natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse tre begreber er her anvendt i deres normale betydning: arbejdsløshed omfatter alle arbejdssøgende personer uden arbejde, beskæftigelsen omfatter alle "erhvervsaktive i beskæftigelse", dvs. alle, der udfører et indtægtsgivende erhvervsarbejde, erhvervsaktiviteten omfatter de personer, som har beskæftigelse, og de personer, som søger beskæftigelse.
Above and beyond the traditional geographic divisions (North versus South, etc.), one is struck by the regularity and generality of the pattern. Women are the most active element on the labour market throughout Europe.
Begrebet omfatter således de to andre begreber: de arbejdsløse og de beskæftigede udgør tilsammen "den erhvervsaktive befolkning".
- in the case of women this decline has been more than offset by the boom in economic activity between the ages of 25 and 49. Most of the increase in female activity has been concentrated in this age bracket.
Samtlige tabeller er taget fra den rapport, der er udarbejdet af Daniele Meulders, Robert Plasman og Valerie Vander Stricht.
A11 the tables have been taken from the aforementioned summary report by Daniele Meulders, Robert Plasman and Valerie Vander Stricht, Position of Women on the Labour Market, Developments between 1983 and1989-90.
Forskellene med hensyn til udviklingen i mænds og kvinders erhvervsfrekvens skyldes en kombination af to fænomener:
To grasp the mechanisms and causes of the increase in female activity Europe one must thus focus on the 25- to 49-year-old age group.
Erhvervsfrekvensen for kvinder mellem 25 og 49 år
Activity rates of women between the ages of 25 and 49
Erhvervsfrekvens ¡1989
Activity rate in 1989
Årlig gennemsnitlig stigning fra 83 til 89 (i %)
Annual growth rate between 1983 and 1989 (in percentage points).
* 1986 og 1989 Kilde: Arbejdsstyrkeundersøgelser, Eurostat 1983, 1986 og 1989.
The curves of activity rates by age provide much more information about the directions and magnitude of developments in female economic activity than the mere levels.
Det er i Danmark, Frankrig og Storbritannien, vi i dag finder de højeste erhvervsfrekvenser (over 70%).
Age-related female activity patterns can be broken down into three rough curves as follows.
En kurve med en enkelt top er udtryk for overvejende erhvervsinaktivitet: Kun kvinder mellem 20 og 25 år, hvoraf hovedparten er ugifte, har en høj erhvervsfrekvens.
A single left-hand peak reflecting the dominance of inactivity. In such models, only women between the ages of 20 and 25—single women for the most part—have high activity rates.
Efter at være blevet gift eller have fået børn holder kvinderne definitivt op med at have erhvervsarbejde.
The women stop working once and for all after mar­riage or childbirth.
ERHVERVSAKTIVITET
ACTIVITY RATE
En dobbeltkurve (eller M-kurve) er udtryk for en afbrydelse i erhvervsaktiviteten: Her holder størsteparten af kvinderne mellem 25 og 40 år op med at have erhvervsarbejde, mens de har børn, hvorefter de begynder igen, når børnene er blevet store.
A bimodal (or M) curve depicting a pattern of discontinuous activity. In such cases most women stop working between the ages of 25 and 40 in order to rear their children, then resume working when their children are grown.
En omvendt U-kurve svarer til en model, hvor der er tale om vedvarende erhvervsaktivitet: I dette tilfælde forener kvinderne erhvervsaktivitet og familiemæssige forpligtelser.
A bell curve (or inverted U) characterises a pattern dominated by continuous activity. In such cases women combine work and family obliga­tions.
Det er de færreste af dem, der holder op med at have erhvervsarbejde, når de får børn.
Most of them do not stop working when they have children.
Denne kurve ligner også mest den model, der er fremherskende for mændene.
This curve is also the closest to that of the male activity pattern.
Den er udtryk for en ensartet adfærd hos mænd og kvinder i relation til erhvervsaktivitet.
It reflects a narrowing of the gap between female and male activity patterns.
