natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En lang række virksomheder i Belgien gennemfører foranstaltninger, for at rygere og ¡kke­rygere kan være sammen under de bedst mulige forhold.
Many Belgian firms are now taking measures to allow smokers and non­smokers to work together in harmony.
når nogen i nærheden af dem ryger under arbejdet (tabel 2).
A stop­smoking campaign made.
For ikke­rygeres ved­kommende drejede det sig om 62%.
All in all, material factors predomi­nated.
De grunde, der nævnes i den forbindelse, er: lugt, at man ikke selv ryger, sundhed, irri­tation, røg.
Bringing in a stop­smoking campaign is a drastic way of cutting down on smoking at work. The Belgian company Janssen Pharmaceutica has chosen this way.
De fleste i denne gruppe er da heller ikke villige til at dele kontor med en ryger.
Most people in this group were not prepared to share an office with a smoker.
Næsten halvdelen af de udspurgte mener i øvrigt, at man vil være mindre to­lerant i de kommende år (46%).
Almost half of those questioned (46%) felt that there would be even less tolerance towards smokers in the years ahead.
Endvidere mener seks ud af ti perso­ner, at der vil blive røget mindre i de kom­mende år, og at gruppen af rygere derfor vil blive mindre.
Six out of 10 believed that smoking would decline still further and that smokers would therefore become a smaller group.
generer på arbejdspladsen, men at det alligevel ikke er den mest generende fak­tor.
Before the campaign began there was extensive consultation with all parties con­cerned.
Når man spurgte arbejdstagerne i undersøgelsen, hvad der generede dem mest i deres daglige arbejde, nævnte de selv faktorer såsom støj, temperatur osv. (tabel 1).
Following these consultations, and with the support of the management, it was decided to introduce a total no­smoking policy, to be enforced throughout the plant and to apply to both staff and visitors.
Cigaretrøg kom på niendeplad­sen. Henved 20% følte det generende, hvis der blev røget.
The first step was a survey of the work­force, which showed that 22% smoked.
For ikke­rygere var dette tal noget højere (23%).
Of these, 59% wanted to stop, 18% were uncertain and 23% wanted to carry on smoking.
Dette udgjorde dog kun en tiendeplads.
In 1993, Belgium adopted a Royal Decree dealing with the problem of smok­ing at the workplace.
Faktorer som kun­stig belysning, støj, ingen udsigt eller ringe udsyn osv., blev anført af et langt højere antal arbejdstagere. .Luftens kvalitet og ventilation stod på fjerdepladsen, men man så ikke en umiddelbar sammenhæng med rygning.
The Decree is based on the principle of mutual respect. 'Employers shall take the necessary mea­sures to ensure that smoking during work, during breaks and during meal times is arranged to suit the mutual wishes of smokers and non­smokers, based on mutu­al tolerance, courtesy and respect for the freedom of the individual.
I det store og hele fremgik det af undersøgelsen, at de fysiske fakto­rer er det vigtigste i arbejdsmiljøet.
Employers shall where necessary take additional material measures to eliminate any nuisance caused by smoking.'
Næsten halvdelen af de udspurgte arbejdstagere synes, at det er generende,
Labour inspectors assessed smoking policy in almost 10 000 firms.
Dette betyder, at rygning kommer på andenpladsen efter arbejdsorganisation.
A total ban on smoking had been introduced by 30%, while another 30% had introduced sepa­rate smoking and non­smoking areas.
Arbejdsmiljø og sikkerhed kommer på tredje­ hhv. femtepladsen.
A counselling programme for smokers had been introduced by 8% of the firms.
Lidt mere end 60% arbejder i en virksomhed, hvor der allerede findes regler for rygning på arbejdet (tabel 3).
In 60% of cases, the initiative had been taken by the employer.
De oftest forekommende foranstaltninger er en begrænsning af det tidsrum, man kan ryge i, indretning af rygelokaler og indførelse af et rygeforbud.
The ban was phased in gently. The posi­tive aspects were emphasized throughout, thus ensuring that the campaign did not degenerate into a witch­hunt against smok­ers.
