natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det drejer sig nemlig kun om ca. 4% af medlemsstaternes offentlige udgifter til F & U, svarende til 2%, hvis de private og offentlige udgifter lægges sammen. Den Europæiske Union må derfor også lægge vægt på, at F & U i første række bliver ved med at være et anliggende for industrien og medlemsstaterne. Denne retningslinje blev nedfældet i Maastricht-traktaten med subsidiaritetsprincippet, idet Unionen kun skal handle, hvis det viser sig at være mindre hensigtsmæssigt eller rationelt at gøre det på et lavere niveau.
(1) Assistance may be granted to research projects involving international cooperation between industry, universities and independent research laboratories where at least two partners are from different Member States.
Desuden er den teknologiske udvikling i de seneste år sket i et fantastisk hurtigt tempo. Den tekniske viden inden for nøgleområder mangedobles inden for få år, og udgifterne til forskning og udvikling stiger stadig hurtigere.
(2) There are no national quotas for research aid (unlike as sistance from the Structural, Social and Regional Funds); the main criterion for selecting projects is always scientific and technical quality.
Den stigende globalisering af markederne sker især i højteknologisektorerne.
Economic criteria, such as effects on growth and competitiveness, are also considered.
Væsentlige elementer i europæisk FTU-samarbejde
Research and technology have taken on a new importance in recent years.
Hvis man er interesseret i Den Europæiske Unions F & U-pro-grammer, bør man især være opmærksom på følgende:
The development of fundamental technologies in fields such as information and communications, materials sciences and biotechnology has left its mark on all areas of modern life: the economy, society and the private sphere.
Selv om industrien som helhed er intensivt med i arbejdet om EU's programtilbud, er der ¡sær for de mellemstore virksomheder noget at indhente, hvilket understreges af disse virksomheders potentiale og behov.
All this means that the European dimension of research and technology is now regarded as vital and the need for action at European Union level is no longer disputed in any country or any branch of economic activity.
I Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse indtager teknologipolitikken derfor en nøgleposition.
Accordingly, technology policy plays a key role in the White Paper on growth, competitiveness and employment.
Der er almindelig enighed om, at investeringer i forskning og teknologisk udvikling i dag er af afgørende betydning for økonomisk vækst, arbejdspladser og den europæiske industris fremtidige position på verdensmarkedet.
It has become generally accepted that investment today in research and technological development will be decisive for economic growth, employment and the standing of European industry on world markets in the years to come.
Siden midten af 80'erne har Kommissionen beskæftiget sig med denne udvikling, da der i nogle af de højteknologiske industrier viste sig tegn på, at Europa mistede terræn.
The Commission has taken up these developments since the mid-1980s, when it became apparent that Europe was losing ground in certain high-tech industries.
Dette skyldtes ikke så meget kvaliteten af den europæiske forskning og EF-landenes vilje til at stille midler til rådighed i form af personale og penge, som mangelen på gennemskuelighed, information, koordination og en samlet strategi imellem landene, der med hensyn til økonomisk og teknologisk struktur har meget at byde hinanden.
The main reason for the decline is not so much the quality of European research or the willingness of Community countries to invest in human and financial resources, but above all the lack of transparency, information, coordination and overall strategy linking individual countries, which have a great deal to offer each other in terms of their economic and technological infrastructures.
Den videnskabelige og tekniske kvalitet er det eneste udslagsgivende kriterium ved udvælgelsen af forskningsprojekter.
More than other financial instruments, the award of research grants is based on competition and it is worth bearing in mind, even at the preparatory stage, that the selection procedure is exacting and that often only a very small proportion of deserving applications are successful.
Dertil kommer økonomiske kriterier som indflydelsen på vækst og konkurrenceevne.
It is vital that potential candidates do not concentrate solely on financial aspects: much more important than financial support — even in the eyes of successful partners — are the longterm effects of cooperation, such as scientific partnership, innovation and networking.
Den kendsgerning, at der i 70'erne og de tidligere 80'ere gik millioner af arbejdspladser tabt i de europæiske lande, mens der i USA med dets naturligt fremvoksede kontinentale marked samtidig opstod nye arbejdspladser i en tilsvarende størrelsesorden, var et vigtigt signal.
A tell-tale sign is that in the 1970s and early 1980s several million jobs were lost in Europe, while around the same number were actually created in the USA, with its natural continental market.
Oprettelsen af det europæiske indre marked mellem 1986 og 1990 har på grund af de gunstige konjunkturer bidraget til, at der er blevet skabt 9 millioner nye arbejdspladser i Europa.
The establishment of the single market be tween 1986 and 1990 helped generate nine million new jobs in a period of strong economic growth.
Der er næppe tvivl om, at dette resultat var blevet endnu mere positivt, hvis man havde haft en velfunderet teknologipolitik på et tidligere tidspunkt.
There is no doubt that this figure would have been even higher had a technology policy been established earlier.