Uafbrudt erhvervsaktivitet finder vi i tre lande, hvor erhvervsfrekvensen blandt kvinderne er meget høj: I Danmark, i det tidligere DDR4 og i Frankrig.
The continuous activity pattern is seen in three countries with high female activity rates, viz., Denmark, the former GDR4 and France.
Erhvervsfrekvens efter aldersgruppe i det tidligere DDR, i Danmark og i Frankrig
Activity rates by age in the former German Democratic Republic, Denmark and France
^ Danmark 89 ■» ·.
·» HtANCBW -*- HtANCBtJ
Danmark, Frankrig: Eurostat, Arbejdsstyrkeundersøgebier, label 03, 1983, 1989.
Denmark and France: Eurosw: 1983 and 1989 Labour Force Surveys. Graph by DULBEA..
Dobbeltkurven, der er udtryk for afbrudt erhvervsaktivitet, finder vi i Vesttyskland, Nederlandene og Storbritannien.
4 In the former GDR girls still in school were included in the active popu­lation; this explains the high activity rate in the 15- to 25-year-old age group.
Erhvervsfrekvens efter aldersgruppe i Vesttyskland, Nederlandene og Storbritannien
Activity rates by age in the Federal Republic of Germany, the Netherlands and the United Kingdom
Erhvervsfrekvens efter aldersgruppe i Grækenland, Italien, Portugal og Belgien
Activity rates by age in Ireland, Spain and Luxembourg.
Kilde: EurosUt, Arbejdsslyrkeundcreogelser, Ubcl 03, 1983, 1986 og 1989. Grafik DULBEA.
Eurostat : 1983,1986 and 1989 Labour Force Surveys.
En gennemgang af kurverne over erhvervsfrekvensen i de enkelte lande viser måske nok, at der er tale om forskellige mønstre.
Country-by-country analysis of these curves reveals different national patterns very clearly.
Men der kan også udledes en generel tendens: '7 samtlige lande kan der parallelt med stigningen i erhvervsfrekvensen for kvinder i alderen fra 25 til 49 år i perioden fra 1985 til 1989 konstateres en udvikling i kurverne i retning af den omvendte Umodel"5.
Yet a general trend can never­theless be seen: "Between 1985 and 1989 the rise in activity rates for women between 25 and 49 was paralleled in all the countries by the development of the curves towards a model in the shape of an inverted U. "5In other words, this shift to­wards the Danish pattern seems to indicate that the specificity of women's behaviour is giving way to more convergence between male and female activity patterns.
Denne "udvikling i retning af den danske model" tyder med andre ord på, at det, der tidligere har været kendetegnende for kvindernes indstilling til erhvervsarbejde, er ved at forsvinde til fordel for større ensartethed i mænds og kvinders adfærd i relation til erhvervsaktivitet.
5Daniele Meulders, Robert Plasman & Valerie Vander Stricht, summary report, ρ. 14. Page 16
Årsagerne til denne udvikling
WHICH EXPLANATORY FACTORS?
Tendensen er klar, men hvad skyldes den?
Given the facts, how can this tendency be explained?
Er der tale om et fænomen, som først og fremmest kan tilskrives den befolkningsmæssige udvikling (der er flere erhvervsaktive kvinder, fordi der er flere kvinder end mænd), familiemæssige årsager (ændringer i familiemønstrene) eller uddannelsesmæssige faktorer (højere uddannelsesniveau)?
Is it due essentially to demographic factors (there are more active women because there are sim­ply more women), changes in family structures, or educational factors (higher levels of education)?
Den befolkningsmæssige udvikling
A. Demographicdevelopments
Faldende fødselstal, højere levealder og nettoindvandring - det er de tre fænomener, der i forskellig grad kendetegner de tolv EF-lande.
The twelve EC Member States are characterised, to different degrees, by falling birth rates, longer life expectancies and a positive net balance of migration.
Antallet af personer i den arbejdsduelige alder vokser ganske lidt, men der er tale om en forholdsvis stabil tendens.
The number of people of age to work is thus up slightly, but this increase is tending to level off.