De fleste af forholdsreglerne træffes af ledelsen.
Smoking therefore came in sec­ond place behind organization of work.
Tabel 1 : Tobaksrygning og arbejdsmiljøet ­­ Spontane svar
Figure 1 : Smoking and the working environment— spontaneous responses.
Forældet materiel
Outdated equipment
Svarede Ikke 8%
No response "8%
1 Andet B_BAR_¡¿v%·'
Artificial light
For stramme arbejdstidsordn nger
Strict working hours
Manglende kontakt
Lack of equipment
Gasudslip, damp
Unfriendliness
I de fleste af virksomhederne (60%) blev ini­tiativet til foranstaltningerne taget af arbejdsgiveren.
Smells (other than tobacco)
Uforudset afbrydelse
Unforeseen problems
Svarede ikke
No response
Det fremgik af en undersøgelse blandt
Cigarette smoke was list­ed ninth.
Initiativer gen.
Initiatives
I Janssen Pharmaceutica er man tilfreds med kampagnen.
Why smoke bothers you
Hvorfor generer rygning?
►-Why not?
• Hvorfor? % > 46% fordi der er mulighed for flere svar. Hvorfor? % > 38% fordi der er mulighed for flere svar 1.Lugtgener
Exceeds 38% since more than one response s possible
»Der lugter af rog, tøjet lugter«
Respondent smokes
Den interviewede ryger I ikke
Respondent not bothered 'Not bottiered, plenty of space'
Andet < 1 % 2%
Other < 1% I 2%
6.Er en plage
No response
Hvorfor? % > 16% fordi der er mulighed for flere svar 2%
Poor ventilation ­ 'office too small; they smoke too much; too many smoke'
»Rygerne blæser rog Ind i ansigtet, de overordnede ryger uden at sporge«
In addition to the group sessions, individ­ual counselling was also available.
ARBEJDSULYKKER I NEDERLANDENE
OCCUPATIONAL ACCIDENTS IN THE NETHERLANDS
I en international sammenligning af antallet af arbejdsulykker i EU­landene i 1986 (jf. tabel 1 ) fremgår det, at ud af 10 EU­lande er Nederlandene det land, der har det mindste antal arbejdsulykker pr. 100 arbejdstagere. Disse tal stammer fra «Yearbook of labour statistics 1992» fra ILO i Genève.
An international comparison of occupational accidents in the EU countries during 1986 (see Figure 1 ) shows that, of the 10 EU coun­tries, the Netherlands has the fewest occupational accidents per 100 workers.
Grundlaget for årbøgerne i denne serie er de nationale tal for arbejdsulykker, som indsendes af de ansvarlige myndigheder i medlemslandene.
The yearbooks in this series are based on national figures for occupational accidents supplied by the various authorities of these countries.
I årbøgerne advarer man mod faren ved at anstille sammenligninger mellem landene på grundlag af det offentliggjorte talmateriale.
However, not only the yearbooks warn that comparing countries on the basis of the published figures is risky.
Også i forbindelse med andre kilder ved man, at landenes ulykkestal ofte varierer afhængigt af, hvorledes forsikringssystemet er organi­seret.
It is known from other sources as well that national accident figures often vary depending on how accident insurance is organized.
Man kan således spørge sig, hvilken værdi en sammenligning som tabel 1 har, og hvorledes man kan forklare de lave procenttal for Nederlandene.
It may thus be asked what the value is of a comparison as in Figure 1 and how the low Dutch accident rate can be explained.
stærkt fald i antallet af ulykker omkring 1967.
dents brought under the Sickness Benefits Act.
I dette år blev den neder­landske lov om arbejdsu­lykker ophævet, og kravet om anmeldelse af ulykker blev anført i loven om sygedag­penge.
As a result of this change to the law, the higher benefit payable for sickness due to occupational accidents was withdrawn.
Denne lovændring medførte, at de højere ydelser ved sygdom på grund af arbejdsulykker bortfaldt.
Furthermore, it rapidly transpired that there was no way to enforce the obligation to notify acci­dents.
