natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den langsommere vækst og det efterfølgende fald i befolkningen i den arbejdsdygtige alder vil kunne lette det pres, der udøves af arbejdskraftudbuddet på arbejdskraftefterspørgslen, såfremt erhvervsfre­kvensen fortsætter uændret. På den anden side vil de demografiske tendenser i den samlede befolkning øge den socialbeskyttelsesbyrde, der ligger på den arbejdende befolkning.
The reduced rate of increase and subsequent fall in the population of working age could reduce the pres sure exerted by labour supply on labour demand if participation in the labour market remains at the present rate.
I bilag A præsenteres i alt fem scenarier.
Annex A presents five scenarios in total.
De tre, der her er tale om (Ung, Basislinje og Gammel) og yderligere to (Højt og Lavt).
The three scenarios in question (young, baseline and old] plus two more scenarios (high and low).
Demografisk afhængighed
Dependency relationships
Ses der alene på befolkningsudviklingen, kan den afhængighedsgrad, der vises i figur 2, give et godt billede af spændingen inden for den sociale beskyttelse som følge af de demografiske tendenser og konsekvenserne heraf for arbejdsmarkedet:
Within the limits of the demographic approach, the meas­urement of dependency illustrated in Figure 2 can give a good idea of the tension in the sphere of social protection arising from demographic trends, and its impact on the labour market:
Afhængighed i alt (Al) = [0- i 9 år+ 65 år og +] -i- [20-64 år] Ældres afhængighed (AÆj = [65 år og +] H- [20-64 år] Unges afhængighed (AU) = [0-Ì 9 år] + [20-64 år] AI=AÆ+AU
Dependency of young people (DY) = [0­19 years] ■*■ [20­64 years]
Den samlede afhængighed er i de seneste 20 år faldet af to grunde. For det første er baby-boom-generationerne blevet erhvervsaktive, for det andet er fertilitetsgraden faldet siden 1975.
Total dependency has fallen over the past 20 years for two reasons: first, baby­boom generations joined the active population; second, fertility rates have fallen since 1975.
Udviklingen i afhængighedsgraderne peger i retning af stigende sociale udgifter til fordel for ældre.
ratios suggests an in favour of older
Beslægtede spørgsmål:
Related issues
Den samlede afhængighed vil atter begynde at stige, først fordi tilgangen til gruppen af personer i den arbejdsdygtige alder bliver mindre, og senere, efter 2010, fordi baby-boom-generationerne bliver pensioneret.
Total dependency will start to increase again, initially because of smaller inflows of working age population and later, after 2010, because of the retirement of the baby­boom generations.
Væksten i antallet af ældre vil være hovedårsagen til stigninger i udgifterne til social beskyttelse.
The growth in elderly people will be the principal source of social protection expen­diture increase.
Ændringen i afhængighedsniveauerne og faldet i antallet af unge i forhold til antallet af ældre er faktorer, der vil påvirke omkostningerne ved og organiseringen af det sociale beskyttelsessystem.
The variation in levels of dependency and the dete­rioration of the ratio of young to older people are factors which will affect the costs and organisation of the social protection system.
Hvor stærk påvirkningen bliver vil også i høj grad af hænge af andre faktorer som f.eks. vækst, produktivitet og jobskabelse ').
The size of the impact will also largely depend on other factors such as growth, productivity and job creation (').
Selv om fertilitetstendenserne vender, som illustreret i minimumsaldringscenariet (scenario »c«), vil dette på længere sigt ikke være tilstrækkeligt til at forhindre den forholdsmæssige stigning i afhængighedsgraden på grund af den voksende andel af ældre.
Even if there ¡s a reversal of fertility trends, as envis­aged by the low ageing scenario (scenario 'c'), this will not be sufficient to prevent in the long term the rel­ative increase in the dependency ratio due to the increase in the proportion of older people.
Måling af den demografiske afhængighed — EUR' 15
Measure of demographic dependency — EUR 15
Afhængighedsgrad i alt (%)
Total dependency rate (%)
Forholdet mellem unge og ældre
Ratio of young people to elderly people
Scenarier: a = fortsættelse af nuværende trend, b = maksimumsaldring, c = minimumsaldring.
Scenarios: a = continuation of present trend; b = maximum ageing; c = minimum ageing.
Kilde: Eurostat, demografiske fremskrivninger, 1996.
Source: Eurostat, Demographic projections, 1 996.
) Jf. »Visse økonomiske implikationer af de demografiske tendenser frem til 2020«, Europæisk Økonomi, 56 (1994).
See 'Some economic implications of demographic trends up to 2020', European Economy, No 56 (1994).
