natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om bestrål ingsdosen er meget større end de doser, der ellers behandles i denne rapport, kan undersøgelsen betragtes som relevant for sikkerheden i -Forbindelse med levnedsmidler, der har fået mindre bestrål ingsdoser, idet de radiolyseprodukter, som -Forekommer i kylling, der er blevet bestrålet med en samlet gennemsnitsdosis på 59 kGy, også vil være til stede i kylling, som er blevet bestrålet med 7-10 kGy, omend i mindre koncentrationer.
Although the irradiation dose is much higher than those considered in the rest of this report the study may be considered relevant to the safety of food irradiated at lower doses since many of the radiolytic products present in chicken irradiated at an overall average dose of 59 kGy would also be present, though at lower
behandlet på en af ­Følgende måder: frosset, varmesteri liseret, gammabestrålet (59 kGy) eller elektronbestrålet (59 kGy).
One group was fed a standard laboratory diet, the other four groups were fed Laboratory diet plus chicken meat processed in one of the following four ways : frozen, heat sterilised, gamma-ray irradiated (59 kGy), electron irradiated (59 kGy).
Undersøgelsesplanen indeholdt 2 usædvanlige træk, som medførte, at undersøgelsen kom til at lide af svagheder, og at der opstod ­Fortolkningsproblemer.
Two features of the study design were unconventional and both led to weaknesses in the study and problems of interpretation.
For det ­Første blev 40 dyr af hvert køn taget ud af undersøgelsen efter 15 uger for at fungere som avlsdyr i en toksikologisk reproduktionsundersøgelse, der blev udført samtidig.
Firstly, 40 animals of each sex were removed from the study at 15 weeks to act as breeder animals in a reproductive toxicology study being performed concurrently.
Disse dyr blev igen taget ind i undersøgelsen efter 35 uger, men dette gav anledning til fortolkningsproblemer, ­Fordi dyrene i de enkelte behandlingsgrupper ikke længere var homogene.
These animals were returned to the study at 35 weeks but this caused problems in interpretation because the animals in each treatment group were no longer homogeneous.
Desuden skete udvælgelsen i reproduktionsundersøgelsen ikke vilkårligt, idet man i hver gruppe udelukkede dyr med lav legemsvægt.
Furthermore, assignment of animals to the reproductive study was not made at random because low body weight animals in each group were excluded.
Det andet usædvanlige træk var, at prøvematerialet (det bestrålede levnedsmiddel) kun blev indgivet i en dosisstørrelse.
The second unusual feature is that the test material (irradiated food) was only supplied at one doseJLevel.
De ­Foreliggende oplysninger tyder på, at de to typer bestrålet levnedsmiddel (Co 60­ og elektronbestrålet) indeholdt radiolyseprodukter af omtrent samme type og omfang, selv om de ikke var helt ens, således at undersøgelsen i virkeligheden beskæftigede sig med to til hinanden svarende processer ved den samme dosisstørrelse.
The available evidence sugyests that the two types of irradiated food tested (Co and electron irradiated) would have very similar, though not identical, types and levels of radiolytic products so that in effect the study was testing two similar processes at the same dose level.
Når der ikke benyttes flere dosisstørrelser, er det vanskeligere at afgøre usædvanlige resultaters toksikologiske signifikans, idet der ikke foreligger oplysninger om dosisrespons.
The lack of multiple dose Levels makes it more difficult to determine the toxicological significance of any unusual findings since there is no dose-response information.
Alle de grupper, som blev ­Fodret med bestrålet kylling, havde større kalorieindtagelse, hurtigere vægtforøgelse og ringere overlevelse end den gruppe, der fik standardkost.
ALL the groups fed irradiated chicken had a higher calorie intake, more rapid weight gain and poorer survival than the group fed standard diet.
Bortset herfra var der også visse ­Forskelle mellem grupperne, når det gjaldt forekomst af svulster.
Apart from these there were also some differences in tumour incidences between groups.
