natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De har så en vis frist til at undersøge, om nogen af deres kunder er interesseret, og i givet fald meddele det på BC­nettet.
Such advisers then have a limited time in which to consult their portfolio and reply to the BC­Net system.
BC­nettet sikrer hurtig information, etablerer kontakt mellem de rådgivende organer og skaber mulighed for:
By rapidly circulating information and by its usefulness for linking up business advisers, the BC­Net system:
Π At øge de mindre virksomheders deltagelse i Fællesskabets forsknings­ og udviklingsprogrammer.
D Ensures a fuller participation of SMEs in Community research and development programmes.
D At etablere samarbejde mellem virksomheder — specielt i forbindelse med omstrukturering og regional udvikling.
D Facilitates cooperative activities among firms, particularly in connection with regional adaptation and development activities.
□ At udvide det industrielle samarbejde til lande uden for EF.
□ Extends industrial cooperation to third countries.
Π At bidrage til, at forsøg med virksomhedssamarbejde får succes.
□ Contributes to the success of pilot actions aimed at testing systems of cooperation between firms.
G At indkredse karakteren og omfanget af de problemer, som samarbejde mellem virksomheder i forskellige lande rejser.
□ Determines at first­hand the nature and the importance of obstacles to cooperation among firms in different member countries.
Mindre virksomheders lånemuligheder
Various financial instruments available to SMEs
Siden århundredets begyndelse har de mindre virksomheders andel af de samlede investeringer været stadig stigende.
In the area of finance, the share made available to SMEs has continued to increase since 1980.
Π Fællesskabslån.
□ Community loans.
Størstedelen af globallånene fra Den Europæiske Investerings­bank (EIB), der videreudlånes af lokale pengeinstitutter, går til de mindre virksomheder.
The European Investment Bank (EIB) reserves the major share of its global loans for SMEs. They are provided through the intermediary of financial institutions.
I 1986 fik de i alt lån på 595 mio ECU (mod 54 mio i 1977).
This compares with 54 million ECU in 1977.
Fællesskabet yder imidlertid andre globallån end Investeringsbankens: De mindre virksomheder får en betydelig del af EKSF­lånene til omstilling af kul­ og stålområder, og de har siden 1982 kunnet få NIC­lån (af Fællesskabernes nye låneinstrument).
The Community also allocates other types of global loans: European Coal and Steel Community (ECSC) loans which aim to redevelop the coal and steel regions and which significantly help SMEs; New Community Financial Instru­ment (NCI) loans for which SMEs can apply since 1982.
Omfanget af Fællesskabets lån til de mindre virksomheder fordobledes fra 1982 til 1984 og udgør nu ca. en fjerdedel af de samlede udlån.
amounting to 750 million ECU, would be exclusively allocated to SMEs, with priority for small firms.
Denne udvikling skyldes, at bidraget til finansiering er en hjørnesten i Fællesskabets politik for de mindre virksomheder.
In addition, the EIB is to make available an equivalent amount for SMEs, under the same conditions.
For første gang kan der ydes lån til mere uhåndgribelige ting som patentering, licenser, know how og forskningsomkost­ninger, og til at lette kapitaltilførsel.
For the first time, loans can be given in respect of certain types of intangible assets, such as patents, licences know­how, research and development costs — and to facilitate capital contri­butions.
□ Tilskud.
Π Grants.
Siden Den Europæiske Regionaludviklingsfond blev oprettet i 1975, har den støttet en lang række investeringer på mindre end 10 mio ECU.
Since its establishment in 1975, the European Regional Development Fund (ERDF) has supported numerous projects of less than 10 million ECU.
Handlingsprogrammet har som målsætning at udnytte de lokale udviklingsmulig­heder navnlig i de mindre virksomheder.
The action programme envisages an increasing orientation of the Fund towards recognition for 'internally generated development' in the regions involved, and in particular towards SMEs.
Der er især tale om at støtte og styrke rådgivnings­ og støtteorganer for lokale firmaer eller om at sikre adgang til risikovillig kapital.
This especially involves helping the establishment or strengthening of services which assist local businesses or which facilitate their access to risk capital.
Også inden for De Integrerede Middelhavsprogrammer, som startedes i 1986, lægges der vægt på de mindre virksomheders erhvervsøkono­miske betydning.
