natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den højeste genvindingsprocent for papir og pap finder man i Spanien (med 51,0%) og i Nederlandene (50,3%), mens Irland tegner sig for den laveste procent (3%).
As regards paper and board, it is the Spain (51.0%) and the Netherlands which have the highest recycling rate (50.3%), whilst Ireland has the lowest (3%).
For så vidt angår glas, er genbruget også størst i Nederlandene (66,7%), mens det er lavest i Græken­land (15%).
It is also the Netherlands which has the highest recycling rate for glass (66.7%), well ahead of Greece (15%).
Tilæg ­ Det Grænseløse Europa, nr. 5­1994
Supplement ­ Frontier­free Europe, No 5­1994
JOBSKABELSE INDEN FOR AV­SEKTOREN pr. land. For at få bugt med disse ulemper, som er uforenelige med begrebet europæisk net, fremlagde Kommissionen den 15. april 1994 et direktivforslag for medlemsstaterne, hvormed hen­sigten er at bringe de grænseløse TGV »på bane«.
CREATING JOBS IN THE AUDIOVISUAL SECTOR work, the European Commission proposed to the Twelve on 15 April a Directive aimed at putting into service a border­free high­speed train.
Direktivet fast­sætter de væsentlige krav til teknisk kompatibilitet, som skal op­fyldes af de faste anlæg og det kørende materiel. Der er hermed skabt en ramme for de europæiske standardiseringsinstansers vi­dere udarbejdelse af de tekniske normer.
The Directive lays down the key requirements, from the viewpoint of technical compatibility and safety, for rolling stock and fixed equipment.
Den audiovisuelle sektor, der for øjeblikket tegner sig for 1,8 mio. arbejdspladser i EU, vil inden århundredets udgang kunne be­skæftige endnu to millioner mennesker, hvis europæerne fasthol­der deres markedsandel.
In order to improve consultations with workers in companies which have a European dimension, and the information given them by their employers, the European Commission proposed on 13 April a Directive to the 11 countries that have signed the Maastricht agreement on social policy, i.e. the Twelve less the United King­dom.
Det hævder en gruppe vismænd i en rapport, som blev forelagt Kommissionen i marts.
The talks on the same subject between European employers and trade unions having collapsed on 31 March, the Commission favours recourse to a 'law'.
Men hvordan kan denne prognose omsættes til kendsgerninger i en kriseramt sektor, hvor »det indre marked kun har fungeret, hvad angår ame­rikanske film«, som kommissæren for av­området, Joao de Deus Pinheiro, har udtrykt det? — Der må efter Kommissionens opfat­telse ofres en særlig indsats på fjernsynsprogram­ og filmindu­strien og dette af to årsager.
The proposed European formula would be the creation of a European committee, in the event of the two sides failing to reach agreement on some mechanism or other: it would be limited to companies or groups with at least 1 000 em­ployees and a minimum of two establishments in different EU countries.
For det første kan film og tv­pro­grammer på grund af deres kulturelle karakter ikke sammenlignes med ethvert andet produkt.
The system proposed by the Commission would only apply in the case of a written demand from at least 100 workers in a minimum of two countries, and would not affect information and consultation mechanisms already in place.
For det andet udgør programmerne over halvdelen af det audiovisuelle marked. I en hvidbog, der ud­kom den 7. april 1994, har Kommissionen fremlagt de »strategiske valgmuligheder for forstærkning af programindustrien« for alle de berørte europæere.
The audiovisual industry, which currently provides 1.8 million jobs in the European Union, can create another two million by the end of the century, if Europeans hold on to their market share, ac­cording to a group of 'wise men' who reported to the European Commission in March.
Det drejer sig om at finde ud af, hvordan spil­lereglerne på av­området kan gøres mere effektive, efter hvilke principper programindustrien skal støttes, og i hvilken udstræk­ning, der skal ske en indbyrdes tilnærmelse af de nationale støt­tepolitikker.
But how is this potential to be realized, in an industry in crisis and for which 'the single market has operated only in favour of American movies', in the words of the Commis­sion Member responsible for audiovisual media, João de Deus Pinheiro?
Den nye grønbog udgør inden for et afgrænset om­råde den første konkretisering af forslagene i hvidbogen »Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse«, som Kommissionen præsente­rede i december 1993.
In the European Commission's view, a special effort is needed when it comes to the cinema and television programme industry for two reasons.
For at sikre en bedre information og høring af ansatte i virksom­heder af europæisk dimension, fremlagde Kommissionen den 13. april 1994 et direktivforslag for unionstraktatens elleve signatarsta­ter om socialpolitikken. Det drejer sig om De Tolv minus Storbri­tannien.