Disse ­Forskelle var kun statistisk signifikante, når det drejede sig om brystkirtelsvulster, hvis forekomst var mindre i en af de grupper, der havde fået bestrålet kyllingekød, og om testikelsvulster, hvis forekomst var øget i begge grupper, der havde fået bestrålet kyllingekød.
These differences were statistically significant only for mammary gland tumours, where there was a decreased incidence in one of the irradiated chicken fed groups, and testicular tumours, where there was an increased incidence in both groups fed irradiated chicken.
Forekomsten af interstitielle cellesvulster i testiklerne (antal dyr med svulster/samlet antal dyr) i hver gruppe ­Fordeler sig således:
For interstitial cell tumours of the testes the incidences (no. of animals with tumour/total number of animals) in each group were as follows :
Statistiske analyser, som blev udført ud fra den antagelse, at svulsterne ikke forekom tilfældigt, gav p­værdier under 0,05 ved ­Følgende sammenligninger:
Statistical analyses were performed on the basis that the tumours were non-incidental, and gave ρ values below 0.05 for the following comparisons.
Da p­værdierne ved alle tre sammenligninger lå under den værdi, den statistiske signifikans normalt kræver, konkluderede man, at forekomsten af testikelsvulster blev betydeligt forøget ved indtagelse af bestrålet kylling.
Because the ρ values for all three comparisons were below the value routinely required for statistical significance it was concluded that there was a significantly increased incidence of testicular tumours associated with consumption of irradiated chicken.
Alle testikelprøverne fra denne undersøgelse blev gennemgået af det amerikanske
All the testicular slides from this study were reviewed by the United States FDA's Center for Food Safety and Applied Nutrition (Division of Pathology).
En statistisk analyse blev foretaget ud fra den antagelse, at disse svulster ikke var letale, og at en undersøgelse af deres forekomst (udbredelse) derfor var relevant.
A statistical analysis was performed on the basis that these were non-lethal tumours and therefore an incidental (prevalence) analysis was appropriate.
På dette grundlag gav den parvise sammenligning ikke p-værdier under 0,05, undtagen når alle de grupper, der ikke havde fået bestrålet kylling, blev sammenlignet med begge de grupper, der havde.
On this basis pairwise comparison failed to yield ρ values less than 0.05 except when all the groups not fed irradiated chicken were compared with both irradiated chicken groups.
Da der imidlertid var stor forskel på kosten hos den gruppe, der havde fået standardkost, og de kontrolgrupper, der havde fået kyllingekød, blev sammenlægning af de tre kontrolgruppers resultater ikke betragtet som gyldig.
However, because of the large dietary differences between the group fed standard diet and the chicken fed control groups, pooling of results for the three control groups was not considered valid.
Foruden de statistiske resultater blev der iagttaget andre faktorer, som tydede på, at forekomst af testikelsvulster ikke havde nogen forbindelse med indtagelse af bestrålede levnedsmidler. Det gjaldt navnlig den manglende forøgelse af interstitiel cellehyperplasi og de manglende vidnesbyrd om udvikling fra hyperplasi til neoplasi samt manglen på andre læsioner i testiklerne, der kunne tyde på bestrålet kyllingekøds toksiske virkninger, hvortil kom, at alle testikelsvulsterne var enkeltsidige.
In addition to the statistical results, other factors were noted which indicated that the testicular tumours were not related to the consumption of irradiated food; in particular the lack of an increase in interstitial cell hyperplasia and lack of evidence of progression from hyperplasia to neoplasia, the lack of other lesions in the testes indicative of a toxic effect of irradiated chicken, and the fact that all the testicular tumours were unilateral.
Som resultat heraf konkluderede levnedsmiddelinstituttet, at undersøgelsen ikke havde påvist carcinogen respons som følge af indtagelse af bestrålet kyllingekød.
As a result of all these considerations the FDA concluded that the study failed to provide evidence of a carcinogenic response as a result of consumption of irradiated chicken meat.
