natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation.
European Communities - Council of EuroPe
Luxembourg: Kontor€ttor Do Europalska Falbsskabsrs Ofiicielle Publlkatlonor, 1991 ß gN v-n-724n-x
Luxembourg: Office for OtficialPublications of the European Communities
Hvis De er bruger af Europaisk Dem at kende!
Do you have any comments or needs which you would like to share with the administrators?
@nskerDe at bliveunderrettetom de nasteopdateringeraf tesaurus?Har Debemerkningerelleronskeri forbindelsemed tesaurusen?
send this duly completed coupon, stating your details,to the representative of your language section and we will then keep you informedof future developments of the
Benyttedesprogversion(er)
Language version(s) used
Generaldirektoratet Beskæftigelse Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender
Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs
Beskæftigelsen i
Employment in
Generaldirektoratet Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender
Directorate-General Employment, Industrial Relations and Social Affairs
ge nyindustrialiserede lande uden for Fællesskabet begyndt at investere langt kraftigere i deres egne uddannelsessystemer.
able to achieve its full potential. Meanwhile many newly industrialised nations outside the Community are pressing ahead with expanding the appropriate educational investment in their people.
Fællesskabet går ind i 1990'erne med betydelig optimisme.
The Community enters the 1990s in a spirit of considerable optimism.
Den øko nomiske vækst har været stærk i de seneste fire år, og der er skabt over 7 millioner nye jobs.
Over the past four years economic growth has been strong and over 7 million extra jobs have been cre ated.
Udsigterne for det indeværende og det kommende år tyder på en yderligere stigning i beskæftigelsen på omkring én million jobs om året.
The prospects for this year and next are for further employment growth of the order of a million jobs a year.
Fællesskabet må også se at gøre sig fri af de forældede idéer fra 1970'erne og begyndelsen af 1980'erne, da man koncentrerede sig om at holde arbejdsløsheden nede ved at holde folk væk fra arbejdsstyrken.
The Community also has to shake off a number of residual ideas from the 1970s and early 1980s, when the emphasis was on holding down un employment and keeping people out of the labour force.
Nu må det vigtigste mål være at fjerne de vanskeligheder, som hindrer folk i at arbejde.
Now we must see the priority as removing obstacles which inhibit people from working.
Dette gælder især for kvindernes vedkommende, som det også fremgår af kapitel 6 i denne rapport.
This is particularly true for women as Chapter 6 of this Report shows.
Vi skal også forsøge at und gå, at folk lukkes inde i snævre båse på arbejdsmarkedet og derved for hindres i at udnytte deres muligheder fuldtud.
We must also avoid diverting or con taining people in narrow segments of the labour market, preventing them from achieving their full potential.
Dette gælder især for folk med deltidsarbejde eller med midlertidige ansættelseskontrakter.
This is especially the case for people working parttime or under temporary contracts.
Men der er stadig mange problemer tilbage, og et af de største -arbejdsløsheden - har bidt sig godt fast.
Many challenges remain, however. Unemployment is still an obstinately resistant problem.
Kun meget lidt af den beskæftigelsestilvækst, der har været tale om i den seneste tid, er gået til de arbejdsløse - 85% af de nye jobs er blevet besat med nytilkomne på ar bejdsmarkedet.
Little of the new job growth in the recent past has gone to the unemployed - 85% of the new jobs have gone to new en trants to the labour market.
Følgen er, at ar bejdsløsheden kun er faldet langsomt og stadig ligger over 8%, og, hvad der er mere bekymrende er, at langtidsledigheden er næsten uændret.
In consequence, unemployment has fallen only slowly and remains above 8% and, even more worryingly, longterm unemployment has improved little.
Desuden er der store for skelle både i den samlede arbejds løshed og i langtidsledigheden in den for Fællesskabet.
Moreover the scale of both overall and longterm unem ployment varies markedly across the Community.
Det står nu klart, at mere omfattende sociale problemer hænger sam men med beskæftigelsesvanskelighederne for mange af de arbejdsløse, der fortsat er udelukket fra at deltage fuldt ud i samfundslivet.
Wider social problems are now clearly intertwined with labour market difficulties for many unem ployed people who are prevented from participating fully in society.
En så dan udelukkelse kan blive ødelæggende for den sociale samhørighed i Fællesskabet, især på baggrund af udviklingen i retning af en økonomisk og monetær union.