Firstly, films and television programmes are not typical consumer products, given their cultural character; secondly, programmes account for more than half the audiovisual market.
Forslaget lyder i denne forbindelse på, at der, med mindre arbejdsmarkedets parter kan blive enige om en anden løsning, skal oprettes »europæiske sam­arbejdsudvalg« i virksomheder eller koncerner, der har mindst 1 000 ansatte, og som er etableret i mindst to forskellige medlems­lande.
It is a question of knowing: (1 ) how to make the rules of the game more effective in the audiovisual sector; (2) the principles on which the programme industry is to be sup­ported, and (3) the extent to which national policies for helping the industry are to be brought into line with each other.
Det foreslåede system skulle udelukkende gælde i tilfælde af skriftlig anmodning herom fra mindst 100 ansatte i mindst to lande og ville derfor ikke få nogen indflydelse på allerede etable­rede informations­ og høringsordninger.
The Green Paper marks the first attempt to apply, in a given sector, the sug­gestions contained in the White Paper on growth, competitiveness and employment presented by the Commission last December.
O KORT NYT φ Et år med det indre marked, udtrykt i ét dokument
0 BRIEFLY φ First annual report on the single market
Med henblik på at fã nedbragt antallet af arbejdsulykker foreslog Kom­missionen den 24. marts 1994 medlemslandene at forbedre direktivet ved­rørende arbejdsmateriel.
In order to reduce the number of accidents at the workplace, the Eur­opean Commission proposed to the Twelve on 24 March improvements to the Directive which deals with professional equipment.
Kommissionen ønsker at forstærke de eksiste­rende sikkerhedskrav, indføre et system til regelmæssig kontrol af materiellet samt at anspore til en mere sikker brug heraf.
The Commission wants to strengthen existing safety standards, introduce a regular inspection system for equipment and encourage greater care in its use.
Hvert år mister omkring 8 000 mennesker livet ved arbejdsulykker inden for Den Euro­pæiske Union.
Industrial ac­cidents kill some 8 000 people each year in the European Union.
Kommissionen foreslog den 16. marts 1994 Rådet at præcisere direktivet om forundersøgelser vedrørende miljøpåvirkning, for at undgå at dette fortolkes forskelligt i de enkelte medlemslande.
Following five years of implementation, the European Commission pro­posed to the EU Council of Ministers on 16 March to clarify the Directive on environmental impact studies, in order to prevent differing interpre­tations by the Twelve.
Hensigten er at opnå en bedre definition af de typer af projekter, som skal underkastes en miljø­mæssig forundersøgelse, at få en klar angivelse af, hvilke oplysninger, byg­herrerne skal fremskaffe og endelig at forbedre forholdene mellem nabo­lande i henseende til projekter med grænseoverskridende virkninger.
It is a question of defining more clearly the types of projects requiring environmental impact studies, indicating the exact nature of the information to be supplied by the contractors and, finally, improving relations between neighbouring countries as regards projects with cross­border implications.
Den danske regering fremlagde den 21. marts 1994 sit »overensstemmel­sesprogram« for Rådet.
The European Commission published on 1 7 March its first annual report on the operation of the single market.
Kommissionen udgav den 17. marts 1994 sin første årsrapport om det indre markeds funktion i 1993. Rapporten beskriver dels frem­skridtene med hensyn til de »fire friheder« og de bestående for­hindringer, dels situationen inden for de forskellige aktivitetssek­torer.
The report refers to the gains made during 1993 in the 'four freedoms' and the obsta­cles which remain, and describes the situation in the various areas of activity.
Hvad angår mobiliteten for personer, er grænsekontrollen blevet ophævet, men ikke identitetskontroilen, og anerkendelsen af eksamensbeviser og kvalifikationer volder stadig problemer.
The free move­ment of services is coming along rather well, especially in the trans­port field, but insurance and investment services still await the en­try into force of the last European laws.
Med hensyn til varebevægeligheden synes afskaffelsen af toldkon­trol nu at være en realitet, men frygten for handel med narkotika og ulovlige våben giver problemer, selv i forbindelse med ufarlige produkter.
Finally, the free movement of capital has become a reality; however, differences between the Twelve over the taxation of investments is perpetuating distortions.
Den frie udveksling af tjenesteydelser går ganske godt, ¡sær på transportområdet, mens man inden for forsikring og in­vesteringsservice afventer, at den nyeste europæiske lovgivning skal træde i kraft.
The main problem areas are payment systems, public procurement, intellectual property, company law and energy.
