natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det konstateres i en grønbog, som Kom­missionen offentliggjorde den 20. oktober 1993 for at sætte gang i overvejelserne om dette spørgsmål og forsøge at finde løsninger.
This is clear from the Green Paper published by the European Commis­sion on 20 October to stimulate reflection on the question and to try to find solutions.
Alle berørte institutioner og organisationer, europæiske som natio­nale, opfordres til at sende informationer og forslag til Kommissio­nen inden 30. april 1994.
Until 30 April 1994 all interested insti­tutions and organizations, both European and national, are in­vited to forward their information and suggestions to the Com­mission.
Man vidste allerede fra en meningsmå­ling, at problemerne med at få byttet eller repareret en vare indkøbt i et andet land er den væsentligste årsag til forbrugernes mang­lende lyst til at købe »tværs over grænserne«.
A poll had already shown that the difficulties in having a defective product repaired, or exchanged, in another country was the main reason why consumers were suspicious of crossborder shopping.
Grønbogen påviser nu de enorme forskelle, der eksisterer mellem medlemslandenes lovgivninger om lovpligtig garanti, og mangelen på fælles generelle regler med hensyn til den handelsmæssige garanti, der gives fri­villigt af fabrikant eller sælger og med hensyn til service efter køb, Kommissionen påtænker en vis harmonisering af garantiområdet samt vedtagelse af en »EF­garanti«, som virksomhederne kan yde efter eget valg.
The Green Paper has thrown light on the enor­mous disparities between the various national laws on legal guar­antees and general European rules on commercial guarantees — granted voluntarily by the manufacturer or retailer — and after-sales service. The Commission envisages a certain harmo­nization as regards the guarantee, as well as the creation of a 'European guarantee' which businesses would be free to adopt if they so wished.
Med hensyn til service efter køb synes hovedpro­blemet at være manglende reservedele.
As regards after-sales service, the main prob­lem seems to be due the absence of spares.
φ Moms uden grænser: Situationen er positiv
φ Crossborder VAT: a positive assessment
Knallerter og motorcykler skal fremover, hvis de skal kunne sælges på hele det indre marked, være forsynet med stoplys, og tohjulede køretøjer med sidevogn skal være forsynet med nódblink. Disse krav figurerer i en forordning, som Ministerrådet vedtog den 29. oktober 1993.
Motor cycles and motorized bicycles (mopeds) intended for sale through­out the 12-nation European Union will hereafter have to be fitted with a stop light and two-wheelers with side-cars will require warning lights.
Ministerrådet har besluttet at styrke de officielle organers kontrol med levnedsmidler.
EU ministers have decided to reinforce checks on foodstuffs by official bodies.
Den 29. oktober 1993 vedtog Rådet et direktiv med krav om specifikke kvalifikationer hos personer med kontrolopgaver, et system med kvalitetsstandarder for de implicerede laboratorier og et snævrere sam­arbejde mellem medlemsstaterne.
They adopted on 29 October a Directive which sets out the specific qualifications needed by those entrusted with carrying out these checks; a system of quality standards for the laboratories involved in them and a closer collaboration among the Twelve.
Man har ikke glemt forebyggelsen, og her skal medlemstaterne og Kommissionen gensidigt yde hinanden bistand.
Prevention has not been over­looked, with the Twelve and the European Commission helping each other.
I fremtiden skal sammenlagte luftfartsselskaber, som forvalter et data­matiseret pladsbestillingssystem (SIR), meddele oplysninger, som et andet SIR beder om; desuden skal de i deres eget reservationssystem medtage konkurrerende selskabers afgange uden diskrimination.
Hereafter groups of airlines which manage computerized reservations sys­tems (CRS) will have to provide the information they hold to another CRS should it ask for it. In addition, they will have to display information on flights by competing airlines on their own CRS.
Ministerrådet ved­tog den 29. oktober 1993 en forordning herom, som skal sikre fri konkur­rence mellem selskaberne og ordentlig forbrugeroplysning.
EU ministers adopted a Regulation along these lines on 29 October, in order to ensure competition among airlines, on the one hand, and the supply of information to consum­ers on the other.
Alt i alt har virksomhederne udmærket kunnet tilpasse sig den nye ordning for moms og punktafgifter uden grænsekontrol, som blev indført pr. 1. januar 1993, og samarbejdet mellem medlemslan­dene om bekæmpelse af bedrageri har fungeret godt.
