbejdet i national ret), mens Belgien, Østrig og Tyskland har gennemført færrest (over 7% er stadig ikke indarbejdet i national ret).
Finland, the United Kingdom and Sweden have the best transposition records (2.5% or less of legislation still to be transposed), Belgium, Austria and Germany the worst (over 7% still needing transposition).
For at forbedre situationen og udnytte markedsintegrationens muligheder fuldt ud, vedtog Kommissionen og medlemsstaterne i juni 1997 en handlingsplan for det indre marked.
To improve the situation and reap the full potential of market integration, the Commission and Member States agreed an action plan for the single market in June 1997.
Ud over lovgivningen er der dog også andre problemer, der forsinker markedsintegrationen (og derfor er områder, hvor Fællesskabet vil gribe ind).
Beyond legislation, however, other problems are also delaying market in tegration (and therefore are the target of Community action).
Det drejer sig bl.a. om tekniske handelshindringer (anslået til at ved røre omkring 63% af samhandelen inden for EU), skatteforvridninger (skadelig fiskal konkurrence mellem medlemsstaterne, dobbeltbeskatning, usammenhængende nationale momsordninger), og statsstøtte (der i perioden 1992-1994 udgjorde mellem 0,4% og'2,6% af'BNP i de forskellige medlemsstater).
These include technical trade barriers (estimated to cover around 63% of internal Community trade), tax distortions (harmful tax competition between Member States, double taxation, incoherent national VAT systems), and State aids (representing between 0.4 and 2.6% of GDP in the various Member States between 1992 and 1994).
Situationen for og udviklingen i betalingsbalancens løbende poster
Situation and development of balances of payments on current account
Dette krav afspejler behovet for at sikre, at der foreligger en holdbar situation med hensyn til de løbende poster i de medlemsstater, der skal deltage i ØMU'en.
This requirement reflects the need to ensure that a sustainable current account position exists in the Member States entering EMU.
liberaliseringen af kapitalbevægelserne har udvidet den private sektors adgang til internationale kredit- og opsparingsfaciliteter.
The liberalisation of capital movements has increased private sector access to international credit and saving opportunities.
Som følge heraf er den intertemporale optimering af den private sektors udgifter og opsparing blevet forbedret, med det resultat at betalingsbalancens løbende
In consequence, the intertemporal optimisation of private sector spending and saving has improved with the result that the current account balance reflects to a larger extent than previously the saving/investment behaviour of the private sector.
Underskud på de løbende poster er ikke tegn på makroøkonomisk uligevægt, så længe de er holdbare på kengere sigt.
so long as they are sustainable in the longer term.
1 his underskuddene på de løbende poster (samtidig med en stor udlandsgæld) opfattes som uholdbare, kan tilliden lil valutakursen dog blive undermineret.
However, if current account deficits (coinciding with high levels of external debt) are per ceived to be unsustainable, confidence in the exchange rate may be undermined.
Disse valutakursbetragtninger vil være minche relevante i forbindelse med den fælles valuta under ØMU'en, men betalingsbalancens løbende poster giver fortsat et vigtigt fingerpeg om, hvorvidt den nationale gældssituation er holdbar.
Such exchange rate considerations will be less relevant in the single currency environment of'EMU, but the current account balance remains a vital indicator of national debt sustainability.
En undersøgelse af betalingsbalancens løbende poster supplerer således traktatens kriterier, idet man herved opnår en bredere vurdering af medlemsstaternes evne til at holde deres samlede — offentlige og privale — gældssætning under kontrol. Følgende analyse belyser til en vis grad betalingsbalancens løbende poster i Fællesskabet som helhed og i medlemsstaterne.
In this sense, a review of' the current account balance supplements the Treaty criteria by providing a broader assessment of the Member States' capacity to sustain their overall — public and private sector — indebtedness.
Tabel 7.3 viser de senere års udvikling i betalingsbalancens løbende poster i Fællesskabet som helhed og i medlemsstaterne.
Table 7.3 presents the trends in the current account balance of the Community as a whole and of the Member States in recent years.
Fællesskabets overskud på de løbende poster er gradvis steget siden 1994 i modsætning til situationen sidst i 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne, hvor der blev konstateret betydelige underskud.
The cur rent account surplus of the Community has increased progressively since 1994; this contrasts with the situation of the late 1980s and early 1990s when significant deficits were recorded.
Fællesskabels eksterne økonomiske resultater er blevet støttet af en stærk US-dollar og væksten på de vigtigste eksportmarkeder.
The Community's external performance has benefited from a strong US dollar and growth in its main export markets.
I mellemtiden er væksten i importen blevet begrænset af en for holdsvis træg indenlandsk efterspørgsel, især i nogle af de større medlemsstater.
Meanwhile, import growth has been constrained by relatively sub dued domestic demand, particularly in some of the larger Member States.
Forbedringen i betalingsbalancens løbende poster er også el udslag af en øget national opsparing i intinge medlemsstater i takt med budgetkonsolideringen.
The improved current account balance is also the counterpart of higher national saving in many Member States as budgetary consolidation has pro ceeded.
I 1997 anslås Fællesskabets overskud på de løbende poster til 1,3% af BNP, og dette omfatter et betydeligt handelsoverskud (ca. 2% af'BNP), der til dels opvejes af underskud i faktorindkomsten og over førslerne.