Befolkningsudvikling og ændringer i den erhvervsaktive befolkning
Demography and changes in the active population
En nærmere analyse gør det muligt at anslå, hvorledes alderspyramideforskydningerne påvirker den erhvervsak­tive befolkning.
A closer analysis allows us to estimate the impact of changes to the age pyramid on the active population.
Hvorledes har ændringerne i størrelsen af hver enkelt aldersgruppe påvirket væksten i den erhvervs­aktive befolkning i tidligere tider, og hvorledes vil de påvirke væksten i fremtiden?
How have changes in the size of each age group influ­enced the growth of the active population in the past and how will they influence it in the future?
Resultaterne fremgår af figur 3.
The results are set out in Figure 3.
»adfærdsfaktoren«, nemlig det forhold, at erhvervsfre­kvensen pr. aldersgruppe og køn ændres med tiden (dvs. forskellen mellem den »reelle« erhvervsaktive befolkning og den, der opnås med uændrede erhvervsfrekvenser).
the 'behavioural' factor, namely the fact that levels of activity per age and sex change in time (thus the difference between the 'real' active population and the one obtained while keeping the activity rates constant).
I denne analyse søger vi på grundlag af visse hypoteser at finde frem til, hvilke faktorer der fører til en ændring i den erhvervsaktive befolknings størrelse for hver af de tre årti­er (se modellen i bilag Β og forklaringen om datakilder).
On the basis of certain hypotheses, this analysis seeks to determine the factors leading to a change in the size of the working population for each of the three decades (see model in Annex Β and explanation on data sources).
Den demografiske faktors og den adfærdsmæssige faktors respektive roller i forbindelse med ændringerne i den erhvervsaktive befolknings størrelse — EUR 12 og EUR 15
Respective roles of the demographic factor and behavioural factor in producing changes in the size of the active population — EUR 12 and EUR 15
Erhvervsfr. stigning + 1 250 000
Increased particip. + 1 250 000 σ i o
Faldende erhvervsfr. ­ 200 000
Reduced particip ­ 200 000
Kilder: Eurostat, demografiske fremskrivninger, 1996.
Eurostat, Demographic projections, 1996.
Basislinjescenario, Eurostat, undersøgelse af arbejdsstyrken (EUR 12 1985­1995, EUR 15 efter 1995), Eurostat, frem­skrivninger af erhvervsfrekvenser.
Baseline scenario; Eurostat, Labour force survey (EUR 12 1985­95, EUR 15 after 1995); Eurostat, projections of activity levels.
En analyse af tidligere data fører til følgende konklusioner: ner:
An analysis of past data allows for the following conclusions: sions:
• Befolkningsudviklingen har i de seneste 10 år lagt et yderligere pres på arbejdsmarkedet på grund af en kraftig stigning i arbejdskraftudbuddet.
• Demographic change has placed additional pres sure on the labour market over the past 7 0 years because of a sharp increase in the labour supply.
Sammen med stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens var resultatet en stigning i den erhvervsaktive befolkning.
Together with the growth in female participation the result was an increase in the active population. tion.
I EU 12') voksede den erhvervsaktive befolkning med 9,4 millioner personer mellem 1985 og 1995, dvs. 7 %.
In the Europe of Twelve ('), 9.4 million people joined the active population between 1985 and 1995, a 7 % growth rate.
I samme periode ville befolkningsudviklingen have fremkaldt en stigning på 9,6 millioner, såfremt den havde været den eneste faktor, dvs. 200 000 mere end den registrerede tilgang. Dette tal viser, hvor kraftigt erhvervsfrekvensen er faldet.
During this same period, demographic change would have generated an increase of 9.6 million if it had been the sole factor, thus 200 000 more than actually recorded.
• 5e/v om erhvervsfrekvensen stiger, vil spændingerne på arbejdsmarkedet snart aftage på grund af det demografisk betingede fald.
• Even if participation in the labour market in creases, we will soon see a reduction in tensions in the labour market due to the demographic fall.
• Ændringer i erhvervsfrekvenserne vil spille en større rolle i forbindelse med arbejdsstyrkens frem tidige vækst.
• Changes in the levels of participation will play a greater role in the future growth of the labour force.
Ligeledes mellem 1 985 og 1995 voksede antallet af arbejdspladser med kun 8,5 millioner Da antallet af erhvervsaktive voksne voksede mere end antallet af arbejdspladser, repræsenterer forskellen den absolutte stigning i arbejdsløsheden, dvs. at der i 1995 var 900 000 flere arbejdsløse end i 1 9852).
• Economic performance, productivity growth and future migratory trends will also play a potentially important role.