Der blev desuden foretaget en uafhængig gennemgang af oplysningerne vedrørende testikelsvulster i -Forbindelse med USA's nationale toksikologiprogram, og man fremlagde her en lignende kritik af undersøgelsesrapporten.
The data on testicular tumours was also reviewed independently by the United States National Toxicology Programme, who had similar criticisms of the study report.
Det blev konkluderet, at undersøgelsen ikke kunne hævdes at have påvist carcinogen respons i forbindelse med indtagelse af bestrålet kyllingekød.
They concluded that the study could not be characterized as demonstrating a carcinogenic response to consumption of irradiated chicken meat.
På grundlag af undersøgelsesrapporten og de to uafhængige gennemgange finder vi det godtgjort, at der ikke ved histopatologisk klassifikation og statistisk analyse af denne undersøgelse er blevet påvist nogen carcinogen virkning i -Forbindelse med indtagelse af strålesteri liseret kyllingekød, og at denne undersøgelse ikke har negative konsekvenser, når det gælder de sikkerheds- og sundhedsmæssige aspekter i -Forbindelse med fjerkrækød, der er blevet bestrålet med de her anbefalede doser.
Taking into account the study report and the two independent reviews we are satisfied that an appropriate histopathological classification and statistical analysis applied to this study does not show any carcinogenic effect of consumption of irradiation - sterilised chicken meat, and that this study has no unfavourable implications regarding the safety and wholesomeness of poultry irradiated at the doses recommended in our report.
mange år været benyttet for at opnå effektiv sterilisering af kost til patienter, der lider af sygdomme eller er underkastet behandlinger, som gør dem særlig modtagelige for infektioner. Det ville ikke være rigtigt at drage generelle konklusioner vedrørende bestrålede levnedsmidlers ernæringsmæssige og toksikologiske status på dette grundlag, da det drejer sig om mennesker med særlige ernæringskrav og særlige kliniske problemer.
In a number of countries irradiation at doses of 25 kGy or more has been used over many years to achieve effective sterilization of the diets of patients suffering from diseases or undergoing treatments which make them particularly susceptible to infection.
Der har imidlertid ikke været forlydende om særlige uheldige ernæringsmæssige eller toksikologiske virkninger, -Fordi man benyttede en sådan kost, og denne iagttagelse tyder på, at høje strålingsdoser ikke har større virkning på levnedsmidlers næringsindhold eller toksikologiske egenskaber.
However, no specific adverse nutritional or toxicological effects have been reported following the use of these diets, and this observation indicates that high doses of radiation do not have major effects on the nutritional content or toxicological properties of food.
Man har desuden benyttet bestrålede levnedsmidler ved fremstilling af anden speciel kost, navnlig til astronauter i både USA og Sovjetunionen.
Irradiated food has also been used in the preparation of other specialized diets, in particular by astronauts both from the USA and the USSR.
Skønt der ikke -Foreligger indgående ernæringsmæssige undersøgelser af astronauter, har indtagelse af bestrålede levnedsmidler ikke haft åbenlyse ernæringsmæssige eller toksikologiske skadevirkninger i denne nøje overvågede gruppe.
Although detailed nutritional studies have not been reported on astronauts, the consumption of irradiated food did not cause any overt adverse nutritional or toxicological effects in this closely monitored group.
Visse bestrålede levnedsmidler er i nogle lande blevet benyttet i mere end 20 år.
Certain irradiated foods have been consumed in some countries for more than 20 years.
Undersøgelser af bestrålede foderstoffer Der findes en betydelig mængde toksikologiske oplysninger vedrørende bestrålet foder til laboratorie- og erhvervsbrug.
There is a considerable amount of toxicological data relating to the use of irradiated laboratory and commercial diets.
En strålingsdossis på 15 kGy har vist sig virkningsfuld, når det gjaldt om at hindre -Fordærvelse hos -Foder til erhvervsbrug, men visse vegetative organismer fjernes ikke effektivt ved bestrål ingsdoser på under 24 kGy.