Man kan derfor gå ud fra, at forekomsten af for lave tal ved registrering af arbejdsulykker i Nederlandene er mere udbredt efter 1967.
It is therefore generally assumed that under­registration of occupational accidents in the Netherlands has increased substantially since 1967.
Nogle mener endog, at det i øje­blikket kun er en tredjedel af de faktiske arbejdsulykker, som bliver registreret.
Some even estimate that currently only a third of the actual number of occupational acci­dents are registered.
Tabel 1 ­Antal arbejdsulykker pr. 100 arbejdstagere i 1988 i 10 EU­lande.
The bottom line in Figure 2 provides an overview of the number of occupational accidents per 100 workers from 1956.
Nederlandene landske institut for arbejdsvilkår (ΝΙΑ).
The sharp fall in the number of accidents around 1967 is clearly evident.
I dette system registreres kun en lille del af arbejdsulykkerne i Nederlandene, men alle ulykkestallene i de undersøgte virk­somheder.
This was the year when the Netherlands Accident Act was repealed and the obligation to notify acci­ occupational accidents in the Netherlands, but receives accident figures from interest­ed companies.
Det er således usandsynligt, at forekomsten af for lave tal ved registrering af ulykkestal er særlig udbredt i dette sy­stem.
It is thus unlikely that under­registration is significant in this sys­tem.
Endvidere fremgår det, at der i det store og hele er en nøje overensstemmelse mellem systemets tal og de nationale ulykkestal.
In addition, it turns out that the sys­tem generally tracks the national accident figures fairly precisely.
Kun inden for de senere år er der en større afvigelse.
Only in recent years has there been a discrepancy.
I 1992 anførte NIA's statistik 1,92 ulykker pr. 100 arbejdstagere, mens den nationale statistik anførte 1,1.
For 1992, the NIA statistics reported 1.92 accidents per 100 workers, while the national statistics noted 1.1.
I 1993 registrerede NIA­sta­tistikken dog et nyt fald til 1,58 ulykker pr. 100 arbejdstagere.
In 1993, however, the NIA statistics registered a further drop to 1.58 accidents per 100 workers.
De nationale tal er desværre endnu ikke blevet offentliggjort.
The national figures are unfortu­nately not yet known.
Også i NIA­systemet registrerer man således et meget lavt antal arbejdsulykker.
The number of occu­pational accidents registered by the NIA system is therefore also very low.
Der må således være tale om mere end en forekomst af for lave tal ved registrerin­gen.
Hence more must be involved here than just under­registration.
Det er ikke ofte, at man får lejlighed til at validere ulykkescifre.
Opportunities to validate accident data rarely present themselves.
Hertil er det nød­vendigt, at man har sammenlignelige tal, der helst skal stamme fra flere kilder.
To do this, com­parable figures need to be obtained from (preferably) a different source.
Dette var tilfældet, da det blev muligt at bruge »The First European Survey on the Work Environment 1991­1992« fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve­og Arbejdsvilkår.
One became available with the publication of the first European survey on the work envi­ronment 1991­92 by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions.
I denne oversigt har man stillet spørgsmål til en udvalgt gruppe på 1 000 arbejdstagere pr. EU­land.
This survey took a sample of 1 000 workers per EU coun­try.
Man spurgte bl.a. om risici for sundhed og sikkerhed på grund af arbejdet.
Among other things, they were asked about the risk of their work to their health and safety.
Tabel 3 giver en oversigt over, hvor mange pro­cent af arbejdstagerne der mener, at deres arbejde er sundhedsfarligt eller
Figure 3 provides an overview of the percentages of workers who find their work is unhealthy or unsafe. Here as well, the Netherlands comes off best.
Tabel 2: Antal arbejdsulykker pr. 100 arbejdstagere samt det gennemsnitlige fravær som følge af arbejdsulykker i henhold til NIA's registrering af arbejdsulykker fra 1956.
Figure 2: Number of occupational accidents per 100 workers and average period of absence due to occupational accidents according to the NIA occupational accidents register from 1956 on
I tallene for de skandinaviske lande er der ofte tale om endnu færre arbejdsulykker.