Such exclusion undermines social cohesion in the Community, especially in the context of progress towards Economic and Monetary Union.
Hvis ikke vi kan følge med her, er der for alvor grund til bekymring på baggrund af de gode resultater af programmet for gennemførelsen af Det Indre Marked, som tilsyneladende har givet vækstpotentiellet i Fællesskabets økonomi en kraftig saltvandsindsprøjtning, men som også skaber nye behov og giver nye udfordringer i takt med, at de resterende handelshindringer fjernes.
Weakness here is of particular con cern given the success of the Internal Market programme which is boosting the growth potential of the Community economy, but which is creating new demands and new challenges as remaining barriers to trade are dismantled.
Virksomhederne i alle EF-landene kan forvente øget konkurrence både inden for og uden for Fællesskabet.
Businesses in all Member States have to face increased competitive pressure from both inside and outside the Community.
Hvis vi skal kunne udnytte de muligheder, der ligger i Det Indre Mar ked, må vi hele tiden forsøge at for bedre vores konkurrenceevne, som i stigende grad afhænger af arbejds styrkens evner og fagkundskab.
If the Community is to exploit the opportunities which are being opened up, it must be con stantly seeking ways of improving competitiveness, which is more and more dependent on the skills and expertise of the work force.
Virksomhederne må se denne nye udfordring i øjnene ved at give deres medarbejdere en bedre uddannelse og videreuddannelse, men også ved at rekruttere nye folk med en god almen uddannelse og erhvervsfaglig grunduddannelse, og dette afhænger igen af det offentliges strategi og politik.
Firms must face this challenge by improving the training and retraining of existing employees, but they must also be able to recruit people with good education and basic training which depends on the policies and actions of public authorities.
EF-landene må være villige til at øge deres investeringer på det te område for at sikre, dels at de menneskelige ressourcer i Fælles skabet styrkes på længere sigt, dels at den enkelte - og det gælder såvel mænd som kvinder - får gavn af de fordele, der ligger i det nye marked.
Governments must be prepared to expand investment in this area to ensure that the Community's human resources are strengthened over the longterm and that individuals, men and women alike, share fully in the benefits from the new market.
Vi er også nødt til at se på, hvordan vi bedst kan forbedre arbejdsstyrkens kvalitet og konkurrenceevne i Fællesskabet.
There are also concerns regarding our commitment to raising the quality and competitive ability of the Community labour force.
Et første skridt på vejen er det fælleseuropæiske sam arbejde omkring erhvervsuddannelse, men det er ikke nok.
A start has been made in promoting Community-wide cooperation over vocational training and education, but that is not enough.
Nogle af medlemsstaterne har ikke råd til de investeringer, der skal til for at forbedre den grunduddannelse, som erhvervsuddannelserne skal bygge videre på.
Some Member States are unable to afford the investment needed to improve the basic education upon which train ing must build.
Andre medlem slande er nødsaget til at foretage en nyvurdering af den nuværende opsplitning af udgifterne til de højere uddannelser og tage mere hen syn til, hvordan man støtter studerendes og elevers personlige udvikling og dermed sikre dem be skæftigelsesmuligheder.
Other Member States need to reassess the present division of expenditure on higher education in terms of how it assists the students' personal development or how it improves their employability.
Man er i færd med at højne uddannelsesniveauerne ved hjælp af EF-investe-ringer, men uden en tilstrækkelig god uddannelsesmæssig basis vil disse investeringer ikke give de ønskede resultater. Samtidig er man
Training standards are being improved with the support of Community investment but, with out an appropriate educational base, this investment will not be
Ingen rapport om forholdene i 1990 ville være fuldstændig uden en om tale af de østeuropæiske lande, og denne rapport indeholder nogle af de grundlæggende facts om beskæftigelsen der.
Despite high employment growth in recent years, the Community still has a low rate of employment activity - under 60 per cent of the population of working age is at work compared with over 70 per cent in the United States and Japan, and 65 % in Central and Eastern Eu-
På nuværende tidspunkt er det vanskeligt at udtale sig om de
No report in 1990 would be complete without a reference to Central and Eastern Europe and this report con-
Forord forholdsvis nyt, og levestandarden varierer mere mellem de forskellige områder i Fællesskabet end de gør mellem f.eks. de forskellige enkelt stater i USA. Vi må videreføre den politiske integrationsproces, som vi har påbegyndt.