A radiation dose of 15 kGy appeared active in preventing spoilage of commercial diets, but some vegetative organisms are not effectively removed at
Desuden kræves der doser på over 40 kGy for at tilintetgøre virus.
Moreover, to kill viruses doses in excess of 40 kGy are required.
Det ser ud til, at dyrefoder som regel bestråles med langt højere doser end levnedsmidler til mennesker.
It appears that irradiation of animal feeds takes place generally at doses considerably higher than most human food products.
4.1 Foder til forsøgsdyr Forplantningen hos flere på hinanden følgende musegenerationer, hvis kost var blevet bestrålet med indtil 25 kGy, var ikke anderledes end hos dem, der havde fået autoklaveret eller ethylenoxid-desinficeret kost.
Reproduction over several successive generations of mice kept on diets irradiated up to 25 kGy did not appear to be different from those fed on autoclaved or ethylene oxide—fumigated diets.
Vægtforøgelsen hos mus, som fik bestrålet kost, var desuden større end hos mus, der fik autoklaveret kost, men var omtrent den samme som hos dem, der fik desinficeret kost.
Moreover, mice maintained on the irradiated diet exhibited greater weight gain than those fed the autoclaved diet, but similar weight gain to those fed the fumigated diet.
Lignende resultater -Foreligger også for rotter.
Similar results are also vailable for the rat.
I fire fodrings-Forsøg over flere generationer med rotter, som fik ernæringsmæssigt suppleret forsøgskost, der var blevet bestrålet med indtil 60 kGy, blev der ikke iagttaget uheldige virkninger med hensyn til vækst, hæmatologi, forplantning og -Forekomst af svulster hos -Forældregenerationen eller de efterfølgende generationer.
In four multigeneration feeding studies in rats, kept on nutritionally supplemented test diets irradiated up to 60 kGy, no adverse effects were observed in respect of growth, haematology, reproduction and tumour incidence in the parent or successive generations.
Der -Foreligger to sammenlignende undersøgelser over SPF Wistar rotter, hvis kost var blevet tilsat aminosyrer og vitaminer og steriliseret ved hjælp af bestråling med 50 kGy eller autoklavering ved 110"C eller 120°C. Rotterne fik en af disse tre kosttyper i tre uger -Forud -For deres parring.
Two comparative studies are available in SPF Wistar rats placed on amino acid and vitamin-supplemented feeds sterilized either by irradiation at 50 kGy or by autoclaving at 110°C or at 120°C. Rats were maintained on one of these three diets for two weeks prior to mating.
Der blev ikke iagttaget forskelle mellem de tre gruppers fertilitetsindeks.
No differences were observed among the fertility indices of the three groups.
Kuldstørrelse, væksthastighed, -Fødeindtagelse og almindelig helbredstilstand blev overvåget hos de forskellige generationers afkom i 18 måneder, uden at der blev påvist væsentlige -Forskelle mellem de tre kosttyper, bortset fra visse forskelle i urinens og blodets biokemi hos de dyr i Fi-generationen, der blev underkastet en 90-dages fodringsundersøgelse.
Litter size, growth rate, feed consumption and general health were monitored in the resulting offsprings of several generations obtained during 18 months without detecting any significant difference among the three diets, apart generation from some differences in urine and blood biochemistry of the animals of the F1that underwent a 90-day feeding study.
En 15-207.' s reduktion af lymphocyt-antal let blev iagttaget hos Sprague-Dawley hanrotter, der fik nyligt bestrålet eller oplagret og bestrålet (6 kGy og derover) standardlaboratoriekost, idet denne virkning var mest udpræget hos de ældre rotter.
A 15-20 % reduction in the lymphocyte count was seen in male Sprague-Dawley rats kept on freshly-irradiated or stored-irradiated (at or above 6 kGy) standard laboratory diets, with older rats being more susceptible to this effect.