The Scandinavian countries often have fewer.
Derudover fremgår det, at ulykkestallene også i Nederlandene afviger stærkt fra branche til branche.
In addition, the accident figures per industry vary widely within the Netherlands as well.
Endvidere har man i »The First European Survey« fundet frem til, at der ganske vist er mange arbejds­tagere, som arbejder i risikofrie erhverv og brancher i Nederlandene, men heller ikke dette kan fuldt ud forklare, at arbejds­ulykkesrisicitallene er så gunstige.
It may be noted that the first European survey also found that many workers were employed in non­risk occupations and sectors in the Netherlands, but this too cannot complete­ly explain why occupational risks are so low.
NIA­tal­lene i tabel 2 er heller ikke forvansket af sådanne risikoforskelle, fordi de hoved­sageligt stammer fra industrivirksomheder.
The NIA figures in Figure 2 are not distorted by such risk discrepancies either, since they are taken mainly from industrial companies.
Faktorer, som oftest er blevet nævnt som årsag til det meget lave antal ulykker, er: 1) den nye arbejdsmiljølovgivning, som blev afsluttet i 1980'erne, 2) antallet af arbejdsmiljøeksperter er øget voldsomt i virksomhederne efter Anden Verdenskrig, og 3) den positive økonomiske udvikling i årene efter krigen.
The reasons generally cited most often for the very low rate of acci­dents are: (i) the working conditions legis­lation introduced in the 1980s, (ii) the substantial increase in the number of working conditions experts in companies since the Second World War and (iii) favourable economic trends in the post­war period.
Hvad kan man mere sige om arbejdsu­lykkers påvirkning af virksomhedernes drift?
What more can be said now about the impact of occupational accidents on com­pany management?
Med NIA­registreringen kan man samtidig se det gennemsnitlige antal sygedage som følge af arbejdsulykker.
The NIA also pro­vides the average number of calendar days lost due to occupational accidents.
Den øverste linje i tabel 2 giver en oversigt over udviklingen af det gennemsnitlige fravær fra 1956.
The top line in Figure 2 provides an overview of the trend for average absences from 1956.
Der er ganske vist tale om en stigning i fraværet fra ca. 15 til 25 dage, men på grund af det faldende antal ulykker bliver udgifterne i forbindelse med fravær stadig mindre.
Although this figure has increased from around 15 to 25 days, the costs of absences have fallen sharply due to the decline in the number of accidents.
Man har regnet ud, at arbejdstagere i 1993 gennemsnitligt kun forsømmer 1 %o (1,1 promille) af deres samlede arbejdstid på grund af arbejdsu­lykker.
For 1993, it was calculated that workers are on average absent for no more than a 1000th (1.1%) of their total work time due to occupational accidents.
Det fremgår tydeligt af disse neder­landske tal, at det betaler sig at investere i en god sikkerhedspolitik og effektive bestemmelser.
Clearly, these figures for the Netherlands show that it is worth investing in a good safety policy and good regula­tions.
På længere sigt vil man sikkert høste frugten af dette arbejde.
This investment is sure to bear fruit in the long run.
OMKOSTNINGERNE VED ARBEJDSULYKKER OG ARBEJDSRELATERET SYGDOM I NORDEN
THE COSTS OF OCCUPATIONAL ACCIDENTS AND WORK-RELATED SICKNESS IN THE NORDIC COUNTRIES
Dermed når man frem til et datagrundlag bestående af et antal kontakter til sundhedsvæsenet, et antal sygefraværsuger samt et antal personer, der udstødes fra arbejdsmarkedet. Dette datagrundlag værdisættes efter cost-of-illness-metoden.
Health service costs are taken directly from the accounts of hospitals and phar­macies or from the charges of doctors and other treatment providers.
Hvad betyder arbejdsulykker og arbejdsrelateret sygdom for samfundsøkonomien?
What impact do occupational accidents and sicknesses have on the economy?
Både på EU-plan og i de enkelte medlemslande stilles dette spørgsmål, når det bliver diskuteret at styrke sundhed og sikkerhed på arbejd spladsen.