Community. The Community is young, and standards of living vary more widely between different areas than they do between, say, the different States of the United States.
Især må vi bestræbe os på at fjerne kløften mellem rige og fattige ved at hæve levestandarden i de dårligst stillede områder i Fællesskabet, således som det er beskrevet i kapitel 4 og 10.
In particular, we must give priority to narrowing the gap between rich and poor by raising the living standards of the most disadvantaged areas of the Community, as described in Chapters 4 and 10.
Men ændringerne i Østeuropa vil med tiden kunne få vidtrækkende konsekvenser for Fællesskabets arbejdsmarked, som kan være langt mere omfattende end de umiddelbare virkninger af Tysklands samling.
How ever, changes in Central and Eastern Europe could, in time, bring far-reaching effects on the Community labour market, over and above the effects of German reunification.
Immigration har f.eks. ikke haft større betydning i Fællesskabet i de seneste år, men det kan det let blive i betragtning af presset fra befolkningstilvæksten i landene på den sydlige del af kloden samt vore østlige naboers nye mulig heder for at rejse frit.
Immigration, for example, has not been a major Community issue in recent years but it could easily become so now, given the pressure of population growth in countries to the South, as well as the new potential mobility of our neighbours to the East.
Den foreliggende rapport om be skæftigelsen i Europa dækker en række vigtige emner og indeholder mange nye oplysninger om beskæftigelsen i Fællesskabet. Dermed ikke være sagt, at den skal opfattes som en forskningsrapport.
This Employment in Europe Report covers a number of important issues and contains a great deal of new information about European employment.
Ejheller er det hensigten, at den skal danne grundlag for nye politiske initiativer - der findes udmærkede og ve letablerede procedurer i Fælles skabet til det formål.
Nor should it be looked to as a source of new policy initiatives - the Community has well developed procedures for that.
Rapporten skal snarere opfattes som en form for oversigt, der redegør for den seneste udvikling på beskæftigelsesområdet og for perspektiverne i den europæiske økonomi i en i vi dest muligt omfang kvantitativ form; i rapporten drøftes en række aktuelle spørgsmål, som er relevante for forståelsen af de nuværende og fremtidige strukturbetingede beskæftigelsestendenser; endelig redegøres der for ændringer og nye tiltage i udformningen og styringen af Fællesskabets og EF-landenes politik på områder, der har betydning for arbejdsmarkedet.
Rather, the Re port is in the nature of a review which presents the latest employ ment developments and prospects in the European economy in, so far as possible, a quantitative form; discusses a series of current issues which are relevant to understanding present and future structural employment trends; and presents changes in the form and direction of Community and na tional policies which affect the labour market.
Formålet med rapporten er at opfordre til og danne grundlag for debat og større forståelse.
Its aim is to stimulate, and provide a basis for, debate and greater understanding.
Fællesskabet vil naturligvis blive anmodet om finansiel støtte, men derudover er det i besiddelse af værdifuld know-how, der skal videreformidles til vore naboer i østlandene i de kommende måneder og år - ikke blot hvad angår produktionsteknikker, men også på vor ekspertise in den for erhvervsuddannelse og vore egne erfaringer med at gennemføre omfattende omstruktureringer i in dustrien og med at skabe fornyet udvikling i de lokale økonomier, ef terhånden som beskæftigelsen i kulog stålindustrien, skibsbygningsindustrien og andre tunge industrier går tilbage.
Financial assistance apart, the Community has a lot of valuable know-how to communicate to its Eastern neighbours in the coming months and years - not only about techniques of production, but also about vocational training and our own experience in coping with large scale industrial reconstruction, and with ensuring local economic re-development as employment in steel, coal, shipbuilding and other basic heavy industries declines.
Fremtiden rummer således mange udfordringer.
The longer term thus holds many challenges.
Fællesskabet vil utvivlsomt vokse i økonomisk styr ke, og det vil igen sætte gang i beskæftigelsen og medføre øgede indkomster.
The Community will undoubtably grow in economic strength, which will boost employ ment and income growth.
Men vil det også skabe større lighed og retfærdighed i Fællesskabet?
But will it become a more equitable Community?
Vil alle Fællesskabets indbyggere få mulighed for at udnytte deres talenter og evner fuldtud gennem bedre almen og er hvervsfaglig uddannelse?
Will it be able to foster the talents and abilities of all its people to the full through education and training?