Endelig er den frie kapitalbevægelighed nu en kendsgerning, men uoverensstemmelserne mellem EU­landene an­gående beskatningen af investeringer gør, at der stadig er skæv­heder.
The Danish Government presented the EU Council of Ministers on 21 March with a convergence programme.
Der er ¡sær problemer på områderne betalingssystemer, offentlige markeder, intellektuel ejendomsret, selskabsret og energi.
Its aim is to enable Denmark to reach in 1996 the economic criteria laid down In the Maastricht Treaty for joining the European monetary union, even though Copenhagen has se­cured the right not to adopt the single currency.
Blandt de fem største firmaer inden for sektoren for indspillede plader og kassetter i Europa er de tre europæiske.
Three of the five largest companies active in Europe in the sector of records and cassettes are European.
Over 50% af de plader og kassetter, der sælges i Vesteuropa, er produceret af europæiske kunstnere.
More than 50% of the records and cassettes sold in Western Europe have been produced by European musicians.
Disse oplysninger findes i den første rapport over sektoren for indspillet musik i Europa, som den 29. marts 1994 blev udgivet på engelsk af »den fono­grafiske industris internationale sammenslutning«.
These statistics have been taken from the first report on the European recorded music sector, published in English on 29 March by the International Fed­eration of the Phonographic Industry.
Denne organisation kræ­ver, at der skrides ind over for salget af piratkopier, som udgør 4% af det vesteuropæiske CD­salg.
IFPI is seeking measures against pi­rates, who account for 4% of the West European market for compact discs.
Kommissionen startede den 15. april 1994 et pilotforsøg med det formål at få oprettet et samarbejde mellem virksomheder og institutioner, der er in­volveret i erhvervsuddannelse i ti EU­regioner: København, Sachsen­An­halt, det vestlige Grækenland, Valencia (Spanien), Loire­området (Frankrig), Ligurien, Dublin, Nederlandsk Limbourg, det centrale Portugal og East Ang­lia.
On 15 April the European Commission launched a pilot project aimed at getting companies and bodies involved in vocational training to cooperate with each other in 10 regions of the European Union: Copenhagen, tower Saxony, Western Greece, Valencia (Spain), the Loire region, Liguria, Dublin, Dutch Limburg, central Portugal and East Anglia.
Projektet, der vil give mulighed for udveksling af erfaringer, varer et ar og vil få tildelt 1 mio. ECU fra EU­budgettet.
The project will make it possible to share experiences. It will run for a year and receive ECU
► Ungarn og Polen søger om optagelse
1 million from the EU budget.
En langsom start for et tætpakket program — det er det indtryk, man får ud fra KAROLUS­programmets årsrapport. Projektets for­mål er i løbet af fem år at give 1 900 nationale tjenestemænd fra medlemstaterne mulighed for at arbejde i et andet EU­land i ca. to måneder.
A slow start­up for a very full programme is the impression left by the first annual report on the Karolus programme, which is de­signed to allow, over a five­year period, some 1 900 national civil servants to work in an EU country other than their own for about two months.
KAROLUS henvender sig til de funktionærer, der skal sikre, at det indre markeds regler overholdes på nationalt plan.
Karolus is aimed at those civil servants who have the task of ensuring compliance at the national level with the rules of the single market.
Programmet tiltrak i sit første år, 1993, kun 105 deltagere fra ti lande.
During its first year — 1993 — it attracted no more than 105 candidates from 10 countries.
Kom­missionen og medlemsstaterne har i 1994 tilføjet endnu en halv snes emner, svarende til de aktuelle behov.
The 10 priority areas which were proposed ranged from public procurement to road transport and insurance.
Heriblandt kan nævnes forbrugerbeskyttelse og overførsel af affald.
For 1994 the Commission and the Twelve have added another 10 areas; they correspond to actual needs and include, in particular, consumer protection and the transfer of waste.
Der er i hvert med­lemsland en koordinator med ansvar for KAROLUS­udvekslin­gerne.
Each Member State has a coordinator, who is looking after exchanges under the Karolus programme.
Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til Mme Ν. Leman, Europa­Kommissionen i Bruxelles (tlf.: +32 2 295 74 56) eller til Mme A. Van der Klugt, »European Institute for Public Ad­ministration« i Maastricht (tlf.: + 31 43 29 63 17).
Further information can be had from Ms N. Leman, at the European Commission in Brussels (Tel.: (32­2) 295 74 56) or Ms A. van der Klugt, at the European Institute for Public Administration in Maastricht (Tel.: (31­43)29 63 17).