On the whole businessess have adapted well to the new system of VAT and excise duties, which does away with checks at inter­nal frontiers, introduced on 1 January 1993, while cooperation among the Twelve in the fight against fraud has worked well.
Den opgø­relse af situationen efter de første seks måneder med nyordningen, som Kommissionen fremlagde den 25. oktober 1993, ser væsent­ligst positiv ud.
The assessment of the first six months of the system, as presented by the European Commission on 25 October, seems positive in the main.
Vanskelighederne har kunnet indkredses og hidrø­rer navnlig fra den manglende harmonisering mellem de nationale regler på områderne transport og lønforarbejdning.
On 5 November Mrs Scrivener, the European Commissioner with re­sponsibility for taxation, announced proposals aimed at simpli­fying formalities, particulary for SMEs, in the coming months.
Den 5. no­vember meddelte Christiane Schrivener, EF­kommissær for skat­teområdet, at der inden for de kommende måneder vil blive stillet forslag med henblik på at forenkle formaliteterne, specielt for SMV; forslagene vil ¡sær gå på serie­transaktioner, reparationer, trans­port, forsendelser af meget lille værdi, ordningen med skattemæs­sige repræsentanter for virksomheder, som ikke er etableret i kundelandet, og endelig fjernsalg af vin og alkohol.
They will deal in particular with successive operations, repairs, transport, consignments of limited value, the system of tax rep­resentatives for businesses which do not have offices in client countries and, finally, the distance selling of wines and alcohol.
Et stort marked uden grænser for jordstationsudstyr til satellitkommu­nikation: Det er formålet med det direktiv, som Ministerrådet vedtog den 29. oktober 1993. Teksten fastlægger harmoniserede procedurer for certi­ficering, prøvning og kvalitetsverificering af disse produkter.
A single market in ground stations for satellite communication is the aim of a Directive adopted by EU ministers on 29 October.
Kommissionen foreslog den 3. november 1993 en styrkelse af MEDIA­programmet, som yder støtte til den audiovisuelle industri efter tre krite­rier, nemlig distribution af europæiske programmer, markedsorienteret pro­duktion og kommerciel uddannelse til fagfolk inden for denne sektor.
The European Commission proposed on 3 November strengthening the MEDIA programme, which supports the audiovisual industry, along three lines: distribution of European programmes, market-oriented production and the training of those working in the industry.
Kommissionen regner med at forlænge MEDIA (1991­1995) ud over 1995, en idé som Ministerrådet godkendte den 5. november 1993.
The Commission envis­ages extending MEDIA (1991 -95) beyond 1995, an idea which EU ministers approved on 5 November.
De ni lande i Schengen­Gruppen — EF­landene minus Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige — mødtes den 18. oktober 1993 i Paris, hvor de fastlagde datoen for afskaffelse af identitetskontrol ved deres fælles græn­ser til den 1. februar 1994. Den oprindeligt fastsatte frist var den 1. decem­ber 1993, men denne kunne ikke overholdes på grund af forsinkelser i etableringen af »Schengen­databasen«, som skal installeres i Strasbourg.
At their meeting in Paris on 18 October, the nine countries belonging to the Schengen group — the Twelve less the United Kingdom, Ireland and Denmark — fixed 1 February 1994 as the date for the elimination of identity checks at their common frontiers.
I praksis er det den ecu­sammensætning, der blev fastsat i forbindelse med pesetaens og escudoens optagelse den 21. sep­tember 1989, som fortsat vil være gældende: ecuen indeholder stadig samme beløb af hver af de natio­nale valutaer — for eksempel 0,6242 DM og 1,332 FF.
In practice the composition of the ecu as fixed on 21 September 1989, when the peseta and escudo were included in the basket, remains valid: the ecu still contains the same amount of each of the na­tional currencies — DM 0.6242 and FF 1.332, for example.
Men da Unionens forskellige valutaer kan variere indbyrdes, ændres vægten af den enkelte va­luta i ecuen til fordel for de stærkeste valutaer.
But as the value of Union currencies can vary in relation to each other, the weight of each currency in the ecu changes in favour of the strong­est currencies.
DM, som udgjorde 30,32% af ecuens værdi den 21. sep­tember 1989, var således oppe på 32,63% den 28. oktober 1993; omvendt er den italienske lires an­del af ecuens værdi i samme periode faldet fra 10,23% til 8,16%. Som følge heraf vil »fastfrysnin­gen« både styrke og stabilisere ecuen.
Thus the Deutschmark accounted for 30.32% of the value of the ecu on 21 September 1989 and 32.63% on 28 October 1993. During the same period the Italian lira went from 10.23% of the value of the ecu to 8.16%.