Den kan ikke i sig selv forklare stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens: Den kvindelige befolkning vokser kun lidt, mens antallet af erhvervsaktive kvinder vokser meget stærkt.
It thus cannot account for the increase in female activity, for the number of women has risen slightly, whereas the number of economically active women has skyrocketed.
Med andre ord:"De befolkningsmæssige faktorer synes ikke at være årsagen til spændingerne på arbejdsmarkedet i de europæiske lande"6.
In other words, "...demographic features do not seem to be responsible for the ten­sions on the European labour market.. . "6
Den anden forklarende faktor er også meget "klassisk", nemlig familiemønsteret.
The second possible explanation, which is likewise very "conventional", is the family.
Hvad ved vi i dag om de familiemæssige forpligtelsers betydning for kvindernes adgang til beskæftigelse?
What can be said today about the influence of family duties on women's ability to work?
Heller ikke her er der noget entydigt svar, selv om man kan sige, at "kvindernes udbud af arbejdskraft er ikke et udifferentieret udbud, men afgøres først og fremmest i familiens skød"'7.
Nothing is clear in this respect, although it is still true that "\f\ar from being undifferentiated, female labour supply is determined first and foremost within the family."1
Det er først og fremmest familiemønstrene, der har ændret sig radikalt. Overalt i Europa er fødselsfrekvensen faldende.
First of all, family structures have undergone far­reaching changes.
Er det fordi, kvinderne har færre børn, at de arbejder mere?
Are women working more sim­ply because they have fewer children?
Svaret er ikke så enkelt endda.
The answer is not so simple.
Først og fremmest fordi man ikke kan sige, hvad der kom først, ægget eller hønen: Arbejder kvinderne mere, fordi de har færre børn, eller har de færre børn, fordi de arbejder mere?
Firstly because we do not know which comes first, the chicken or the egg. Are women working more because they are having fewer children or are they having fewer children because they are working more?
Formentlig begge dele.
Both propositions are probably true.
Svaret er også kompliceret, fordi der ikke er nogen direkte korrelation mellem fødselsfrekvensen (antallet af børn pr. kvinde) og erhvervsfrekvensen. Således ligger fødselsfrekvensen for de danske kvinder, som har den højeste erhvervsfrekvens i hele EF, meget nær ved fødselsfrekvensen for de nederlandske kvinder, som har en af de laveste erhvervsfrekvenser.
Secondly, the response is complex because there is no direct correlation between the fertility rate (number of children per woman of child­bearing age) and activity rate.
Foreløbige tal. Kilde: Eurostat, Befolkningsstatistikker 1991, tabel E­9.
This is the case in the former GDR and the United Kingdom.
Er det et spørgsmål om børnepasningsproblemer?
This is seen in the Netherlands and Ireland.
Danmark har langt det mest veludviklede og avancerede system (måske lige med undtagelse af Østtyskland), og formålet er at tilbyde en komplet pasningsordning for børn på alle alderstrin.
According to the Dutch expert, "... the number of children plays a relatively limited role in behaviour on the labour market.
På andenpladsen kommer Belgien og Frankrig.
What counts is whether there is a child or not."12
I Belgien er erhvervsfrekvensen blandt kvinder mellem 25 og 49 år (65,5%) væsentlig lavere end i Frankrig (73,2%).
Bjarne Rjert Andersen, (1991), Daily Life in Households with Children.
Irland og Nederlandene har nogle af de laveste erhvervsfrekvenser (henholdsvis 45% og 58,2%), mens erhvervsfrekvensen i Storbritannien er blandt de højeste (72,7%).
Report 91:6 of the Institute of Social Research. Quoted by Rita Knudsen, Danish Report, p. 26.
Den procentvise andel af pladser i daginstitutioner, der finansieres af det offentlige, i forhold til antallet af børn i en given aldersgruppe9
Places in publicly funded childcare services as % of all children in the age group13
Børn mellem Skolepligtig
Date to which data refer
3 år og den skolepligtige ordninger uden for længde (inkl.