Vil man erkende, at de behov for forbedringer af arbejdsforholdene, som kan forudses, i realiteten ikke adskiller sig - selv om de naturligvis er min dre revolutionerende - fra dem, der affødte de første arbejderbeskyttelseslove og de første regler om et offentligt sundhedsvæsen i det fo regående århundrede?
Will it accept that the needs that are now foreseen for im proved standards at the workplace are no different in kind, although obviously less revolutionary, than the needs which gave rise to the first factory legislation and public health provisions in the last century?
Vil vi sætte tilstrækkeligt ind på at sikre, at de svage i samfundet og på arbejds markedet ikke bliver ene om at bære alle byrderne og omkostninger ne ved det voldsomme udviklingstempo og den dermed forbundne usikkerhed?
Will we make the necessary effort to en sure that those in a relatively weak position in society or on the labour market, are not the ones who have to bear all the stresses and strains of change and uncertainty?
Disse ændringer uden for Fælles skabets grænser gør det endnu mere påkrævet, at vi fortsætter bestræbelserne på at skabe øget økonomisk og social samhørighed inden for Fællesskabet. Fællesskabet er stadig
These changes outside our borders make it all the more necessary to continue to develop greater economic and social cohesion within the
Beskæftigelsen i Østeuropa
Employment in the Community and the Challenge of the 1990s Employment in Central and Eastern Europe
Perspektiver på kort sigt
Short-Term Outlook
Beskæftigelsen og Det Indre Marked
Employment Prospects and 1992
Lønninger og arbejdskraftomkostninger
Wages and Labour Costs
Miljø og beskæftigelse: En ny balance i den økonomiske udvikling
The Environment and Employment: A New Balance in Economic Development
Kvindernes beskæftigelse - Er det blevet lettere for kvinder at få et job?
Employment for Women - Is Access to Jobs Easier or Not?
Ændringer i ledelsesstrukturen i de store virksomheder
Managing Change in Large Companies
Udviklingen inden for erhvervsuddannelse
The Development of Vocational Training
Beskæftigelsespolitik
Employment Policies
De enkelte landes arbejdsmarkedspolitik
National Labour Market Policies
Øget økonomisk og social sammenhæng - Fællesskabets strukturpolitik
Promoting Economic and Social Cohesion - the Community's Structural Policies
Styrkelse af kampen mod langtidsledigheden
Priority to Fighting Long-Term Unemployment
Kildeangivelser
Sources
Indledning har arbejde eller ej, vil nyde godt af den forøgelse af realindkomsterne, som øget effektivitet og økonomisk vækst vil føre med sig, og af den forbedring af levestandarden og af den sociale service, som de øgede indkomster giver mulighed for.
All members of society, whether employed or not, stand to gain from the higher real income which increases in efficiency and economic growth will generate and from the improve ments in living standards and in the level of social provision which in creased income will allow.
især landene i Sydøstasien, retter deres produktion og eksportfremstød mod mere avancerede produkter som f.eks. elektronisk udstyr, ef terhånden som de bliver mere udviklede, og deres arbejdskraft bliver dygtigere.
Challenges growth path followed by European and other developed economies. In the past, developing countries have tended to make the biggest inroads into markets for basic manufactures like textiles or clothing, but increasingly many of them, especially the countries in South-East Asia, are directing production and export efforts towards more ad vanced products like electronic goods as they become more de veloped and their labour forces more skilled.
Her ved starten på 1990'erne kan der næsten overalt i Det Europæiske Fællesskab registreres økonomisk vækst, kraftig stigning i beskæftigelsen og lav inflation.
As we enter the 1990s, most parts of the European Community are en joying economic growth, substantial job creation and low inflation.
Beskæftigelsen i Fællesskabet er vokset hurtigere end på noget andet tidspunkt siden 1950'erne, og selv om arbejds løsheden stadigvæk er høj, er den dog faldet markant.
Employment in the Community has been increasing at a higher rate than at any time since the 1950s and, although unemployment re mains high, it has come down significantly.
På denne bag grund kan Fællesskabet se frem til det kommende tiår med en vis optimisme. misme.
Against this back ground, the Community can look forward with some confidence to the decade which lies ahead.
Men selv om mulighederne er store, ligger der også alvorlige problemer og store opgaver, der skal tages op og løses, hvis Fællesskabet skal kun ne udnytte disse muligheder.