Ligesom Østrig, Finland og Sverige forhandler Norge i øjeblikket om eventuelt medlemskab af Den Europæiske Union.
Like Austria, Finland and Sweden, Norway is currently negotiating its eventual entry into the European Union.
Nordmændene skal ligesom borgerne i de tre andre ansøgerlande beslutte ved folkeafstemning, om de ønsker at komme med i Unionen.
The Norwegians, like the citizens of the other three candidates for membership, will decide by referendum whether they want to join the Union.
Det Grænseløse Europa, nr. 10-1993
Frontier-free Europe, No 10-1993
EF­rådgivningskontorerne: Et »kontaktcenter« i Israel mellem virksomheder og brancheorganer ved at benytte de europæiske instrumenter som Kontoret for Virksom­hedssamarbejde, BC­Net (Business Cooperation Network) og COOPECO (specifikt net for samarbejde med Latinamerika).
Euro-Info Centres: a 'correspondence centre' in Israel ness Cooperation Network) and Coopeco (the network for cooperation specifically with Latin America).
Anden del af AL­lnvest­programmet skal støtte de latina­merikanske virksomhedsnet, som skal tage sig af udveks­ling af tilbud mellem lokale iværksættere indbyrdes og mellem Europa og Latinamerika.
The second part of the AL­lnvest programme is aimed at pro­viding backing for Latin American business networks which facilitate exchanges of proposals between local entrepre­neurs, on the one hand, and between Latin America and the European Community on the other.
EF­rådgivningskontorerne og den europæiske forskning
In 1993 some 40 such events were organized, dealing either with specific programmes, such as environment and industrial technologies and materials, or topics such as technology transfer.
Den accelererende fredsproces i Mellemøsten efter ind­gåelsen af de israelsk­palæstinensiske aftaler åbner for nye muligheder: intensivering af den økonomiske aktivitet og opsving i handelen med Israel og de palæstinensiske om­rader samt med de andre lande i Mellemøsten.
The acceleration of the Middle East peace process, a conse­quence of the agreements between the Israelis and the Pa­lestinians, opens up new possibilities: an increase in the level of economic activity and of trade both within Israel and the Occupied Territories and within the region as a whole.
Men hen­blik herpå åbnede Kommissionen den 4. november 1993 et »kontaktcenter« for EF­rådgivningskontorerne (Euro Info Centres) hos »Israel Export Institute« i Tel Aviv.
It is in this context that the European Commission inaugurated on 4 November a Euro­Info Centre 'correspondence centre', lo­cated in the Israel Export Institute in Tel Aviv.
Det skal have til opgave at sørge for information, assistance og råd­givning til de israelske virksomheder, således at de kan komme til at deltage i integrationsprocessen på det euro­pæiske indre marked.
Its tasks is to provide information, aid and advice to Israeli enterprises in order to enable them to take part in the process of integration of the European single market.
Hvordan? Gennem hurtig adgang til EF­informationer og databaser og gennem uddannelse af personalet.
This is to be achieved through rapid access to Community information and databanks and through the training of personnel.
Således skal instrumenter som BC­Net (Busi­ness Cooperation Network), nettet af Euro Infor Centre, Europartenariat og MED­lnvest bidrage til at fremme det økonomiske samarbejde og udviklingen af handelen.
Thus such Community in­struments as BC­Net (Business Cooperation Network), the network of Euro­Info Centres, Europartenariat and Med­lnvest will help promote economic cooperation and a larger volume of trade.
Inden for rammerne af Med­lnvest, som støtter Europa­Middelhavssamarbejdet om udvikling af SMV i Nordafrika og Mellemøsten, er det planen, at der skal finde et Med­Partenariat­arrangement sted i Israel i 1994.
There are plans to organize a Med­Partenariat in Israel in 1994 in the framework of the Med­lnvest pro­gramme, which promotes cooperation between European and Mediterranean countries with a view to encouraging the development of small and medium­sized enterprises (SMEs) in North Africa and the Middle­East.
Kontaktcentret pa Israel Export Institute skal også spille en rolle som katalysator, ikke kun for udviklingen af de øko­nomiske relationer mellem EF og Israel, men også mere generelt for relationerne mellem Europa og Middelshavs­området.
The correspondence centre based in the Israel Export Institute will also play the role of catalyst, not only in the development of economic relations between the EC and Israel but also more generally in the development of relations between Eu­rope and Mediterranean world.
