natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen be­sluttede den 15. februar 1991 at uddele 400 stipendier til fremme af udveksling og kontakter mellem skoler i forskellige lande.
The European Commission decided on 15 February to grant 400 scholarships to encourage exchanges and links between educational institutions from diffe­rent Member States.
Ansøgninger skal af skolelederne forelægges de organer, der er udpeget af de nationale myndigheder.
Applications must be submitted by the heads of these institutions to the bodies designated by the national authorities.
I perioden 1991­1993 vil EF­Kommissionen give 156,3 mio. ECU (1 ECU = knap 8 DKR) ud til stimulering af investeringer på i alt 623 mio. ECU inden for sektorerne fiskeri og akvakultur.
The European Community will spend ECU 156.3 million (ECU 1 ­ UKL 0.70 or IRL 0.77) over the period 1991­93 to stimulate investments amounting to ECU 623 million in all in fisheries and aquaculture.
Det dre­jer sig om at forbedre disse aktiviteters konkurrencedygtighed i Fællesskabet med henblik på det indre marked.
The aim is to make these sectors more competitive in the run­up to the single market.
EF­Kommissio­nen påtog sig denne forpligtelse med godkendelsen (11. marts 1991) af de prioriteringer, der var foretaget af de elleve berørte lande — De Tolv minus Luxembourg, der jo ikke har havadgang.
The Commission committed itself to this course of action when it approved on 11 March the priorities submitted by all the EC countries, with the exception of land­locked Luxembourg.
■ Næsten 2,2 mia. ECU til Grækenland
■ ECU 2.2 billion loan for Greece
EF­Kommissionen besluttede den 26. februar 1991 at bidrage med et ekstra finansieringstilskud til bygningen af tunnelen under Kanalen, som nu går ind i sin slutfase.
The European Commission decided on 26 February to grant addi­tional funds for the construction of the Channel tunnel, now entering its final phase.
Det drejer sig om et lån på 285 mio. ECU (knap 2 mia. DKR) fra Det Europæiske Kul­og Stål­fællesskab (EKSF) til dækning af indkøb af europæisk stål til pro­jektet.
The European Coal and Steel Community (ECSC) is to lend ECU 285 million (approximately UKL 200 mil­lion, or IRL 220 million) for the purchase of the European steel needed to complete the tunnel.
Modtageren er den fransk­britiske koncern, Eurotunnel.
The beneficiary is the Franco­British group, Eurotunnel.
Med støtten fra EF bliver det muligt at fædiggøre projektet til tiden; det er planlagt at tage tunnelen i brug i 1993.
This Community loan should enable the tunnel, which is expected to be operational in 1993, to be completed on time.
■ Mere Europa­undervisning på universiteterne
■ Universities to be more European
Ved begyndelsen til universitetsåret i efteråret 1991 vil der blive oprettet 45 EF­støttede fuldtids­lærestole på europæiske universi­teter, der udelukkende skal undervise i europæisk integration. Dette vil være et af tiltagene i »Aktion Jean Monnet II«, som
The start of the academic year this autumn will be marked by the creation of 45 university chairs in European integration, thanks to funds provided by the European Commission.
EF's Ministerråd besluttede den 25. februar 1991 at give Græken­land et fællesskabslån på 2,2 mia. ECU. Dette lån skal sætte Græ­kenland i stand til at gennemføre sit økonomiske genopretnings­program og deltage fuldt ud i det indre marked samt i den økono­miske og monetære unionsproces. Grækenland er i øjeblikket det eneste EF­land, som har en årlig inflationsrate på over 20%.
The EC Council of Ministers decided on 25 February to grant a Community loan of ECU 2.2 billion to Greece, to enable it to carry out its programme of economic recovery and thus partici­pate fu My in not only the single market but also the moves towards economic and monetary union.
Lånet er sammensat af tre portioner på maksimalt seks år hver.
The loan is in three tranches, each for a maximum of six years.
Den første portion på 1 mia. ECU blev frigivet allerede den 13. marts 1991, da lånet blev underskrevet; udbetalingen af de næste to portioner på hver 600 mio. ECU sker tidligst i henholdsvis 1992 og 1993; dette besluttes i Ministerrådet i lyset af de opnåede øko­nomiske resultater.
The first tranche, of ECU 1 billion, was released as soon as the loan agreement was signed on 13 March; the two others, each of ECU 600 million, will be made available in 1992 and 1993 res­pectively at the earliest, after a decision of the Council of Minis­ters, taken in the light of the country's economic results.