Den samme fremgangsmåde er anvendt til at opstille frem tidige scenarier.
As the number of active adults increased more than the number of ¡obs, the difference represents the absolute increase in unemployment, that is 900 000 more unemployed in 1995 than in 1985 (2).
Bortset fra indvirkningen på beskæftigelsen.
The same approach has been adopted for the development of future scenarios.
Arbejdsløsheden forventes følgende udvikling med hensyn til den erhvervsaktive befolkning:
Apart from the impact on employment and unemployment, the following trends in active population are likely:
De fremtidige tendenser i den erhvervsaktive befolkning bliver et afgørende parameter for beslutningstagerne.
Future trends of active population become a critical parameter for policy-making.
De to mål, at mindske arbejdsløsheden og sørge for økonomisk afbalancerede sociale beskyttelsessystemer kræver en ramme, som stimulerer og øger erhvervsfrekvensen blandt de potentielle arbejdstagere (navnlig kvinder og personer over 55, der stadig er i den arbejdsdygtige alder) og en ind sats for at stimulere den arbejdskraftintensive vækst.
The double objective to reduce unemployment and provide financially balanced social protection systems would require a framework which stimulates and expands the participation of potential labour supply (mainly women and the working age population over 55) coupled with an effort to stimulate employment-rich growth.
Den erhvervsaktive befolkning kan forventes at vokse med ca. 6,9 millioner inden år 2005, dvs. en lavere vækstrate end i den forudgående periode. Befolkningsudviklingen vil bidrage mindre til denne stig ning, hvoraf 50 % vil kunne tilskrives øgede erhvervsfrekvenser. frekvenser.
We can expect to see the active population increase by about 6.9 million by the year 2005, representing a lower rate of growth than during the preceding period.
I de følgende 10 år — 2005 til 2015 — kan den erhvervsaktive befolkning tænkes at falde med så meget som 2,15 millioner personer.
Over the following 10 years — 2005 to 2015 — the active population could fall by as much as 2.15 million.
Et forventet demografisk betinget fald på 3,4 millioner personer vil blive delvis opvejet af, at 1,25 millioner flere vil komme i arbejde.
An expected demographic fall of 3.4 million people will be partly offset by an extra 1.25 million people participating in the labour market.
I de seneste ti år har indvandringen i nogen grad bidraget til væksten i gruppen af personer i den arbejdsdygtige alder og til den langsommere aldring i samme gruppe.
In the past decade they have contributed to some extent to increasing the size and reducing the pace of ageing of the working age population.
Data vedrørende den erhvervsaktive befolkning i EURI 5 foreligger kun for tiden efter 1995.
Data on the active population of EUR 15 are only available from 1995.
Mellem 1985 og 1995, hvor arbejdsløsheden toppede, voksede det samlede antal arbejdsløse fra ca. 15 millioner til 16,8 millioner, hvoraf 900 000 findes i de nye »Länder«, som ikke er med i denne simulering. Se Eurostat-scenarier i bilag A.
Between 1985 and 1995, peak years for unemployment, the total number of unemployed people grew from around 15 million to 16.8 million, whereby about 900 000 are to be attributed to the new Länder which in this simulation are not taken into account. See Eurostat scenarios in Annex A.
I ovenstående gennemgang synes tendenserne for befolkningen i den arbejdsdygtige alder og den erhvervsaktive befolkning at være nøje forbundet.
In the above, trends in the population of working age and the active population were seen to be closely linked.
Men hvad er situationen inden for denne gruppe?
But what is the situation within this population?
Befolkningen i den arbejdsdygtige alder vil i de kommende 20 år blive præget af meget forskelligartede stigninger inden for de forskellige aldersgrupper, således at den balance, der er opnået i de seneste 20 år, bliver brudt.
Within the population of working age, the distinctive feature of the next 20 years will be a very unequal growth between the different age groups, breaking the balance of the past 20 years.
Det stigende antal ældre arbejdstagere vil kræve en ny holdning til alt, der vedrører forbindelserne mellem alder, arbejdsmarked og arbejdstilrettelæggelse.
The increased numbers of older workers will call for a new approach to all matters relating to the links between age, labour market and work organisation.
Arbejdsvilkår, produktivitet og livslang læring vil få afgørende betydning.
Working conditions, productivity and lifelong learning will all be crucial issues.
De seneste 20 år har været kendetegnet ved babyboom-generationernes indtræden i gruppen af personer i den arbejdsdygtige alder. Dette har medført en større stigning i alle aldersgrupper, navnlig den mellemliggende gruppe af 30-49-årige.
A distinctive feature of the past 20 years has been the entry of all the baby-boom generations to the population of working age.