For det har i de seneste år vist sig, at de fleste arbejdspladser skabes i sektorer, hvor teknologien spiller en vigtig rolle.
The experience of the last few years shows that industries where technology plays a major part provide the most fertile ground for creating jobs.
Fællesskabet har derfor med den europæiske fælles akt (1987) og Maastricht-traktaten (1992) tillagt sig en selvstændig, omfattende kompetence inden for forskning og teknologi, og det har fastlagt en politik på dette område.
With the adoption of the Single European Act in 1987 and the Maastricht Treaty in 1992, the Union established for itself independent and wide-ranging powers and policies in research and technology.
Baggrunden herfor er, at man er overbevist om, at det indre marked i Europa fortsat ville være ufuldkomment uden det videnskabeligt-teknologi-ske element.
Behind this move was the conviction that the single European market would be incomplete without a scientific and technological component.
Den Europæiske Union forsøger ikke at monopolisere forskning og teknologi på unionsplan. Dette ville hverken være me
The European Union is not seeking to monopolize research and technology at Union level.
Potentielle ansøgere bør frem for alt ikke udelukkende lade sig lede af det økonomiske aspekt, idet der — også i de udvalgte partneres øjne — er noget, der er langt vigtigere end den økonomiske støtte, nemlig samarbejdets betydning på lang sigt, som f.eks. videnskabeligt partnerskab, innovation og oprettelse af netværk.
This would be neither sensible nor, with present resources, feasible: although the Union's research budget has grown substantially, it is still, in absolute terms, very limited, representing around 4% of public expen
Oprettelse af et net over hele Europa af forbindelseskontorer for information, rådgivning og teknologioverførsel. 6. Som ansvarligt medlem af Kommissionen lægger Antonio Ruberti ¡sær på:
The Commission believes that product development and marketing must remain the responsibility of private industry.
• og endelig en systematisk koordinering af de nationale institutioners F & U-politik indbyrdes samt deres integration på EU-plan, hvilket er en vigtig målsætning i Maastricht-traktaten. I mellemtiden har Kommissionen også forelagt særprogrammerne under det fjerde rammeprogram, hvori de videnskabelige emner for de enkelte forskningsområder og de specielle udvælgelseskriterier osv. fastlægges.
• the synergy between R & TD policy and structural policy, in particular regional policy in order to close the North-South gap in technological infrastructure in the Union; (5) Research cooperation contracts are drawn up and concluded directly between the Commission and the applicant.
På den anden side stiller det store krav til de interesseredes vilje til at pleje kontakten på stedet og skaffe sig oplysninger ved kilden.
However, it also requires a strong commitment by the interested party to foster contacts and obtain information at source.
Det kan ikke alene være Kommissionens opgave i et område med 370 millioner mennesker.
In a community of 370 million people this task cannot be left to the Commission alone.
Information bør derfor i alle deltagernes interesse ikke alene være en »bringeskyld«, men frem for alt en »henteskyld«.
In the interests of all participants, those requiring information should seek it out rather than wait to receive it.
Til dette formål kan Kommissionen tilbyde et meget stort informationsmateriale.
The Commission has a large stock of material to offer in this respect.
Det fjerde rammeprogram for FTU
Scientific objectives and content
Hvad angår emnerne for de i alt 20 særprogrammer med deres højt specialiserede videnskabelige indhold, skal her kun anføres hovedpunkterne: 1.
In all there are 20 specific programmes with a highly specialized scientific content.
Som hidtil lægges der stor vægt på informations- og telekommunikationsteknologien: Udvikling af brugerorienteret software, multimedieteknologi, elektroniske komponenter, halvledere og periferiudstyr, digitale net og billeddatabaser.
Here are just some of the most important features: • As before, the focus is on information and communication technologies: the development of application-oriented software, multimedia technologies, electronic components, semiconductors and peripherals, digital networks and picture databases.
Der er mange forskellige anvendelsesområder for telematik ken: billedtelefoni, fjernarbejde, fjernundervisning og trafikstyring. 2.
Telematics has many potential applications: videophones, tele-working, distance learning and road traffic
Rammeprogrammet er et afgørende politisk instrument for fællesskabsforskningen. Det er en femårig plan, der er udarbejdet af Kommissionen i snævert samarbejde med interesserede kredse inden for videnskab, økonomi og politik.
The main political instrument of European Union research is the framework programme, a plan drawn up by the Commission in close cooperation with interested parties from the worlds of science, industry and politics.
Det indeholder alle væsentlige elementer, herunder videnskabelige og tekniske emner og mål, retlige og administrative rammebetingelser og ¡sær de finansielle instrumenter, og giver således mulighed for at fastlægge en strategi på mellemlang og lang sigt.
It lays the basis for a medium to longterm strategy by defining all the main elements for a period of five years: the scientific and technical content and objectives, the legal and administrative conditions and, most importantly, the level of funding.
Eftersom der er tale om et betydeligt politisk engagement, kræves der enstemmighed, for at Ministerrådet kan træffe beslutning om rammeprogrammet.