DET INDRE MARKEDS POPULARITET STIGENDE
1992 GAINS IN POPULARITY
□ EF­definitionen på varers oprindelse vil fremover blive udvidet til også at dække oliebaserede produkter, som hidtil har været udelukket fra definitionen.
D The European Community's rules of origin are to be extended to include petroleum products.
Med beslutningen om denne udvidelse den 25. februar 1991 ønskede Ministerrådet at ophæve forskellene mellem de nationale regler, som var uforenelige med det indre marked uden grænser.
In taking this decision on 25 February, the EC Council of Ministers sought to put an end to the differences between national laws, incompatible with the single market.
# Sidste hånd på livsforsikringslovgivningen
Completing the life assurance edifice
Det indre markeds popularitet i offentligheden stiger: I efteråret 1990 erklærede 51% af de til Eurobarometret adspurgte euro­pæere, at de vurderede det indre marked til at være »noget posi­tivt«.
Support forthe 1992 single market is growingamong the general public. Last autumn 51 % of those polled for Eurobarometer, the survey of public opinion in the European Community, saw the single market as a good thing for themselves.
Kurt 45% havde været af denne opfattelse, da samme meningsmåling var blevet foretaget i foråret 1990, og i efteråret 1989 var procenten 49.
This compares with 45 % during the previous poll, carried out in the spring of last year, and 49% inthe autumn 1989 poll.
Det højeste popularitetstal var nået i efte­råret 1987, hvor 57% af de adspurgte var positive.
Support was highest in the autumn of 1987, when 57% of those polled responded positively.
I efteråret 1990 var der meget få europæere— 7% —dermente, at det indre mar­ked var »noget negativt«; antallet af borgere, der var »indiffe­rente«, varfaldende (31% mod 32% i foråret 1990) ligesom tallet for dem, der ingen holdning havde til spørgsmålet (11% mod 14% i foråret 1990).
Last autumn only 7 % saw the single market as a bad thing. At the same time the percentage of those who saw it as neither good nor bad fell slightly (31 % as compared to 32 % in the spring of 1990), as did the 'don't knows' (11 % against 14 % in the spring of 1990).
Resultatet af samme meningsmåling, der blev offentliggjort i slutningen af februar 1991, viser, at »1992« vækkerforhåbninger hos 61% afeuropæerne — hvilket var uæn­dret siden 1988.
The results of the same Eurobarometer poll, published at the end of February 1991, showed that 1992 is synonymous with hope for 61 % of Europeans — unchanged since 1988.
Særlig bemærkelsesværdigt er, at det genforenede Tyskland har forhåb­ninger ti I det indre marked (69% i øst og 60% i vest, hvilket giver et gennemsnit på 61%).
It is worth pointing out that in a reunited Germany 61 % await the arrival of the single market with hope (69 % in the former East Germany, 60% in West Germany).
Derer her tale om en kraftig stigning i forhold til de 52%, der måltes i det tidligere Østtyskland i foråret 1990.
In the spring of 1990 only 52 % of those polled awaited the arrival of the single marketwith hope.
At skabe et EF­marked uden grænser al lerede fra 1993, hvor forsik­ringsselskaberne kan arbejde frit overalt og forbrugerne får det størst mulige udvalg til konkurrencedygtige priser— det er målet for det tredje livsforsikringsdirektiv, som Kommissionen foreslog Ministerrådet den 20. februar 1991.
A single market from 1993, with life assurance companies free to offer their services throughout the 12­nation European Com­munity and consumers able to choose from a very wide range of services, at the most competitive prices, is the aim of the third Directive (European law) on life assurance, which the European Commission sent to the Twelve on 20 February.
Den nye lovtekst skal supplere to andre direktiver fra 1979 og 1990 og afslutte indre markeds­konstruktionen på livsforsikringsområdetog på forsikringsområ­det i det hele taget.
The text is aimed at completing the 1979 and 1990 Directives; this means that once it has been adopted the Community edifice in the field of life assu­rance— and insurance generally, infact —will be complete.
Direktivforslaget går blandt andet ud på en harmoniseringafde reserver, forsikringsselskaberne skal etablere til opfyldelse af deres forpligtelser, og indeholder regler til beskyt­telse af forbrugerne — pligt til at give præcise oplysninger om kontrakten og selskabet inden kontraktindgåelse, en fortrydelses­frist på 14­30 dage for forsikringstageren og ligebehandling af alle forsikringstagere uden skelen til nationalitet eller bopælsland i tilfælde af, at selskabet træder i likvidation.