In addition, since 1986, the integrated Mediterranean programmes (IMP) take account of the economic role played by small and medium­sized enterprises.
□ Adgang til kapitalmarkedet.
D Access to capital markets.
Handlingsprogrammet tilsigter fremskaffelse af risikovillig kapital og etablering af sekundære børser for de mindre. Kommissi­onen har sammen med European Venture Capital Association (EVCA) gennemført et forsøg, »Venture Consort« med henblik på at lette finansieringen af mindre virksomheder, der på finansieringstidspunktet vil basere sig på de nye teknologier.
The action programme envisages promoting risk capital and secondary markets for SMEs.
Kommissionen har besluttet at stille kapital til rådighed, når EVCA­medlemmerne beslutter sig til at samfinansiere et projekt, og Kommissi­onen får ved sådanne lejligheder del i udbyttet.
The Commission allocates funds (in general, to a maximum of 200 000 ECU) on a case­by­case basis, having regard to the innovatory character and the supra­national dimension of the particular investment project.
Der tages stilling fra sag til sag under hensyn til i hvilket omfang projekterne er baseret på samarbejde mellem firmaer i flere lande.
The Commission also participates in the distribution of profits.
□ Kommissionens tjenestegrene arbejder i øjeblikket på nye forslag, der kan gøre det lettere at oprette mindre virksomheder bla. ved at hjælpe dem med at bedømme projekternes bæredygtighed og løse problemerne i forbindelse med fremskaffelse af startkapital.
D Commission services are currently drawing up other projects aimed at stimulat­ing the establishment of SMEs, particularly as regards overcoming problems associated with start­up capital and with the assessment of project feasibility.
Kommissionens »virksomhedspolitik«, som den her er omtalt, er kun de første skridt.
The Commission's business policy is only in its infancy.
Handlingsprogrammet fastlægger hovedretningslinjerne for arbejdet, men jo mere man beskæftiger sig med disse problemer, jo flere nye perspektiver viser de sig at rumme, og jo mere kompleks viser problemstillingen sig at være.
The action programme has determined the principal themes for the work, but as it takes effect, new dimensions are revealed which show the problem in all its complexity and diversity.
Kommissionens task­force arbejder udadvendt og er til rådighed for alle, der vil vide mere, ønsker oplysning om konkrete muligheder eller stiller forslag til forbedringer.
The Commission, and in particular the task force, is determined to reach outwards and is available to all who would like further information.
Den håber, at virksomhederne — især de mindre — vil henvende sig til den og betragte den som deres organ ■
In addition, the Commission is eager to make use of suggestions to improve its business policy, in order that firms, especially small and medium­sized firms, may recognize in the Commission a means to promote their development ■
Informationskontoret for Danmark * )
8 Storey's Gate, London SW IP .UT - Tel.
*) Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl. a. i alle EF­landene.
Offices also exist in other countries including all Member States.
Et stort europæisk marked for den audiovisuelle sektor
Towards a large European audio-visual market
Forventede modtagelsesområder for de to kanaler fra den europæiske satellit for direkte TV "OLYM­
Approximate reception areas for the two channels from the European direct broadcast satellite Olympus
PUS" (der sættes i omløb i 1989 med en ARIANE­raket)
(to be put into orbit in 1989 by the Ariane rocket)
Modtagelse af fjernsynsprogrammer via satellit y
Reception chain for satellite television programmes
Kollektiv modtagelse
Communal reception
Individuel modtagelse (direkte fra TV­satellit)
Individual reception (by direct broadcast satellite)
Distributions­selskab (kabel­TV)
Distribution company (cable network)
1 Q Q Q— Det Europæiske År for Film og Fjernsyn — samler fem år Inden ly ÖO 1992 (der af de 12 EF­lande er sat som frist for den endelige og fuldstændige gennemførelse af det store europæiske marked uden grænser) opmærksomheden om to medier, som udfylder en betydelig del af fritiden overalt i Europa, og som spiller en betydelig rolle for såvel erhvervslivet som det kulturelle liv.
Nineteen eighty eight, European Cinema and Television Year. Five years before the end of 1992, the deadline set for the establishment of a large European market without frontiers, timely attention is drawn to two media which are important parts of the leisure and cultural life of Europeans and of the overall economy.
Det fælles marked1) vil for den audiovisuelle sektor, som for andre dele af erhvervslivet, få stor indflydelse.