For children under 3*
45 timer (a)
45 hours (a)
8 timer 4 timer 67 timer
8 hours
35,5 timer (a,b) 45 timer (b)
45 hours (b)
6,5 timer 8 timer
8 hours
I virkeligheden er det ikke så meget antallet af børn eller antallet af vuggestuepladser som måden at forvalte de familiemæssige forpligtelser på, der er årsag til forskellene i kvindernes erhvervsfrekvens. Det er her, man kan konstatere de største forskelle mellem EF-landene.
♦This percentage should be expressed as a percentage of the children whose ages exceed the end of the maternity leave rather than percentage of 0­ to 3­year­olds, in which case it would be 55% for Denmark instead of 48%. **Does not include preschool classes.
Der er tale om fire forskellige situationer.
Source: Women of Europe Supplement No. 31, August 1990.
Det gælder kun i Danmark: "Kvinder med børn fra 0 til 2 år er lige så erhvervsaktive som kvinder mellem 20 og 40 år uden børn og kvinder med børn fra 3 til 14 år"10.
In any event it shows that, whatever the starting situa­tion, the burden of a family weighs less heavily today on the economic activity of women.
Det at have børn influerer, men kun i meget begrænset omfang, på kvindernes erhvervsfrekvens.
This table should be read in conjunction with the national reports, which contain important qualifications and explanations.
Det gælder i Frankrig, hvor erhvervsfrekvensen blandt kvinder med børn først falder mærkbart med det tredje barn: "Erhvervsfrekvensen er 83% for kvinder uden børn, 81% for kvinder med et barn, 75% med kvinder med to børn og 45% for kvinder med tre børn"11.
The table shows the number of places in publiclyfunded services as a % of the child population; the % of children attending may be higher because some places are used on a part­time basis. Provision at playgroups in the Netherlands has not been included, although 10% of children under 3 and 25% of children aged 3­4 attend and most playgroups receive public funds.
Det er tilfældet i det tidligere DDR og i Storbritannien.
Now, the level of instruction reached by women is rising everywhere in Europe, sometimes even exceeding that of men.
Ifølge de britiske eksperter gælder det, at "jo flere børn, kvinderne har, des mindre ønsker de at arbejde fuldtids, mens mønsteret for kvinder med deltidsarbejde forekommer mere varieret afhængigt af antallet af børn"12.
The "breakthrough"14 made by girls in schools and universities, i.e., their academic success, is thus one of the determining factors behind the breakthroughs made by women on the labour market.
Erhvervsfrekvensen blandt kvinderne falder markant efter det første barns fødsel: Det kan konstateres i Nederlandene og Irland.
Highly-educated women usually have continuous careers, that is, careers that are not interrupted by the births of their children.
Den nederlandske ekspert hævder således: "Antallet af børn spiller en forholdsvis begrænset rolle for kvindernes adfærd på arbejdsmarkedet: Det, der især tæller, er hvorvidt de overhovedet har børn eller ej"13.
Inversely, women with few educational advantages come up against a combination of difficulties that force them off the labour market. This is the case of the most underprivileged, especially uneducated single mothers.
På trods af disse forskelle, der karakteriserer relationerne mellem erhvervsaktivitet og familiemønster, er der ét fænomen, der gør sig gældende i samtlige EF-lande: Der er en generel stigning i erhvervsfrekvensen blandt kvinder med børn.
For many of the latter, the weight of the family obligations that they must fulfil alone, added to their low wages, is one of the dissuasive factors that drags them into the "poverty trap."
Denne tendens udvisker ikke forskellene, men den varsler måske om lidt ændrede forhold i fremtiden.
"The Poverty Trap is a situation in which an individual, whether working or unemployed, sees no pecuniary advantage to increasing the number of hours worked if he/she works already or entering the labour market if he/she is Jobless.
Den viser under alle omstændigheder, at uanset hvad udgangssituationen er, har de familiemæssige forpligtelser i dag mindre indvirkning end tidligere på kvindernes erhvervsaktivitet.