The proposed Directive provides forthe harmonization of the reser­ves to be constituted by life assurance companies to meet their financial engagements, as well as the rules for consumer protec­tion. They make it obligatory for the company to provide, before signature, precise information on the policy and the company which will issue it; a 14­to 30­day period during which the pol icy­holder can change his mind and equality of treatment for all policy­holders, regardless of nationality and place of residence, in the event of liquidation.
DEN SOCIALE DIMENSION AF DET INDRE MARKED af Wilfried Schneider, Brüssel
THE SOCIAL DIMENSION OF THE INTERNAL MARKET by Wilfried Schneider, Brussels
Begrebet »den sociale dimension« er — det skal siges — ikke noget entydigt begreb.
'Social dimension' is, admittedly, a hazy expression.
En arbejdsgruppe nedsat af EF-Kommissionen gav i 1988 følgende definition af begrebet: »Den sociale dimension« omfatter forudsætnin­gerne for en effektiv fri bevægelighed i Fællesskabet samt de sociale aspekter af de love og bestemmelser, der bidrager til virkeliggørelsen af det indre marked, samt endvidere de sociale forandringer, der må formodes at blive fremkaldt eller fremskyndet af det indre marked.
In 1988 a Commission working party narrowed it down as comprising the conditions for freedom of movement in the Community, for the social aspects of legislation designed to create the internal market and for the social changes which were expected to be initiated or accelerated by the creation of the internal market.
Kommissionens første sociale handlingsprogram — fra 1974 — betød enden på den tilbageholdenhed, som Fællesskabet hidtil havde vist på dette område, og medførte, at Rådet ved tog nogle vigtige direktiver, der fastsatte beskyttelsesmekanismer for arbejdstagere i forbindelse med masseafskedigelser, virksomhedsoverdragelser eller -sammenslutninger, arbejdsgiverens magiende betalingsevne samt endvidere ligeløn for mænd og kvinder.
The first social programme, launched in 1974, ended the Community's reserved stance in the social policy sphere and resulted inthe Council adopting a number of importantdirectives covering protection for workers in the case of collective redundancies, transfers and mergers of companies, insol­vency of employers as well as provisions on equal pay for men and women.
Stikordet »det indre marked 1992« giver arbejdsmarkedets parter forskellige associationer.
On the other hand, the trade unions, represented by the Euro­pean Trade Union Confederation (ETUC), fear that 1992 will see the dismantling of existing protective legislation for em­ployees in a process of 'social underbidding' and are for this reason demandinga European harmonization of social legis­lation and binding regulations to underpin it.
I modsætning hertil er fagforeningerne, der er repræsenteret af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), bange for, at »92« vil medføre en slags »social dumping«, der vil føre til en afvikling af de opnåede bestemmelser for en beskyttelse af arbejdstagerne, og forlanger derfor en harmonisering på europæisk plan af de sociale love og bestemmelser samt granti for, at de overholdes ved hjælp af retsgyldige ordninger. ninger.
Unemployment figures almost tripled in the Community between 1974 and 1984, leading to a greater readiness on the part of the Member States to coordinate labour and social policy.
Det europæiske princip
The European principle
EF-Kommissionen forsøger at finde en middelvej mellem disse to modpoler.
The European Commission is attempting to find a compro­mise between these two positions.
På den ene side praktiserer den som led i sin socialpolitik det såkaldte subsidiaritetsprincip, dvs. den griber kun ind, når det er nemmere at nå de mål, den har sat sig, ved hjælp af Fællesskabsbestemmelser end ved hjælp af ordninger på nationalt plan.
On the one hand, it follows the 'subsidiary principle' in its social policy. This means that the Commission only intervenes when Community rather than national provisions are a better means of attaining its aims.
På den anden side er den fast besluttet på at føre en aktiv socialpolitik og gør det ud fra den overbevisning, at et større marked er uden mening, når det udgør en trussel mod befolkingens sociale sikkerhed.
On the other, the Commission is convinced that it should contribute actively to carving out social policy, given that an enlarged market is meaningless if it jeopardizes people's social protection.
Arbejdsgiverne anser Kommissionens politik for at være for hastet og overdrevent centralistisk, medens fagforeningerne mener, at den er utilstrækkelig.
The employers view Commission policy as premature and too centralized in nature, while the trade unions see it as insufficient.
I årene fra 1974 til 1984 er arbejdsløsheden næsten blevet tre doblet i Fællesskabet.
At Community level the point of departure is the Treaty estab­lishing the European Economic Community (EEC Treaty) although this contains only the seeds of Community social policy.