However, although the opportunities are great, there are equally substantial problems and challenges which have to be faced and overcome if the Community is to take advantage of them.
Programmet for gennemførelsen af Det Indre Marked, som skal fjerne alle begrænsningerne for EF-produ-centernes muligheder for at sælge på hinandens markeder, er et svar på denne udvikling.
This decade promises to be a period of immense opportunities for the Community.
Selv om Det Indre Marked vil skærpe konkurrencen yderligere inden for Europa, vil det også give de mest effektive virksomheder mulighed for at ekspandere, og især inden for de vigtige højteknologiske områder vil det in debære nogle stordriftsfordele, således at virksomhederne i Fællesskabet kan konkurrere på mere lige fod med udenlandskejede transnationale selskaber.
The completion of the Internal Market, in conjunction with prospective moves towards monetary union and closer coordination of other aspects of policy, offer the potential for stronger economic performance, more balanced development and closer social cohesion within the Community.
Dette tiår ser ud til at blive en periode med enorme muligheder for Fællesskabet.
The Internal Market programme, designed to sweep away restrictions on the ability of Community produ cers to sell in each others markets, is a response to these developments.
Gennemførelsen af Det Indre Marked tilligemed den forventede udvikling i retning af en monetær union og den tættere samordning af politikken på andre områder indebærer store muligheder for bedre økonomiske resultater, en mere afbalanceret udvikling og øget social sammenhæng inden for Fællesskabet.
Although it will increase still further the degree of competition within Europe, it will favour the expansion of the most efficient companies and in critical high-tech areas, in particular, promote an in crease in the scale of operations so that Community firms can compete on more equal terms with foreignowned, transnational, companies.
For det første vil producenterne i Fællesskabet få en skærpet og voksende konkurrence om markederne fra producenter uden for Europa.
Firstly, producers in the Community face intense and growing competition for markets from producers outside Europe.
Især er de store amerikanske og japanske selskaber stærkt dominerende på markederne for højteknologiske produkter med høj værditilvækst som f.eks. computere og telekommunikationsudstyr.
In particular, large US and Japanese companies tend to dominate markets for high-tech, high value-added products, such as computers or telecommunications equipment.
Det er ikke kun de områder, hvor efterspørgslen vokser hurtigst, men også netop de områder der er af strategisk betydning for mange andre industrier og erhvervsgrene, efterhånden som den nye teknologi spredes i det øko nomiske system og ændrer både produktionsmetoderne og de varer og tjenesteydelser, der fremstilles.
These are not only the areas in which de mand is growing most rapidly, but they are also of strategic import ance for many other industries and activities as new technology spreads through the economic system, changing both the methods of production and the goods and services produced.
Programmet gennemføres gradvis, og udgangen af 1992 er sat som en delig tidsfrist for fuldførelsen af Det Indre Marked, men det har allerede nu en væsentlig indvirkning på ud viklingen i erhvervslivet, tilrettelæggelsen af produktionen og på be skæftigelsen, hvilket beskrives i Kapitel 3.
The programme of measures is being progressively introduced with the end of 1992 as the target date for completion of the Internal Market, but it is already having a significant effect on business development, the organisation of production, and on employment, as set out in Chapter 3.
Virksomhederne er alle rede nu ved at anlægge en mere europæisk synsvinkel, når de udarbejder deres strategier, og i flere tilfælde er de begyndt at rationalisere udfra europæiske forhold fremfor nationale.
Companies are already adopting a more European perspective when formulating business plans and, in a number of cases, are beginning to rationalise their operations on a European rather than a
Alle kan få gavn af denne udvikling.
Everyone can benefit from these de velopments.
Erhvervslivet vil få fordel af udvidelsen af de eksisterende markeder og åbningen af nye.
Businesses stand to gain from the expansion of existing markets and the opening up of new ones.
Alle i samfundet, uanset om de
Employees stand to gain from
Men konkurrencen om markederne vil også blive skærpet på andre om råder, efterhånden som udviklingslandene industrialiseres og slår ind på den eksportbaserede vej til vækst, som de europæiske og andre udviklede økonomier har fulgt.
But competition for markets is also increasing in other areas as developing countries industrialise and look to emulate the export-led
Resumé og konklusioner mer for udledning af giftige stoffer, vandkvaliteten og omfanget af for urening i al almindelighed.
Summary and Conclusions in determining the direction of de velopment, the pattern of growth, the kind of goods produced and the methods used to produce them.