Indeed, if this individual decided to work, his/her net income would remain the same, even decline."15The rise of this phenomenon has been particularly noticeable in Great Britain and Belgium, which does not mean that it does not exist elsewhere.
Overalt i Europa højnes kvindernes uddannelsesniveau, i visse tilfælde har de oven i købet overhalet mændene.
The eighties have been marked by an impressive surge in female economic activity in Europe.
"Pigernes gennembrud"14i skolen og på universitetet og deres gode uddannelsesmæssige resultater er således en af de afgørende faktorer, som bedst forklarer den voldsomme udvikling i kvindernes aktivitet på arbejdsmarkedet.
Beyond the national differences and despite the existence of well-defined patterns of economic activity, one is struck by the universality of the phenomenon and convergence of trends.
Uddannelsesniveauet har ikke blot betydning for omfanget af kvindernes erhvervsaktivitet.
This rise in female activity is all the more remarkable as it continued despite turbulence on the labour market.
Det påvirker også erhvervsaktivitetskurverne: Kvinder med et højt uddannelsesniveau har oftest et uafbrudt karriereforløb, der ikke brydes, når de får børn.
This group of converging phenomena must undoubtedly be connected to another basic trend, namely, the higher levels of education and training achieved by women throughout the EEC.
Omvendt kan man hos de kvinder, der er ringest stillet rent uddannelsesmæssigt, konstatere en ophobning af problemer, der støder dem ud af arbejdsmarkedet.
14To take the expression used in a recent work by Christian Baudelot and Roger Establet, Allez les filles!, Editions du Seuil, Paris, 1992.
For mange af dem er vægten af de familiemæssige forpligtelser, som de er alene om at bære, og den lave løn, de kan opnå for
15Sabine Demazy, La Poverty Trap en Belgique, dissertation written under the direction of D. Meulders, 1991.
Udtrykket er citeret fra Christian Baudelot og Roger Eslablct, Allez les filles!. Ed. du Seuil, Paris 1992.
This meeting, however, was not perfect, for at least two reasons.
I realiteten vil vedkommendes nettoindkomst ved en øget arbejdsindsats enten forblive uændret eller måske endda falde"15.
During the period under consideration the number of women seeking employment exceeded the number of jobs on offer.
Udviklingen af dette "Poverty Trap"-fænomen er især observeret i Storbritannien og Belgien (hvilket ikke er ensbetydende med, at det ikke findes andre steder).
This situation was reflected in the unemployment figures (see Chapter III).
Den imponerende stigning i kvindernes erhvervsaktivitet i Europa er det fremherskende træk ved tiåret 1980-90.
Secondly, the demand remained limited to a few areas of activity already marked by a high concentration of women.
Udover forskelle landene imellem, på trods af at der er tale om klart forskellige modeller for erhvervsaktiviteten, er det slående, så udbredt fænomenet er, og så ensartede tendenserne er.
If, as we have seen, female employment has "hung on" better since the early eighties than male employment, this is because the traditional sectors of female employment created more jobs.
Denne stigning i kvindernes erhvervsaktivitet er så meget desto mere bemærkelsesværdig, som den er fortsat på trods af de vanskelige vilkår på arbejdsmarkedet.
However, this is a two-edged sword, for as the number of women on the market has risen and female economic activity patterns undergone far-reaching changes, the concentration of female employ ment in specific sectors has been confirmed.
På samme måde er tendensen til en mere ensartet adfærd med hensyn til mænds og kvinders erhvervsaktivitet et markant træk ved den pågældende periode, selv om der også her er tale om klart forskellige mønstre i EF-landene.
In other words, the continuation of this concentration is an indi cator of persistent segregation at the same time as it helps explain the growth in female employment.
Det kønsopdelte arbejdsmarked: Et konstant og tilbagevendende fænomen
Breakdown of 1983­89 employment growth rates by country, sector and gender beland
Mænd ­ stigning 83­89
Men : 1983-89 growth rates Agriculture
Metaller, præcisionsinstr. Andre fabrikationsindus. Byggeri og anlæg Industrien i alt Handel, restauration Transport, kommunikation Finans, forsikring Administration Andre servicefag Servicefag i alt I alt (med ang. af sektor) rt
Total (where a sector Is declared)
Kilde: Eurostat, Arbejdsstyrkeundersøgelse, T43, 1983­1989 ­ Beregninger DULBEA
Source : EUROSTAT, Labour Force Survey, T. 43.1983-1989 - Calculations DULBEA.