This question arises at both EU and national level whenever moves to strengthen health and safety at work are discussed.
En aktuel rapport fra Nordisk Ministerråd angiver en metode og resultater, der kan besvare spørgsmålet i Danmark samt ansøgerlandene Finland, Norge og Sverige.
A report by the Nordic Council of Ministers offers a method and contains findings that could answer this question in Denmark and the other applicant countries Finland, Norway and Sweden.
Målet har været at beregne konsekvenserne af alle arbejdsrelaterede sygdomme og arbejdsulykker for både lønmodtagere og selvstændige.
The aim here is to calculate the consequences of all workrelated sicknesses and acci­dents for both employees and the selfemployed.
De socio-økonomiske omkostninger som følger af de mest udbredte arbejdsrelaterede sygdomme samt arbejdsulykker er beregnet til 2,7 mia. ECU i Danmark (1990).
In Denmark (1990), the socioeconomic costs of the commonest workrelated sick­nesses and occupational accidents are cal­culated at ECU 2700 million.
Omkostningerne svarer til godt 1 000 ECU for hver person, der er i arbej de, eller 2,5% af Danmarks årlige bruttonationalprodukt. Tilsvarende beregninger for ansøgerlandene Finland, Sverige og Norge ligger på samme niveau eller højere.
This amounts to over ECU 1 000 for every per­son in employment, or 2.5% of Denmark's GNP.
Grunddata for beregningen er derfor generel statistik om sygdomsadfærd fordelt på hovedgrupper af diagnoser, der svarer til WHO's sygdomsklassifikation:
The basic data for calculations are therefore taken from the general statistics on sickness behaviour, broken down by main diagnostic categories corresponding to the WHO's sickness classification:
Projektet blev gennemført af Per Lunde-Jensen, Arbejdstilsynet (projektleder), og Søren Hansen, Handelshøjskolen i København. Projektet er offentliggjort i 1993 i hovedrapporten »Arbejdsmiljø og samfundsøkonomi - en metode til konsekvensberegning« (NORD 1993:22), dels en arbejdsrapport med tilhørende regneark (1993:556).
The calculation of production loss is based on a statistical working life, i.e.: • An average working week corrected for the 10 to 25% of the labour force in parttime employment (approximately 33 hours). • An average hourly cost in industry of ECU 16 to 18 in the four countries for the base year 1991. • For permanent departure from the labour-market, the production loss up to the normal pension age is calculated, cor­rected for the average risk of dying beforehand.
• antallet af sengedage på hospitaler • kontakter til praktiserende læger, spe ciallæger mv. • medicinforbrug • sygefraværsdage • antallet af personer, der tvinges ud af arbejdsmarkedet, enten som førtidspen sionister eller ved dødsfald.
• number of days in hospital • visits to GPs, specialists, etc. • medicine consumption • absence due to sickness • number of persons leaving the labourmarket due to early retirement or death.
Beregningsresultater
Basic data and method
Tabel 1 viser hovedresultaterne for de fire nordiske lande.
Table 1 shows the main results for the four Nordic countries.
Tallene er let bearbejdet i forhold til rapporten.
The figures have been slightly modified compared with the report.
Det finske arbejdsministerium har som resultat af undersøgelsen revideret sine vurderinger af arbejdsmiljøets betydning for sygdomsadfærden, og det er de nye tal, der fremgår.
Following a study, the Finnish Ministry of Labour has revised its assess­ments of the effect of the working environ­ment on sickness behaviour and the new figures have been incorporated.
Norge og Sverige har devalueret kraftigt siden 1990/1991, hvorfor beløb er blevet omregnet til de nye, mere realistiske kurser.
Norway and Sweden have experienced a substan­tial devaluation since 1990/91, so the amounts have been converted to the new, more realistic exchange rates.
Derefter skal det vurderes, hvor stor en andel af sygdomsadfærden i befolkningen der skyldes arbejdsmiljøforhold.
The aim is then to evaluate how high a proportion of sickness behaviour in the population is due to the working environ­ment.