φ For TGV uden grænser
► Budapest and Warsaw seek EU membership φ For border-free high-speed trains
Når et tog i dag passerer en national grænse inden for EU, skal der skiftes lokomotiv inklusive fører.
When a train crosses a national frontier within the European Union, both locomotive and driver must be changed.
Den ungarske regering indgav den 1. april 1994 sin officielle ansøgning om optagelse i EU.
The Hungarian Government officially applied for membership to the European Union on 1 April.
Ansøgningen, der er den niende siden den sidste udvidelse af Fællesskabet i 1986, er den første fra et tidligere »østblokland«.
It is the ninth membership application since the Community was last enlarged in 1986, and the first to be made by a country from the former Eastern bloc.
Den 8. april fulgte et andet ex-kommuni-stisk land, Polen, efter.
On 8 April another former Communist country, Poland, also applied for membership.
De to nye kandidater er allerede knyttet til Unionen via sammenslutningsaftaler — de såkaldte »europæiske aftaler« — og modtager EU-støtte gennem PHARE-programmet for bistand til Central- og Østeuropa.
The two new applicants are already linked to the European Union through Association Agreements, the so-called Europe Agreements, and receive EU aid in the framework of the PHARE aid programme for Central and Eastern Europe.
Det Grænseløse Europa 5/94
Frontier-free Europe, No 5-1994
Europartenariat Polen 1994: Så er kataloget parat φ
Tourism: a report on Community actions φ
Turisme: En rapport over Fællesskabets indsats
Europartenariat Poland 1994: the catalogue is now available
Om nogle uger afvikles det 10. Europartenariat­arrangement. Det fin­der sted den 9.­10. juni 1994 i Gdansk, Polen.
The tourist industry accounts for some 5.5% of gross national product (GNP) on average in the 12­nation European Union — and for even twice as much in the case of Spain and France.
Denne todages »kon­taktbørs« vil give 401 polske virksomheder lejlighed til personligt og direkte at møde og indgå samarbejdsaftaler med repræsentanter for flere hundrede SMV fra 47 andre europæiske lande og fra Middelhavs­området.
A recent report by the European Commission provides a complete overview of the wide range of activities carried out in the framework of Com­munity policies, programmes and measures which have an im­pact on tourism.
De 401 virksomheder, hvis samarbejdstilbud er beskrevet i kataloget »Europartenariat Polska 1994«, fordeler sig på følgende sek­torer: præcisionsmekanik, tekstil, beklædning, byggeri, kemisk indu­stri, medicinalindustri, metalforædling, transport, papir, trykkeri, træ­varer, elektronik, optik, elektricitet, kommercielle tjenesteydelser, forskning, teknisk service samt levnedsmiddelindustri.
To give just one example, in the regional policy framework the EU's financial support for tourism stood at ECU 2.3 billion for the period 1989­93.
Virksomhederne er udvalgt over hele Polen ud fra deres dynamik og motivation til at indgå samarbejdsaftaler med udenlandske virksom­heder på de kommercielle, tekniske og finansielle områder.
To this amount must be added the indirect contribution to the development of tourism, represented by Community aid in support of activities aimed at opening up the regions.
Kataloget findes på fransk, engelsk, tysk, spansk og italiensk og kan fås hos rådgiverne for Europartenariat i hvert af medlemslandene.
In addition, projects covering tourist activity have benefited from the financial backing granted through such Community initiatives as Leader (rural develop­ment), Envireg (improving the environment) and REGIS (integra­tion of overseas regions).
Ma­terialet er ligeledes udsendt til netværk som f.eks.
The 10th Europartenariat will take place at Gdansk (Poland) on 9 and 10 June.
EF­rådgivningskon­torerne (Euro Info Centres), BC­NET (Business Cooperation Network), BRE (Kontoret for Virksomhedssamarbejde), Virksomheds­ og Inno­vationscentrene samt til handelskamrene.
These two days of meetings between business­men will enable 401 Polish companies to contact, directly and personally, hundreds of SMEs from 47 European and Mediter­ranean countries.
Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Europartenariat Polska 1994 — Permanent Secretariat — Gdansk Economic Chamber — Dlugi Targ 39/40 — 80830 GDANSK — Poland — tlf.: +48 58 3186 86 — fax: + 48 58 31 02 16 eller til Europa­Kommissionen — GD XXIII — Eu­ropartenariat — Rue de la Loi, 200 (AN80) — B­1049 Bruxelles — Belgien — fax: + 32 2 295 1 7 40.