Kommissionen vil støtte denne økonomiske in­tegration i Mellemøsten ved navnlig at tilskynde til etable­ring af fælles virksomheder, underleverancer, uddannelse af virksomhedsledere og, selvfølgelig, handel mellem re­gionens lande indbyrdes.
The Commission will foster the economic integration of the Middle East, particulary by encouraging joint ventures, subcontracting, executive training and, of course, ¡ntra­regional trade.
AL­lnvest: Fremme af det industrielle samarbejde med Latinamerika
All you want to know about the laws governing associations in the European Union cooperation with Latin America
De 210 EF­rådgivningskontorer, som er fordelt på hele Den Europæiske Unions territorium, har som væsentligste funktion at levere information og rådgivning til SMV om de forskellige europæiske politikker og programmer.
In the European single market associations play a decisive economic and social role.
Der er nu dannet en specialiseret gruppe af rådgivningskontorer, som er stærkt specialiseret i forskning og udvikling.
The two­volume work contains a detailed study of the law of associations — general principles, consti­tution, activities, dissolution, the tax system in force in dif­ferent States of the European Union as well as the texts em­bodying the European statute of associations.
Gruppens hovedaktivitet er at til­rettelægge arrangementer til fremme af Fællesskabets forsknings­ og udviklingsprogrammer over for SMV. I lø­bet af 1993 fandt der således omkring 40 arrangementer sted, enten om specifikke programmer som f.eks. »envi­ronment« eller »industrielle teknologier og materialer«, el­ler om temaer som teknologioverførsel.
It is available in French under the title Le droit des associations, and is a valuable tool for founders, directors and members of asso­ciations.
Oplysninger kan fås hos: GD XXIII ­ EF­rådgivningskonto­rer ­ Nie Morris ­ Rue Montoyer 70 ­ B­1040 Bruxelles ­( + 32) (2) 287 15 66 ­ fax (+32) (2) 230 05 20
Volume 2: Germany, Spain, Greece, Portugal and the United Kingdom).
For at bidrage både til de europæiske SMV's internatio­ naliseringsbestræbelser og til styrkelsen af de latinameri­kanske virksomheders konkurrenceevne vil Kommissio­nen gennemføre et program for industrielt samarbejde og investeringsfremme sammen med Latinamerika (AL­ln­vest).
The European Commission is introducing a programme of industrial cooperation and investment promotion with Latin America (AL­lnvest), in order to (1) promote attempts by Eur­opean SMEs to extend their reach beyond the frontiers of the Community and (2) help Latin American enterprises become more competitive.
Programmet omfatter to dele.
The programme is in two parts.
Første del består i, at de instrumenter og programmer, som allerede er iværksat i Fællesskabet, udvides til også at omfatte Latinamerika, således at tilnærmelsen mellem mellemeuropæiske og la­tinamerikanske virksomheder bliver gjort lettere: opret­telse af fælles virksomheder og gennemførelse af fælles projekter — navnlig investeringer, uddannelse, teknologio­verførsel og kommercielle net. Således vil Kommissionen støtte afholdelse af møder mellem industrier inden for samme sektor — Interprise­arrangementer og messer for underleverance; den vil sørge for mange flere kontakter
The first extends to Latin American countries the instruments and pro­grammes already being implemented in the European Com­munity, in order to make it easier for European and Latin American enterprises to make contact with each other: cre­ation of joint ventures and the implementation of joint pro­jects, notably investment, training, technology transfers and commercial networks.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet Av­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate­General for Audiovisual, Information, Communication and Culture and Directorate­General for Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B­1049 Brussels
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Directorate­General 'Information,
Den europæiske socialpolitik — hvilke muligheder i Unionen?
European social policy: What options for the Union?
■ af Pádraig Flynn, medlem af Europa­Kommissionen
■ by Pádraig Flynn, Member of the European Commission
Den europæiske socialpolitik er på vej ind i en kritisk fase.
European social policy is entering a critical phase.
Det er der tre hovedårsager til: •
This is due to three main factors:
Det igangværende sociale handlingsprogram er ved at udløbe.
• the present social action programme is reaching its natural end.
Kommissionen har forelagt alle de 47 forslag, det indeholder, og skønt nogle af de vigtigste forslag stadig er til behandling i Rådet, er de fleste af dem vedtaget.
The Commission has presented all of the 47 proposals involved and, while some of the most important pro­posals are still pending before the Council, the majority have been adopted;
Unionstraktatens ikrafttrædelse har åbnet for nye muligheder for fælles handling på det sociale område, navnlig gennem en styrkelse af arbejdsmarkedsparternes rolle.