Denne udvikling fik medlemsstaterne til principielt at erklære sig rede til at vedtage afstemte arbejdsmarkeds- og socialpolitiske foranstaltninger.
One of the aims stated in Article 2 which is to be facili­tated by the creation of a common market is 'an accelerated raising of the standard of living'.
Med sin hvidbog om virkeliggørelsen af det indre marked, der ikke indeholdt noget om socialpolitikken, fremmede EF-Kommissionen i 1985 ganske vist ikke kun tanken om det indre marked, men sørgede dermed også for, at der skete en polarisering af den socialpolitiske debat, der blev ført påbaggrund af de betydelige regionale forskelle i levestandard og indkomst samt lovbeskyttelsen af arbejdstagerne.
In 1985 the Commission's White Paper on completion of the internal market, although excluding reference to social policy, revived discussion on more than just the internal mar­ket. It effectively polarized the social policy debate against a background of major regional imbalance in standards of living, pay and worker protection.
Arbejdsløshedsprocenten varierede fra 3% i Luxembourg til 22% i Spanien.
Unemployment rates, for example, varied between 3% (Luxembourg) and 22% (Spain).
Forholdet mellem lønomkostningerne i Portugal og For bundsrepublikken Tyskland var 1:5. Forskellene for så vidt angår medbestemmelse på arbejdspladsen var og er fortsat betydelige.
Wage costs in the Federal Republic of Germany were five times higher than in Portugal and there were and still are major divergences in the extent of employee participation in management.
Dette førte til, at fagforeningerne i medlemsstaterne med høj levestandard frygtede, at virksomheder eller hele produktionsgrene skulle finde på at flytte og slå sig ned i lande eller regioner med »billige arbejdspladser«.
For the trade unions in those Member States with a high standard of living this gave rise to the fear that companies or even whole branches of industry would move to areas of 'cheap' labour.
Heri blev de bestyrket af de nationale arbejdsgiverforeninger, der i deres officielle erklæringer helt åbenlyst gav udtryk for, at de forventede, at også arbejdsretlige og social retlige bestemmelser samt sociale byrder ville være en faktor i fremtiden i konkurrencen om valg af produktionssted.
The official statements from natio­nal employer associations confirmed these fears by stating openly the expectation that future decisions on company location would be influenced by such factors as labour and social provisions and social welfare costs.
Der var altså atter brug for Fællesskabets socialpolitik, såfremt man skulle undgå, at de sociale forskelle skulle true Fælles skabets målsætninger, nemlig en harmonisk udvikling samt den økonomiske og sociale samhørighed.
This was a new challenge to the Community's social policy if social divergences were not to endanger the Community aims of harmonious development and economic and social cohe­sion.
Den såkaldte Europæiske Fælles Akt, der blev vedtaget i 1987 i forbindelse med reformen af EØF-Traktaten, gav vigtige impulser på dette punkt.
In 1987 the revision of the Treaty establishing the Euro­pean Economic Community which came with adoption of the Single European Act (SEA) gave fresh impetus to Community social policy.
I henhold til artikel 117 er medlemsstaterne einige om, at det er nødvendigt at fremme en forbedring af arbejdstagernes leve- og arbejdsvilkår for herigennem at muliggøre en udjævning af disse vilkår på et stadigt stigende niveau.
In Article 117 the Member States agree upon the need to 'pro­mote improved working conditions and an improved standard of living for workers, so as to make possible their harmoniza­tion whilethe improvement is being maintained'.
Ellers nøjes EØF-Traktaten med at anføre regler for retten til fri bevægelighed i EF, ligestilling af mænd og kvinder, erhvervsuddanelse samt vandrende arbejdstageres sikkerhed og fastsætter end videre, at der skal oprettes en scialfond.
Forthe rest, the EEC Treaty confines itself to provisions on freedom of movement within the Community, equal opportunities for men and women, vocational training and security for migrant workers, and envisages the creation of a social Fund.
Man behøver ikke at foretage en grundig analyse for alene på grundlag af disse få bestemmelser at kunne konkludere, at Traktaten forpligter Fællesskabet til at forhindre, at der sker en forværring af den sociale standard.
It is evi­dent from even the most superficial analysis of these few pro­visions that the Treaty obliges the Community to prevent a deterioration in social provisions.
Med »Akten« optog man i Traktaten ikke kun virkeliggørelsen af det indre marked senest den 31.12.1992 som målsætning, men også princippet om flertalsafgørelse i Rådet med henblik på at nå dette mål.
Not only did the SEA state the aim of completing the internal market by 31 December 1992, it also introduced the principle of majority voting in the Council as a means of attaining this goal.