Her har vi anvendt resultaterne fra de befolkningsundersøgelser, hvor læger har vurderet årsagerne til sygemelding eller andre indikatorer for sygdom.
Here, we have made use of the results of population studies where doctors have assessed the causes of sickness reports or other sickness indicators.
Dette kan sam menfattes til en »arbejdsbetinget andel«, dvs. den procentandel af sygdomsadfærd i hver hoveddiagnose, hvor arbejdsmiljøet er hovedårsagen.
This can be lumped together as the 'work-relat­ed proportion' i.e. the percentage of sick­ness behaviour diagnosed as mainly due to the working environment.
De bedst underbyggede andele er de danske, der fremgår af tabel
The best underpinned figures are the Danish statis­tics shown in Table 2.
Baggrunden for projektet er, at der i de fire nordiske lande stilles krav om beregninger af de socio-økonomiske konsekvenser af nye regler på arbejds miljøområdet, samt at der var et behov for at udvikle metoder og indsamle de grund data, der belyser de økonomiske fordele ved at forebygge arbejdssygdomme og arbejdsulykker.
The reason for the project is the demand in the four Nordic countries for statistics on the socioeconomic consequences of new regulations affecting the working environment, together with the need to develop methods and collect basic data to demonstrate the economic benefits of pre­venting workrelated sicknesses and acci­dents.
Disse grunddata er samlet i et regneark for hvert land, sådan at beregningerne løbende kan opdateres med nye statistiske oplysninger.
These basic data are entered in a spreadsheet for each country so that the calculations can be updated continuously with new statistics.
Antal beskæftigede Total omkostning pr. beskæftiget Totale omkostninger % af BNP 1990(1992) Arbejdsulykker Arbejdsrelateret sygdom
ECU 1 660 5.1% ECU 780 million ECU 6700 million
Resultaterne mht. arbejdsulykker inklusive dødsulykker er umiddelbart sammenlignelige.
ECU 1 500 3.6% ECU 460 million ECU 2 800 million
20% 25% mumsskøn, der ikke er udtryk for arbejds miljøets kvalitet.
An economic evaluation of individual diagnoses would place greatest weight on those types of sickness resulting in longterm sickness or possibly complete with­drawal from the labour-market.
En mindre del af forskel lene skyldes, at omkostningerne pr. behandling i sundhedsvæsenet er lavere i Danmark.
Assigning monetary amounts to such consequences provides a measure of both the number of injuries and their severity.
Kræftsygdomme »Efterløn« 1 alt (mio. ECU)
use our economic (and human) resources much better than we do today.
For at komme uden om forskelle i metode og prisniveau, kan sygefravær og arbejds betingede førtidspensioner sammen lignes i forhold til antallet beskæftigede.
Table 2 sets out the results for Denmark, which broadly correspond to the relative distribution of diagnoses in the other countries.
Arbejdsulykker og psykiske lidelser ligger på niveau med den nordiske under søgelse, men den britiske undersøgelse vurderer de øvrige arbejdsrelaterede syg domme langt mere konservativt. En tysk undersøgelse fra 1993 (Baum/Niehus: »Volkwirtschaftlische
It is hardly surprising that diseases of the locomotor apparatus are by far and away the most serious from an economic viewpoint.
En økonomisk vurdering af de enkelte diagnoser vil lægge den største vægt på de typer af sygdomme, der medfører lang varig sygdom eller eventuelt, at folk ryger helt ud fra arbejdsmarkedet.
In contrast, the high figure for mental and heart/cir­culatory disorders combined, which have their origin in pressure of work, stress and changing work times, might be consid­ered controversial.
Ved at sætte pengebeløb på konsekvenserne får vi et mål, hvor både antal skader og alvorlighed bliver afspejlet.
This does not corre­spond to the interpretation of work-relat­ed sickness utilized by the insurance schemes in Scandinavia or to the notifica­tions received by the inspection authori­ties.
Fraværet pr. arbejdsulykke er lidt lavere i den tyske undersøgelse, mens det samlede produktionstab pr. beskæftiget er bety deligt højere.
The period of absence per accident is slightly lower, but the total production loss per employee is considerably higher.