Desuden viser de -Foreløbige data fra et -Forsøg, hvori bestrålet kost (2-200 kGy) blev benyttet i en måned, at der skete en -Forøgelse i thymuskirtlens relative og absolutte vægt, men ikke af miltens.
Moreover, preliminary data from an experiment in which an irradiated diet (2-200 kGy) was fed for one month indicated an increase of absolute and relative weight of the thymus, but not of the spleen.
Det stof, som er skyld i den lymphopeni, der fremkaldes af bestrålet laboratoriekost, er endnu ikke blevet påvist, og virkemåden er ikke klarlagt.
The agent responsible for the lymphocytopaenia induced by irradiated laboratory diets has not been identified nor the action mechanisms clarified.
Ved undersøgelser, som blev udført i -Forbindelse med det internationale projekt i Karlsruhe, lykkedes det ikke at påvise, at fodring med bestrålet kost havde indflydelse på en række lymphocyter i det perifere kredsløb.
Studies conducted for the International Project at Karlsruhe failed to confirm an effect of feeding irradiated diets on number of lymphocytes in the peripheral circulation.
En mulig virkning på immumsystemet kan imidlertid endnu ikke udelukkes, navnlig ikke når der tages hensyn til den russiske undersøgelse, som viste, at langtids-Fodring med kost, der var blevet bestrålet med 0,5, 5 eller 56 kGy, medførte en dosisafhængig nyrebeskadigelse, som muligvis blev formidlet af en immunologisk mekanisme.
However, a possible effect on the immune system has still not been ruled out, particularly in the light of the Russian study indicating that long-term feeding of irradiated diet at 0.5, 5 or 56 kGy induced a dose-dependent kidney damage possibly mediated through an immunological mechanism.
Det har vist sig, at kost til -Forsøgsdyr, når den blev afprøvet umiddelbart efter bestråling med 30 kGy, var mutagen i Salmonellastammen TA 1530 og stammen G 46 ved et værts-Formidlet -Forsøg med et stort antal mus.
Animal laboratory diets have been shown to be mutagenic when tested immediately after irradiation at 30 kGy in Salmonella strain TA 1530 and strain G 46 in a host-mediated assay involving a large number of mice.
Ethanol-og vandudtræk af denne kost var også mutagene i dette system, men andre udtræk var det ikke.
Ethanol and water extracts, but not ether extracts, of these diets were also mutagenic in this system.
Nedsat bestralingsdosis (7,5 kGy) fremkaldte øget reaktion i -Form af øget forekomst af histidin-tilbagemutationer ved et forsøg med Salmonella TA 1530.
The effect of reducing the irradiation dose used (i.e. 7.5 kGy) still produced an increased response in terms of the incidence of histidine revendants in one experiment with Salmonella TA 1530.
Mutagenerne i bestrålede levnedsmidler har sandsynligvis en forholdsvis kort levetid.
The mutagens in irradiated feeds are probably relatively short lived.
Dette blev antydet ved en anden undersøgelse med stort set samme forsøgsmetode, som viste, at der skete en let -Forøgelse af tilbagemutationen ved behandling med en kost, der umiddelbart -Forinden var blevet bestrålet med 30 kGy, mens der ikke kunne påvises nogen mutagenaktivitet, hvis de bestrålede pellets blev oplagret i to uger, -Før musene fik dem.
This was indicated by another study with essentially the same test system that showed a slight increase in the level of back mutations upon treatment with a diet immediately after irradiation at 30 kGy, whereas no mutagenic activity at all could be detected if the irradiated pellets were stored for two weeks before administration to mice.
Adskillige dominant letal tests er blevet udført med kost, der havde været bestrålet med 25 eller 45 kGy uden tegn på mutagenicitet.
Several dominant lethal assays have been carried out with diets irradiated at 25 or 45 kGy with no evidence of mutagenicity.