In 1997, the Community current account surplus is estimated to have reached 1.3% of GDP, comprising a substantial trade surplus (about 2 % of GDP), partly offset by deficits in factor income and transfers.
Et overskud af denne størrelsesorden er usædvanligt og blev sidst registreret i 1986.
A surplus of this magnitude is unusual and was last recorded in 1986.
Som det kunne forventes, afspejler forbedringen i Fællesskabets eksterne stilling hovedsagelig en tilsvarende udvikling i de større medlemsstater, da underskuddet i Tvskland og Det Forenede Kongerige er blevet nedbragt mod et ligevægtspunkt, og overskuddene i Frankrig og Spanien er blevet forøget.
As might be expected, the improvement in the external position of the Community mainly reflects corresponding trends in the larger Member States as deficits in German)' and the United Kingdom have narrowed towards balance and surpluses in France and Spain have widened.
Udviklingen i de andre medlemsstaters løbende poster har været forskellig.
The cur rent account trends in the other Member States have been mixed.
I 1997 varierede betalingsbalancens løbende poster i medlemsstaterne fra mellem +6% til -3% af BNP.
In 1997, the current account balances of the Member States ranged from +6 to -3% of GDP.
En bemærkelsesværdig undtagelse er Luxembourg, hvor der blev konstateret el overskud på 15% af'BNP (hvilket ganske visi var.et fald fra 30% i midlen af 1980'erne).
A notable exception is Luxembourg, where a surplus of 15% of GDP (although declining from levels of 30% in the mid-1980s) was recorded.
Når man skal se på udviklingen i de løbende poster, kan medlemsstaterne opdeles i tre grupper.
In considering current account developments in the Member States, three groups can be distinguished.
— Den første gruppe består af Danmark, Tyskland, Spanien, Østrig og Det Forenede Kongerige, hvor der var mere eller mindre ligevægt på de løbende poster.
— The first group is Denmark, Germany, Spain, Austria, and the United Kingdom, where the current account was more or less in bal­ance.
Danmark er langt fremme i konjunkturforløbet, og der var næsten ligevægt på de løbende poster i 1997 mod et stort overskud i begyndelsen af 1990'erne.
Denmark is at an advanced stage of its economic cycle and the cur­rent account has moved from strong surplus in the early 1990s to near balance in 1997.
I betragtning af Danmarks forholdsvis store udlandsgæld forekommer det rimeligt, at der er balance på de løbende
Given Denmark's relatively high level of external indebtedness, a balanced current account would seem appropriate.
Betalingsbalancens løbende poster
Current account of the balance of payments
(nationalregnskabsdefinition, i % af BNP)
(national accounts definition, as percentage of CDP)
Et kraftigt forbrug i landets østlige del har reduceret eksporten til tredje lande.
High levels of consumption in the eastern part of the country have reduced export supply to third countries.
En forbedring af konkurrenceevnen skulle i de kommende år reducere den nuværende uligevægt på de løbende poster.
Improved competitiveness should reduce the current account imbalance in coming years.
Det er dog usandsynligt, at man vil opleve overskud af samme størrelsesorden som før genforeningen, da det økonomiske konjunkturopsving vil slå igen nem i den indenlandske efterspørgsel.
However, surpluses on the preunification scale are unlikely to emerge as the cyclical upswing in the economy feeds through to domestic demand.
Tyskland har stadig en positiv nettoaktivstilling over for udlandet.
Germany still enjoys a positive net external asset position.
I Spanien er betalingsbalancens løbende poster konstant blevet forbedret.
In Spain, the current account balance has been steadily improving.
En vedvarende gunstig pris udvikling og budgetkonsolidering har øget den økonomiske tillid, der sammen med de lave renter har haft tendens til at stimulere den inden landske efterspørgsel.
Sustained disinflation and budgetary consolidation have raised economic confidence which, together with low interest rates, has tended to stimulate domestic demand.
I Det Forenede Kongerige har de løbende poster ændret sig fra et betydeligt underskud siden midten af 1980'erne til lige vægt i 1997, til trods for at økonomien er langt fremme i konjunkturforløbet.
In the United Kingdom, the current account has moved from substantial deficit since the mid-1980s to balance in 1997, despite the advanced cyclical position of the economy.
Den betydelige appreciering af pundet siden udgangen af 1996 vil dog sandsynligvis forringe situationen med hensyn til de løbende poster i 1998.
However, the significant appreciation of the pound sterling since end-1996 is likely to lead to a deterioration in the current account position in 1998.
Østrigs underskud på de løbende poster skyldes hovedsagelig en kraftig forringelse af tjenestebalancen.
In Austria, the current account deficit is mainly the consequence of a sharp deterioration in the services balance.
— Den anden gruppe omfatter Belgien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Sverige og Finland, som i 1997 havde overskud på de løbende poster på over 2% af BNP.
— A second group, comprising Belgium, France, Ireland, Italy, the Netherlands, Sweden and Finland, has achieved current account surpluses of more than 2% of GDP in 1997.
I Belgien har den svage indenlandske efterspørgsel i forhold til den udenlandske efterspørgsel sandsynligvis forøget det i forvejen store overskud på de løbende poster, mens de relative efterspørgselsbetingelser også har understøttet det franske overskud.
In Belgium, the weakness of domestic demand relative to external demand is likely to have increased the already wide current surplus, while relative demand conditions will have also underpinned the French surplus.