Energi og vand (1) Minedrift, kemi. prod.
(1) Industry in the ODR.
(2) Metaller, præcisionsinstr. Andre fabrikationsindus. Byggeri og anlæg Industrien i alt Handel, restauration Transport, kommunikation Finans, forsikring Administration Andre servicefag (3) Servicefag i alt I alt (med ang. af sektor)
(2) Small-scale private minufacturing industry in the ODR.
Med hensyn til den sektormæssige fordeling af kvindernes beskæftigelse indtager servicesektoren en fremtrædende rolle (jf. tabel 5 og 6).
If one looks at female employment by sector, the service (or tertiary) sector has a leading position (see Tables 5 and 6).
Det er her, størsteparten af de nye jobs blev skabt i tiåret 80-90, og de nye jobs gik i meget vidt omfang til kvinderne.
Most of the new jobs created in the eighties were in the services and these new jobs have benefited women to a great extent.
De sektorer, hvor udviklingen var mest markant, er finansieringsinstitutter, forsikring, forretningsservice, undervisning, sundhedssektoren, handel og hotel- og restaurationsbranchen.
The branches most affected were lending institutions, insurance, corporate services, teaching, health, trade, restaurants and hotels.
Kvinderne holder også bedre stand i industrien
WOMEN HAVE HUNG ON BETTER IN INDUSTRY
Men denne vækst i kvindernes beskæftigelse i servicesektoren kan ikke skjule, at også i industrien har kvinderne holdt bedre stand end mændene: Bortset fra Frankrig og Italien er kvindernes beskæftigelse i industrien enten steget mere eller faldet mindre end mændenes.
Still, the growth of female employment in the service sector must not hide the fact that female employment in industry has hung on better than male employment. With the exception of France and Italy, the number of women in industry has either risen or declined less sharply than the number of men.
Den britiske rapport henviser i den forbindelse til et element, der er vigtigt for forståelsen af denne udvikling: I de industrisektorer, der er under omstrukturering, rammes det administrative personale, som hovedsagelig består af kvinder, ikke i nær samme grad af afskedigelser som arbejderne.
The British report makes an important point that contributes to the under standing of these developments, namely, in the industries being restructured, the administrative staff—composed mostly of women—is less affected by personnel cuts than the blue-collar workers.
Men denne optimistiske konstatering må dog ikke dække over den kendsgerning, at i visse industrisektorer, hvor kvinderne traditionelt har været stærkt repræsenteret, er det i mange tilfælde netop kvinderne, der først rammes af indskrænkninger i forbindelse med omstruktureringer (det gælder bl.a. tekstilindustrien).
Nevertheless, these optimistic observations cannot hide the fact that in some branches of industry characterised by a heavy concentration of female labour (for example, the textiles industry) women are often the first to feel the effects of restructuring.
Faldende beskæftigelse i landbruget: Et problem for kvinderne i Sydeuropa
THE DECLINE IN AGRICULTURAL EMPLOYMENT: A PROBLEM FOR WOMEN IN SOUTHERN EUROPE
I de sydeuropæiske lande (Spanien, Italien, Grækenland og Portugal) er landbruget fortsat en af kvindernes vigtigste adgangsveje til arbejdsmarkedet.
In the southern European countries (Italy, Greece, Portugal and Spain), agriculture remains one of the main sectors through which women enter the labour market.
I Portugal og Grækenland er landbrugsbeskæftigelsens andel i kvindernes samlede beskæftigelse (henholdsvis 22,8% og 32,3%) stadigvæk meget betydelig.
The share of agricultural jobs in total female employment remains extremely high in Portugal and Greece (22.8 and 32.3%, respectively) .