Et -Forsøg med -Foder, der indeholdt hvede, viste en let -Forøget forekomst af polyploidi, når der var tale om -Foder, som -For nylig var blevet bestrålet med doser på over 20 kGy, men der var ingen virkning med doser på under 20 kGy eller når foder, der havde været bestrålet med høje doser (indtil 45 kGy) blev benyttet efter oplagring i 6 uger.
An experiment with animal feed containing wheat revealed a slightly increased incidence of polyploidy associated with freshly irradiated feed at doses over 20 kGy, and no effect at doses below 20 kGy, or when feed irradiated at high doses (up to 45 kGy) was used after storage for 6 weeks.
I en række -Forsøg med rotter er virkningen af bestrålet, halvsyntetisk foder (10 kGy) blevet sammenlignet med virkningen af varmebehandlet, halvsyntetisk -Foder (lOO'C i 60 minutter).
In a series of experiments on rats the effect of irradiated semi-synthetic feed (at 10 kGy) has been compared with the effect of heat-treated semi-synthetic feed (100°C for 60 minutes).
Foderet blev oplagret i mindst 8 dage ved 4eC, -Før det blev benyttet.
The feed was stored for at least 8 days at 4°C before being used.
Rotterne fik det i 9 uger og blev i hver af de sidste tre uger immuniseret en gang om ugen med antigen fra tetanustoksin og røde blodlegemer fra får.
The rats were fed for 9 weeks and were immunised once weekly in each of the last three weeks with the
4.2 Foder til erhvervsformål Hele korn, der var blevet bestrålet ved 0,2 kGy, udgjorde i 6 måneder 767. af kosten til burhøns.
In a total of four experiments, irradiated feed did not affect the immune response, although heat-treated feed in one of the experiments produced an improved response compared to non-irradiated feed.
Der blev ikke påvist væsentlige følger med hensyn til vægtforøgelse, ægproduktion og æggenes samlede vægt og gennemsnitsvægt.
Whole cereals, irradiated at 0.2 kGy, were fed for 6 months at 75 % of the diet to battery hens; no significant effects were detected on body weight gain, egg production, total weight of eggs and mean egg weight.
Ved obduktionsundersøgelser blev der ikke -Fundet tegn på skadevirkninger som følge af den bestrålede kost.
Post-mortem examination revealed no evidence of any adverse effects due to the irradiated diet.
DB oplysninger, der foreligger om kost, hvor hele kosten er blevet bestrålet med 10 kGy, er tilsvarende.
Similar data are also available for whole diet irradiated at 10 kGy.
Der blev udført en tre generations undersøgelse med kyllinger, der fik kost, som var blevet bestrålet med 10 kGy eller 35 kGy.
A three-generation study was carried out with chickens administered diets irradiated at 10 kGy or 35 kGy.
Der blev ikke påvist virkninger med hensyn til vækst, fødeudnyttelse, og thiamin- og riboflavinindhold i muskler og lever.
No effects were detected on growth response, feed efficiency, and thiamine and riboflavine content of muscle and liver.
Der findes en rapport, som viser nedsat ægproduktion under en fler-generations undersøgelse med kyllinger, der fik kost, som var blevet bestrålet med 30 kGy, men denne virkning blev tilskrevet delvis ødelæggelse af E og D-vitamin.
One report is available indicating a decrease in egg production during a multigeneration study on chickens fed a diet irradiated at 30 kGy, but this effect was attributed to partial destruction of vitamins E and D.
Der foreligger temmelig mange oplysninger om svin, der i 34 måneder fik vitamintilsat kost, som var blevet bestrålet med doser på indtil 20 kGy.
A considerable amount of data is available on pigs fed for 34 months vitamin-supplemented diets irradiated at doses up to 20 kGy.
Bestrålingen viste sig ikke at have virkninger på væksthastighed, -Fødeindtagelse og blodprøver. Der blev iagttaget visse uspecificerede histologiske ændringer hos svin, som fik visse -Former for bestrålet kost.
No effects of the irradiation were detected on growth rate, feed intake, and blood tests; some non-specific histological changes were observed in the pigs fed some irradiated diets.