• the entry into force of the Treaty on European Union has opened up new possibilities for Community action in the social field, particularly by giving a stonger role to the social partners; and
Den ændrede socio­økonomiske situation, som navnlig giver sig udslag i en meget høj arbejdsløshed, kræver et nyt syn på sammenhængen mellem den økonomiske politik og socialpolitikken, både på nationalt plan og på fællesskabsplan.
• the changing socioeconomic situation, reflected notably in the serious levels of unem­ployment, is requiring a new look at the link between economic and social policies, both at national and Community level.
En debat hen over grænserne
A frontier-free debate
Efter Kommissionens opfattelse kræver denne situation, at vi indleder en bred debat om den fremtidige socialpolitiske linje, før Kommissionen udarbejder specifikke forslag.
The Commission considers that this situation calls for the launching of a wide­ranging debate about the future direction of social policy, before it proceeds to put forward specific proposals.
Det er formålet med grønbogen.
Such is the purpose of the Green Paper.
Med henblik på udarbejdelsen af denne opfordrede Kommis­sionen offentligheden til at fremsende kommentarer. Vi modtog 150 bidrag, herunder of­ficielle kommentarer fra medlemsstaterne samt fra en lang række organisationer og enkeltpersoner.
To prepare this document, the Com­mission issued a public appeal for comments; 150 contributions have been received, in­cluding official responses from Member States and from a wide range of bodies and individuals.
Vi håber, at debatten vil udspinde sig mellem alle de berørte parter, herunder både arbejds­markedsparterne og specifikke interessegrupper.
The debate, it is hoped, will take place between all interested parties, including the social partners as well as specific interest groups.
Kommissionen vil følge nøje med i denne debat og forsøge heraf at udlede de vigtigste emner for fremtidige forslag.
The Commission will follow these discussions carefully and seek to draw from them the major themes of its proposals to come.
Selvfølgelig vil denne proces finde sted på et tidspunkt, hvor Unionens opmærksomhed fokuserer på hele spørgsmålet om, hvordan man tilgodeser både de økonomiske og de sociale mål trods den stigende arbejdsløshed og den voksende bekymring over Europas konkurrencedygtighed her ved tærsklen til det 21. århundrede.
Of course, this process will be taking place at a moment when the attention of the Com­munity is focused on the whole issue of how to reconcile economic and social objectives in the face of rising unemployment and growing concern about Europe's ability to remain competitive into the 21st century.
Der er i alle medlemsstaterne megen debat om, hvordan man skal tage fat på arbejdsløs­heden. Det erkendes nu, at en stor del af denne har strukturel karakter.
There is much debate in all the Member States about how to address the problem of unemployment, much of which is now recognized as being structural in character.
Der tales i debatten om et behov for øget fleksibilitet på arbejdsmarkedet, om et behov for større lønspredning og om, at lønnen i højere grad bør variere efter den økonomiske situation, ligesom det er fremme i debatten, om de sociale ydelser bør reduceres eller målrettes mere, således at tilskyndelsen til at søge arbejde øges.
The issues under discussion include the need for greater labour market adaptability, the sug­gestion that wage differentials should be widened and that wages should vary more in function of economic conditions, and questions about whether social benefits should be reduced or targeted so as to provide greater incentives to seek work.
Dette har at gøre med den voksende belastning af de sociale sikringsordninger og behovet for en mere effektiv forvaltning af dem som en mulighed for besparelser.
This is linked to the growing demand on social protection systems and the search for greater efficiency in the operation of these systems as a means of saving money.
Ingen sociale tilbageskridt
No retreat for social progress
Samtidig er der i offentligheden en voksende bekymring for, at skønt det både i Rom­traktaten og Maastricht­traktaten klart slås fast, at det økonomiske og det sociale fremskridt bør gå hånd i hånd, kan nettovirkningen af integrationsprocessen gå hen og blive en generel sænkning af den sociale standard.
At the same time, there is a growing degree of public concern that, contrary to the objective of ensuring that economic and social progress should go hand in hand as clearly stated in both the Treaties of Rome and Maastricht, the net impact of the integration process could be a levelling down of social standards.
Dette afspejler sig i frygten for »social dumping«; de vil sige, at man skaffer sig unfair konkurrencefordele i Unionen gennem uacceptabelt lave sociale standarder.
This is reflected in the fear of social dumping, that is the gaining of unfair competitive advantage within the Community through unac­ceptably low social standards.