These 401 companies, whose offers of coop­eration appear in the 'Europartenariat Poland 1994' catalogue, belong to the following economic sectors: precision engineer­ing, textiles, clothing, the building industry, the chemical and pharmaceutical industries, metal processing, transport, paper, printing, wood, electronics, optics, electricity, trade service, re­search, technical services and the agro­food industry.
Den 2. europæiske konference for håndværk og små virksomheder
They are looking for partners with whom they can enter into cooperation agreements in the commercial, technical and financial fields.
Turistbranchen udgør for EU i gennemsnit 5,5% af bruttonationalpro­duktet og endda dobbelt så meget i Spanien og Frankrig.
Community backing for the tourist industry is not limited to financial aid.
Turismen er desuden et fortrinligt middel til indbyrdes tilnærmelse af borgere og kulturer fra forskellige dele af Europa.
European legislation adopted in the framework of the single market for the elimination of physical, technical and fiscal frontiers, or to protect the environment, also has an impact on those engaged in the tourist industry as well as on the tour­ists themselves.
En nyligt udkommen rapport fra Kommissionen giver et grundigt indblik i de meget vidtspændende EU­initiativer i form af politikker, programmer og foranstaltninger af betydning for turistsektoren.
The report on Community actions which affect tourism (COM(94) 74 final) can be obtained from the Office for Official Publications of the European Communities, L­2985 Luxembourg.
Som eksempel herpå kan nævnes, at den del af EU­støtten, som inden for rammerne af regionalpolitikkerne specifikt var afsat til turismen, i perioden 1989­1993 nåede op på 2,3 mia. ECU.
The catalogue is available in French, English, German, Spanish and Italian.
Hertil skal lægges det indirekte bidrag til sektorens udvik­ling, som består i Fællesskabets bestræbelser på at forbedre adgangen til isolerede regioner.
It can be obtained from Europartenariat consultants in each Member State.
Desuden har projekter i relation til turisme kun­net nyde godt af den økonomiske støtte gennem flere EF­programmer, herunder LEADER (udvikling af landdistrikter), ENVIREG (miljøforbe­dring) og REGIS (inddragelse af oversøiske regioner).
It has also been distributed to networks such as the Euro­Info Centres, BC­Net (Business Cooperation Network), Business Cooperation Centres (BCC), the Innovation and Enterprise Centres and Chambers of Commerce. For further information, contact: Europartenariat Poland 1994, Permanent Secretariat, Economic Chamber of Gdansk, Dlugi TARG 39/40, PL­80830 Gdansk Tel.: (48­58) 31 86 86, Fax: (48­58) 31 02 16; European Commission, DG XXIII, Europartenariat, rue de la Loi 200 (AN80), B­1049 Brussels, Fax: (32­2) 295 17 40.
Selskabsret: forøgelse af grænserne for »små og mellemstore selskaber«
Second European conference on craft industries and small enterprises
Hvilke selskaber, der kan opnå sådanne dis­pensationer (»små og mellemstore selskaber«) afgøres ud fra tre kri­terier: samlet statussum, nettoomsætning og antal ansatte.
Company law: raising the thresholds which define small and medium-sized companies
Omkring en tredjedel af Unionens 16 millioner virksomheder udgøres af små firmaer inden for håndværk eller tilsvarende.
Roughly one­third of the 16 million businesses in the European Union belong to the sector of craft industries or can be assim­ilated to them.
Det indre marked, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), reformerne i Central­ og Østeuropa samt markedernes globalisering giver denne sektor ændrede betingelser, men de små virksomheder ser sig ikke altid i stand til udnytte fordelene herved.
Although their environment is being changed by the single market, the European Economic Area, economic re­forms in Central and Eastern Europe and the globalization of markets, they are not always aware of how to take advantage of such developments.
Hvis det europæiske sam­fund vil tage udfordringen op med hensyn til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, må håndværkssektoren og de små virksomheder sikres de bedst mulige betingelser for udøvelsen af deres erhverv.
If European society wishes to meet the chal­lenges of growth, competitiveness and employment, it must en­sure that craft industries and small businesses enjoy the best possible conditions for the exercise of their activities.
Den første europæiske konference for håndværksvirksomheder, der fandt sted i Avignon (Frankrig) i oktober 1990, henledte opmærksom­heden på de mindste virksomheders vigtigste behov.
The first European conference on craft industries, held in Avig­non (France) in October 1990, drew attention to the main needs of the smallest businesses.
Den 2. konfe­rence for håndværk og små virksomheder, der afholdes i Berlin den 26. — 27. september i år, vil give mulighed for at stille forhåbninger og realiteter over for hinanden.
In Berlin, on 26 and 27 September, the second European conference will make it possible to match hopes and reality.