I de næste 20 år vil vi derimod opleve en meget skæv fordeling i bidragene fra de forskellige aldersgrupper.
In contrast to this, the next 20 years will see consider able imbalances in the contribution of the various age groups.
Gruppen af 20-29-årige, som er nytilkomne på arbejdsmarkedet, vil falde med 1 1 millioner. Størrelsen af den mellemliggende gruppe vil forblive uændret, og den ældste gruppe (50-64-årige) vil stige med 16,5 millioner, dvs. mere end 25 %.
The 20-29 age group, a group which replenishes the population of working age, will fall by 1 1 million, the intermediate group will remain at its present size, and the oldest group (50-64 years) will increase by 16.5 million, which is over 25 %.
Stigning i visse aldersgrupper mellem 1975-1995 og 1995-2015 — EUR 15
Increase in certain age groups between 1975-95 and 1995-2015 — EUR 15
Kilde: Eurostat, iagttagelser indtil 1995, derefter fremskrivninger. Basislinjescenario.
Source: Eurostat, observations until 1995, projections after that date. Baseline scenario.
Gennemsnitsalderen ændrede sig så at sige ikke i årene 1975­1995, hvor den var på godt 40 år.
this average age scarcely changed during the years 1 975-95, when it remained just over 40 years;
Aldringen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder
Ageing of the population of working age
En yderligere analyse er nødvendig, da aldringsindikato­rerne viser, at kurven knækker to steder.
A further analysis is needed as the ageing indicators high­light two rupture points.
1995, det første »knæk«
since 1995 it has been a marked tendency for the average age to increase, as a comparison of the curves' gradient for the two periods clearly illustrates;
• Efter at have været stabil i de seneste 20 år vil gennem­snitsalderen inden år 2015 være steget med 2,5 år i gennemsnit, hvilket er meget.
1995, first rupture point after having remained stable for the past 20 years, the average age will increase by 2.5 years on aver­age by the year 2015, a considerable increase.
Størrelsen af det forventede fald i antallet af personer mel­lem 20 og 29 år kombineret med stigningen i gruppen af 50­64­årige vil resultere i en markant aldring af den dis­ponible arbejdskraft.
The size of the expected fall in the number of people aged between 20 and 29 coupled with the increase in those aged between 50 and 64 will result in a marked ageing of the available pool of labour.
Ændringen i gennemsnitsalderen for befolkningen mellem 20 og 64 år, se figur 5, peger i denne retning.
Starting in 1995, and continuing beyond 2015, the average age of the working age population will show a considerable and constant increase.
Fra 1995 til 2015 og derefter vil gennemsnitsalde­ren for befolkningen i den arbejdsdygtige alder stige kraftigt og uafbrudt.
The change in the average age of the population aged between 20 and 64, as illustrated in Figure 5, is an initial indication of this changing trend.
Ændringer i gennemsnitsalderen for befolkningen i den arbejdsdygtige alder (20-64 år) — EUR 15
Change in the average age of the population of working age (20-64 years) — EUR 15
2010, det andet »knæk«
2010, second rupture point
• Fra år 2010 vil de ældre arbejdstagere tegne sig for en større del af befolkningen i den arbejdsdyg­tige alder end de yngre arbejdstagere, hvis andel efterhånden bliver mindre.
• From the year 2010 onwards, older workers will account for a greater share of the population of working age than younger workers whose share will progressively decrease.
Det andet punkt vedrører forholdet mellem dem, der for­ventes at blive erhvervsaktive for første gang, dvs. alders­gruppen 20­29 år, og dem, der står for at forlade de erhvervsaktives rækker, dvs. de 55­64­årige. Figur ó viser følgende:
The second point relates to the relative share of those expected to join the active population for the first time, i.e. the 20-29 age group, compared with those who are close to leaving it, i.e. the 55-64 age group.
• Den mellemliggende gruppe (30­54 år) vil først vokse, derefter stabilisere sig og senere begynde at blive mindre på grund af den kædereaktion, som disse ændringer fremkalder.
• The intermediate group (30-54 years) will first increase, then stabilise and later begin to fall due to the knock-on effect of these changes.
De 20­29­åriges andel er faldet uafbrudt siden begyn­delsen af 1990'erne, mens den ældste gruppes andel vil begynde at vokse omkring år 2000.
• the share of the 20-29 age group has been constantly falling since the early 1990s, while around the year 2000 the share of the oldest group will start to rise;
I 2010 vil de to grupper være lige store, idet de hver udgør en femtedel af befolkningen i den arbejdsdygti­ge alder.