Like other areas of the economy, the audio-visual sector is directly affected by the establishment of the large market.'
Det Europæiske Fællesskab er begyndt at tage de store udfordringer op, som skabelse af et stort moderne markedsområde stiller medlemslandene overfor.
The European Community has begun to take up the major challenges which face it in this field.
Det drejer sig på det audiovisuelle område om at harmonisere de tolv medlemslandes tekniske normer for udsendelse og modtagelse af fjernsyn, om at samordne en række civilretlige regler, fordi den omstændighed, at de er forskellige, begrænser udveks­ling af programmer og om at stimulere den europæiske produktion af programmer og andre audiovisuelle indslag til film og fjernsyn.
These are to harmonize the technical standards of the 12 Member States for television transmission and reception, to coordinate certain national legal provisions where disparity is obstructing the free circulation of programmes, and to encourage the production of programmes and audio-visual services for cinema and television.
Fællesskabet må gribe ind for at sikre, at den europæiske produktion får udviklings­muligheder og for at undgå, at europæiske biografer og TV­kanaler hovedsageligt fyldes op med produkter, der indføres udefra.
The Community must intervene in this sector in order to develop the European audio-visual industries and to ensure that the European market is not dominated by products coming from third countries.
EF­Kommissionen har for at opnå dette taget en række initiativer: Den har bl.a. fremsat forslag i april 1986 om et radiospredningsdirektiv, ligeledes i 1986 startet programmet MEDIA (der indehol­der en række foranstaltninger til fremme af den audiovisuelle produktion), og endelig organiseret Det Europæiske År for Film og Fjernsyn 1988.
To achieve these aims, the European Commission has undertaken several initiatives, including the proposal of April 1986 for a directive on broadcasting, the launching in 1986 of the MEDIA programme (measures to encourage the development of the European audio-visual media products industry) and the organization in 1988 of European Cinema and Television Year.
Hvad enten det drejer sig om udstyr eller programmer, form eller indhold, er der flere gode begrundelser for en fællesskabsindsats på det audiovisuelle område:
Whether the question is one of equipment or programmes, medium or content, there are several arguments to justify Community action in the audio-visual field:
□ Udviklingen på områderne elektronik og rumteknik: De teknologiske fremskridt har skabt mulighed for at udsende programmer, reklamer og servicetjenester samtidigt over hele Europa — fra Skandinavien til Middelhavet, fra Skotland til Grækenland.
□ The development of the electronics and aerospace market. Technological progress is providing the means to broadcast programmes and to offer services simultaneously throughout Europe, from Scandinavia to the Mediterranean, from Scotland to Greece.
De nye generationer af TV­satellitter kan alle tage hjemme, og de nye parabolantenner kan tage signaler fra meget fjerne sendere (se den grafiske fremstilling).
The new generations of television satellites which can be received in the home and the new parabolic aerials allow us to, receive signals from very far away (see diagram).
Denne udvikling kræver, at de 12 lande harmoniserer de tekniske normer og skaber et fælles marked for fjernsyn.
This development requires the 12 Member States to harmonize their technical standards and establish a single television market.
Det fælles marked for elektronik til udsendelse og modtagelse, samt for rumteknisk udstyr (satellitter og opsætnings­raketter) må give europæiske industrier mulighed for masseproduktion til billige priser, så investeringerne kan tjenes ind.
The common market for electronics (materials for transmission and reception) and for aerospace (satellites and launch rockets) must create the conditions for economies of scale to allow European industries to produce in greater quantities, at the lowest possible price, and to recoup their investment costs.
De europæiske virksomheder vil på den måde bedre kunne tage konkurrencen op med andre industrialiserede lande.
In this way, Community firms shall be better placed to face competition from other industrial countries.
Men for yderligere at øge konkurrenceev­nen i de europæiske virksomheder, der producerer udstyr hertil, må Fællesskabet
In order to strengthen further the international position of European equipment producers, the Community must encourage
støtte forskning og udvikling på telekommunikationsområdet (hvoraf TV kun er en del) og søge at aftale internationale nonner, der er forenelige med de europæiske normer.
research and development in the telecommunications field (of which television is one sector) and negotiate the adoption of international standards compatible with European ones.
D Markedsudviklingen inden for audiovisuelle programmer.