Desuden blev de nævnte socialpolitiske bestemmelser suppleret på vigtige punkter.
Social policy provisions were also extended consi­derably.
Foruden hensigtserklæringen i artikel 117 vil medlemsstaterne nu bestræbe sig på at forbedre arbejdsmiljøet med henblik på beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed (artikel 118a). Den
Going beyond the declaration of intent in Article 177, the Member States now state that they will pay particular ΓΤΊ attention to improving the working environment, as '—'
— Indførelse af en skriftlig erklæring fra arbejdsgiveren om ansættelsesforholdet, hvori fastsættes arbejdstagerens arbejdsvilkår.
The Commission also adopted in 1990 the third Community programme of action on equal opportunities.
sociale dialog mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan skal intensiveres (118b), og endelig skal den økonomiske og sociale samhørighed styrkes, og de mindre begunstigede områders stilling forbedres (artikel 130a).
This is why they consult representatives of employers and trade unions before formulating their proposals, to ensure that a consensus can be found on the Commission's proposals when they are presented to the European Parliament, the Economic and Social Committee orthe Council.
Med henblik herpå er der i Fællesakten indledt en reform af Fællesskabets strukturfonde: Målsætningerne er nu klarere struktrureret, og der er afsat betydeligt flere midler.
Within the framework of the social dialogue initiated by the Commission, the two sides of industry have an opportunity to discuss their points of view and reach a compromise.
— Beskyttelse af gravide kvinder og kvinder, der lige har født.
The dialogue between management and labourât European level is to be developed (Article 118b).
Desuden har Kommissionen i 1990 vedtaget Fællesskabets tredje handlingsprogram om lige muligheder for mænd og kvinder.
Economic and social cohesion is to be strengthened and the backwardness of the least-favoured regions in the Community reduced.
Også stats- og regeringscheferne i medlemsstaterne var på deres topmøder i Hannover, på Rhodos og i Madrid (1988-1989) enige om, at fordelene af det indre marked skulle komme alle dele af befolkningen til gode, og at de sociale aspekter af et fælles europæisk marked skulle tillægges samme betydning som de økonomiske aspekter.
At their summit conferences in Hanover, Rhodesand Madrid (1988/89), the Heads of State or Government of the Member States were in agreement that the internal market must benefit all sectors of the population and that the social aspects of an integrated European market must rank equal in importance to the economic aspects.
Med stor støtte fra Europa-Parlament og Det Økonomiske og Sociale Udvalg gav Det Europæiske Råd et vigtigt signal, da det ved tog »fællesskabspagten om de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder« i slutningen af 1989.
The effective support of the European Parliament and the Economic and Social Committee of the European Communities culminated in the Council adopting the landmark Community Charter of basic social rights at the end of 1989.
Selv om pagten kun blev vedtaget af 11 af de 12 medlemsstater og kun i form af en erklæring, indeholder den dog foruden en fortegnelse over de vigtigste emneområder (herunder organisationsret og ret til kollektive forhandlinger, beskæftigelse og lønforhold samt arbejdstagernes informations-, hørings- og medbestemmelsesret) den klare opfordring til Kommissionen at udarbejde forslag til retsakter i overensstemmelse hermed.
Even though the Charter ranks as no more than a declaration and was adopted by only 11 of the 12 Member States, it lists the major work areas (including freedom of association and collective bargaining, employmentand pay, information and co-determination of workers) and gives the Commission a clear mandate to make legislative proposals.
De første direktivforslag
The fist proposals for directives
Med sit handlingsprogram om anvendelse af den europæiske socialpagt, der omfatter 48 enkeltforslag til omsætningaf pagten til fællesskabsret, efterkom Kommissionen i slutningen af 1989 dette ønske.
At the end of 1989 the Commission responded with an action programme relating to the implementation of the Community Charter containing 48 separate proposals for translating the Charter into Community law.
Foruden talrige initiativer med henblik på beskyttelse af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen skal nævnes forslag til direktiv på følgende områder:
In addition to numerous initiatives on health and safety in the working environment, proposals on the following topics are worthy of special mention:
Embedsmændene i de kompetente EF-generaldirektorater ved selvfølgelig godt, at den sociale dimension ikke kan praktiseres så at sige fra skrivebordet langt fra virkelighedens verden, og rådfører sig derfor med repræsentanterne for arbejdsgiverne og fagforeningerne, inden de udarbejder skriftlige udkast.
In the course of 1991 the Commission intends to put forward additional proposals under the social action programme to enable the Council to take decisions before the end of 1992.