• in 2010 the two groups will be level pegging, each representing one fifth of the population of working age;
• Virksomhederne vil komme til at opleve en ny aldersfordeling i arbejdsstyrken.
• Companies will be progressively faced with a new age pyramid in the labour force.
Dette betyder, at den aktive beskæftigelsespolitik vil stå over for nye udfordringer i bestræbelserne på at maksime­re værdien af de menneskelige ressourcer.
This will mean that active employment policies will face new challenges in their eñort to maximise the value of human resources.
Efter 2010 vil den ældste gruppe af erhvervsaktive tegne sig for en stadig større del af den erhvervsaktive befolkning i forhold til gruppen af 20­29­årige.
after this date, the oldest group in the active population will account for a progressively larger share of the active population than the 20-29 age group.
Samti­dig vil befolkningen i den arbejdsdygtige alder som helhed begynde at blive mindre.
At the same time, the population of working age as a whole will start to fall.
• Den yngste og den ældste gruppe af arbejdstage­res procentvise andel af den samlede befolkning i den arbejdsdygtige alder vil ændre sig ligesom andelen af 30­54­årige, som følgelig vil stå over for lignende problemer.
* The relative share of the youngest and oldest groups of workers as part of the total population of working age will change, as will the relative share within the 30-54 age group which will consequently face similar problems.
De 20-29-åriges og de 55-64-åriges respektive andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder (20-64 år) — EUR 15
Respective shares of the 20-29 and 55-64 age groups in the working age population (20-64 years) — EUR 15
Befolkningsudviklingens indvirkning på udskiftningen i befolkningen i den arbejdsdygtige alder
Demographic impact on the renewal of the population of working age
Tidligere har udskiftningen i befolkningen i den arbejds­dygtige alder, hvor de ældre generationer afløses af de yngre, tjent følgende formål:
In the past, the renewal of the population of working age, i.e. the ability to replace generations leaving the labour market by those coming in to join it, has served to:
• at forsyne sektorerne med den højeste vækst
• Progressively, there will be less scope to adjust the labour market by means of the flows of entries and departures.
• at bidrage til systemets produktivitet, idet unge har et lavere omkostnings­/produktivitetsforhold
• contribute to the system's productivity by virtue of the fact that young people have a lower cost/productivity ratio;
• Befolkningsudviklingen vil føre til flere afgange og færre tilgange, for så vidt angår befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
• Demographic change will produce negative renewal balances for the population of working age.
Mulighederne for at opnå en fornyelse af kvalifikationerne alene gen­nem tilgangen af unge vil blive begrænsede.
The possibilities of skill renewal due solely to the entry of young people will be limited.
at bringe nye kvalifikationer og fleksibilitet ind i alle sektorer.
• make a contribution of new skills and flexibility in all sectors.
Aktiveringen af den disponible arbejdskraftreserve må ledsages af foranstaltninger, der sikrer en bedre generel uddannelse af arbejdsstyrken og en større motivering og sikkerhed, og som samtidig indfører større fleksibilitet.
Measures to activate the available reserves in th labour supply will have to be accompanied by meas­ures to ensure better overall training of the labour force motivation and safety, while simultaneously introducing greater flexibility.
For at illustrere denne fornyelse er der to yderligere indi­katorer, der har interesse. Den første viser balancen mel­lem tilgang og afgang (figur 7 a).
It is interesting to illustrate this renewal by means of two additional indicators.
Dette giver et godt bille­de af ændringen i størrelsen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder. Den anden, mere kvalitative indika­tor viser, hvor mange tilgange der er pr. 100 afgange (figur 7 b); denne indikator viser udskiftningsgraden.
This gives us a good idea of the change in the size of the pop­ulation of working age.
7 a: Befolkning i den arbejdsdygtige alder — forskel mellem tilgang og afgang — EUR 15
7b — Numbers joining the population of working age for every 100 leaving — EUR 15
Den demografiske effekt og aktivitets- forskellene mellem mænd og kvinder
Demographic effect and difference in activity between men and women
Sondringen mellem adfærdsmæssig effekt og demografisk effekt viser den ændring af arbejdskraftreservernes størrelse, som den demografiske effekt har medført.
• The separation between the behavioural effect and demographic effect reveals the change in the size of reserves in the labour supply produced by demographic effects.
Navnlig blandt unge vil det ikke længere være muligt at udligne det demografisk betingede fald gennem en højere erhvervsfrekvens.
• Among young people, in particular, it will cease to be possible to offset the demographic fall by increased participation.
Er det muligt nærmere at fastslå, hvorledes befolkningsudviklingen vil påvirke den erhvervsaktive befolkning?
Is it possible to determine in more detail how demographic change is going to affect the active population?