D The growth of the market for audio-visual programmes.
Den store forøgelse af antallet af frekvenser til programmer og servicetilbud er en anden følge af den teknologiske udvikling. Man má regne med, at op til 200 TV-kanaler i år 1992 vil kunne benyttes i Europa.
The increased number of frequencies available for the broadcasting of programmes and services is a second consequence of technological development.
Det er en chance, men det rummer også en fare for den europæiske audiovisuelle produktion.
This phenomenon represents an opportunity, but it could equally well be a danger for the Community's audio-visual industry, if this industry is not able to meet the increasing demand.
Hvis den nemlig ikke er i stand til at imødekomme efterspørgselen, vil tomrummet hurtigt blive opfyldt af konkurrenter udefra: amerikanske, brasilianske og japanske producenter vil i Europa kunne markedsføre en mængde gamle programmer, hvis omkostninger allerede er tjent ind på deres egne markeder.
In such a case, the gap left in Europe's audio-visual market would soon be filled by external competitors: American, Brazilian and Japanese producers can offer for sale in Europe numerous programmes the cost of which has already been recouped on their home market.
For at afværge denne trussel må de 12 europæiske lande skaffe sig et stort hjemmemarked.
To guard against this threat, it is essential that, in this field as in others, the 12 Member States provide themselves with a large internal market.
Det »Europa uden grænser«, som er målet, betyder på det audiovisuelle område fjernelse af alle hindringer for udveksling, udsendelse og modtagelse af udsendelser i Fællesskabet.
A Europe without frontiers means therefore the elimination of all barriers to the buying and selling of audio-visual products and to their transmission and reception in the Community.
Samtidig er det — i betragtning af på den ene side den europæiske musik- og filmindustris svage position og på den anden side Europas enorme intellektuelle og tekniske potentiel — afgørende, at der gennemføres konkrete foranstaltninger, der kan lette finansiering, realisering og udbredelse af europæiske produktioner og koproduktioner til TV og biografer.
Concurrently - in view of the weakness of the European sound and picture industry, despite its enormous intellectual and technical potential — there must be concrete measures to encourage the financing, the production and the distribution of European cinema and television productions and co-productions.
Derfor er Europa-Kommissionen parat til at overveje støtte til ethvert europæisk TV-program, der opfylder følgende kriterier: en multinational europæisk basis for udsendelsesselskabet, udsendelser på flere europæiske sprog, udsendelser til seere i flere lande i en større del af Europa og med et europæisk programindhold.
The European Commission is therefore ready to consider the possibility of supporting any pan-European television station, provided it combines the following characteristics: a broadcasting organization which is multinational within Europe; multilingual broadcasts; a multinational audience within a wide European area; European programme content.
Udsendelser, der på denne måde henvender sig til et stort publikum, vil bidrage til at styrke fornemmelsen af at høre til i et fællesskab af forskellige men dybt solidariske lande, og dermed til, at der opstår et »Borgernes Europa«.
By appealing to a large audience, such broadcasts can help to develop a people's Europe through reinforcing the sense of belonging to a Community composed of countries which are different yet partake of a deep solidarity.
Hvad enten det drejer sig om sendeudstyr eller programmer står meget på spil i forbindelse med fællesskabspolitiken på det audiovisuelle område.
Whether the question is one of broadcasting systems or of programmes, the stakes involved in the Community audio-visual policy are high.
Markedet for elektronisk udstyr og rumfartsmateriel ventes for perioden 1987-1992 at nå en størrelse på næsten 15 mia ECU1).
The value of the electronics and aerospace market is estimated at close to 15 000 million ECU1for the period 1987-92.
Hertil kommer markedet for programmer, som ikke blot er et spørgsmål om penge, men også om at fastholde den europæiske kulturelle identitet.
As for the programmes market, it raises the whole problem of maintaining and promoting the cultural identity of Europe.
') 1 ECU (europæisk valutaenhed) - ca. 8 kr. pr. 5. januar 1988.
1 ECU (European currency unit) - about £0.69, Ir. £0.77 or US$1.28 (at exchange rates current on 5 January 1988).
Π Europæisk TV-norm.
Technical harmonization and research
Ministerrådet har som følge af de nye muligheder for at modtage satellit­TV fastsat, af medlemslandenes tekniske normer for udsendelse og modtagelse af TV skal tilhøre »MAC­packet«­familien.
Faced with international competition, European industry would be defeated from the start if it had to produce different equipment for different national markets.
Disse normer er udviklet af den europæiske industri og Den Europæiske Radiospredningsunion.
It is therefore necessary to harmonize a range of technical standards while preparing for the future through a major research effort.
De er indbyrdes kompatible og skaber mulighed for:
This is also the price to pay to enable the public to receive the widest choice of programmes in optimal conditions.
Bedre billedgengivelse og high­fidelity­lyd.
The reproduction of improved vision and high fidelity sound.
Gradvis udvikling af højopløseligt fjernsyn, der giver samme billedkvalitet som 35 mm film.
The continued progress towards high­definition television, which offers picture quality comparable to that of 35 mm film.
MAC­packet­normerne skulle kunne opfylde såvel TV­stationernes som forbru­gernes krav for en ret lang periode.
The MAC­packet standards should answer the needs of operators and con­sumers for a long time.
Ifølge direktivet skal de for så vidt angår direkte satellit­TV, anvendes fra begyndelsen, og der må til dette formål ikke anvendes andet udstyr, mens der gives en frist til at indføre normerne for traditionelle udsendelser og i forbindelse med kabel­TV.
The Directive provides for their immediate and exclusive use for direct broadcasting by satellite, but allows a gradual transition for ground­based transmissions and for cable distribution.
I denne overgangsperio­de vil forbrugerne fortsat kunne bruge deres nuværende TV (PAL eller SECAM), til de nuværende udsendelser, og de vil kunne få MAC­packet­signalerne ind enten gennem kabel­TV eller gennem en omkoder.
During this transition period, viewers who want to get the value from their PAL or Secam television set will be able to go on receiving the traditional channels, as well as taking MAC­packet signals by cable or through a decoder.
D Forberedelser til verdensnormerfor højopløseligt TV.
□ Preparation of a world standard for high-definition television.
Herudover ønsker Kommis­sionen en international aftale om andre normer for teknik til anvendelse i forbindelse med audiovisuelle apparater.
The Commission is also strongly in favour of international agreement on audio­visual technical standards.
Det afgørende her er de højopløselige skærme, som kommer omkring 1990­1995.
One of the vital issues is high­definition television, which should establish itself between 1990 and 1995.
Den japanske industri (SONY) og TV­selskabet NHK er i gang med at udvikle transmissions­ og udsendelsesnor­mer (NHK og MUSE), som ikke er kompatible (forenelige) med det eksiste­rende materiel og apparater i resten af verden.
Japanese industry (Sony) and the Japanese station NHK. are finalizing production and broadcasting standards (called NHK and MUSE respectively), which, however, are incompatible with existing television equipment.
Indførelse af disse normer vil kræve udskiftning af alt dette kostbare udstyr.
If these standards were adopted, the costly equipment currently in use would have to be replaced.
Der må fast sættes en periode til ekstra undersøgelser og udvikling for at sikre sådanne globale normer og for at give europæiske producenter (af programmer og udstyr) samme chancer som andre på verdens­markedet. Europa­Kommissionen har derfor fremkaldt og koordineret en europæisk reaktion.
European technicians for their part are working on a system which will take into account both the developing nature of the technology and the need to ensure, in
udsat den endelige beslutning om de nye verdensnormer for TV med højopløse­lige skærme i to år.
To this end, the Commission invited and coordinated European reaction and succeeded, during a May 1986 meeting at Dubrovnik of the International Consultative Committee for Radio Communications, in obtaining a two-year postponement of the decision on a world standard for high-definition television production.
Europa har forpligtet sig til på Komitéens næste møde i oktober 1988 at fremlægge forslag til et alternativt normsæt for højopløseligt fjernsyn — og i Eureka­projekt nr. 95 arbejdes der nu på udformning af det.
At the next meeting of the Committee (October 1988), the Europeans are to present an alternative system of high-definition television; this system is being developed under Eureka project No 95.
D Fremme af telekommunikationsforskningen.
D Stimulating research in telecommunications.
Endvidere tilskynder Fællesskabet industrien til at styrke den teknologiske kapacitet.
Improving the technological capacity of European industry is a further objective of the Community through its research and development programme RACE (research and development in advanced communication technology for Europe).