In view of the considerable political commitment involved, the framework programme can only be adopted by the Council by unanimous decision.
1 henhold til Maastricht-traktaten og den nye såkaldte fælles beslutningstagning er Europa-Parlamentet i fremtiden med i denne beslutningsproces på lige fod med Ministerrådet.
Under the new co-decision procedure introduced by the Maastricht Treaty, the European Parliament will in future share the same rights as the Council in the decision- making process.
Praktisk taget hele spektret af moderne naturvidenskabelig forskning var allerede omfattet af det andet rammeprogram (1987-1991) og det tredje (1990-1994), dvs. lige fra de industrinære områder som informations-, kommunikations- og materialeforskning over bioteknologi- og energiforskning til miljøforskning og medicinsk forskning.
management; • Industrial technologies: the aim here is not only to boost industrial competitiveness, but also to combine it with quality of life, environmental protection and safety: 'smart and clean' construction and production technologies, the 'factory of the future', new materials (plastics, superconductors, composite materials) and propulsion technologies for transport by air, car, rail and ship; • Environmental research and climatology: the effect on ecosystems of industry, transport, tourism, urbanization, depletion of the ozone layer, recycling of industrial waste and management of natural disasters;
I foråret 1994 står EU-forskningen på tærsklen mellem det tredje og fjerde rammeprogram.
In the first half of 1994, European Union research stands at the threshold between the third and fourth programmes.
Midlerne til det tredje rammeprogram, der formelt løber indtil udgangen af 1994, er i mellemtiden så godt som opbrugt. Den 22. marts 1994 blev Rådet og Europa-Parlamentet enige om det fjerde rammeprogram (1994-1998).
The resources allocated to the third programme, which runs of ficially until the end of the year, have long since been used up.
Dets væsentlige punkter er følgende: domme, forstyrrelser i immunsystemet. 5.
• Biotechnology: one of the key sectors which has applications in chemistry, pharmaceuticals, the environment and agriculture.
Her sigtes der ikke kun på de pågældende særprogrammer, men alle programmer, ¡det der i fremtiden vil skulle tages hensyn til miljøkriterier, hvilket stadig oftere stilles som et krav ved rundspørger i befolkningen.
This applies not only to the relevant specific programmes; in future environmental considerations will have to be taken into account in all programmes in response to a growing public demand apparent in opinion polls;
Det drejer sig især om samarbejdet med de central- og østeuropæiske lande, udviklingslandene og industrilandene uden for Europa.
(5) There will be better dissemination and utilization of research results, in particular for the benefit of small and medium-sized firms; a European network of liaison centres for information, advice and technology transfer will be established;
Teknologivurdering: I USA og Japan en højt udviklet disciplin til afklaring af langtidsvirkninger og folkelig accept af teknologiske nyskabelser, og her er der behov for, at EU søger at udstikke retningslinjer.
The European Union should lay down guidelines for research into the longterm effects of technology and its social acceptance.
Hvis Maastricht-traktatens mål om at komme »tættere på borgerne« skal gennemføres, vil man her igennem kunne sikre, at der tages hensyn til folks forventninger og bekymringer.
If the post-Maastricht goal of bringing Europe closer to the people is to be achieved, this would be a good place to begin, so that the expectations and concerns of ordinary people can be met.
Supplement — Det Grænseløse Europa 6/94
Supplement — Frontier-free Europe, No 6-1994
Udgifter til forskning og udvikling (F & U) i Den Europæiske Union
Expenditure on research and development in the European Union
Offentlige udgifter til forskning og udvikling i % af BNP, ¡1985 og 1991
Public spending on research and development as a % of GDP in 1985 and 1991
De offentlige udgiftertil F & U (såvel civile som militære) i Den Europæiske Union udgjorde i 1991 ca. 0,96% af Fællesskabets BNP imod 1,03% i 1985.
Public spending on R & D (taking civil and military ex­penditure together) in the European Union accounted foralmost 0.96% of GDP in 1991 compared with 1.03% in 1985.
Der er stor forskel på de enkelte medlemsstater.
The situation varied considerably from State to State.
Frank­rig og Tyskland ligger klart over Fællesskabets gen­nemsnit (henholdsvis 1,38% og 1,13% for 1991) dog med et lille fald fra 1985 til 1991.
In France and Germany the level was considerably higher than the Community average (1.3 and 1.13% respectively in 1991) with a slight drop between 1985 and 1991.
Derimod har såvel Portugal som Danmark og Spanien øget udgifterne kraftigt mellem 1985 og 1991.
How­ever, Portugal increased its expenditure considerably between 1985 and 1991, as did Denmark and Spain.
Offentlige F & U­udgifter i % af BNP
Public spending on R & D as a % of GDP D GR E F IRL
Betydningen af F & U
Level of R & D
I gennemsnit brugte europæerne 114 KKS i 1991 mod 105 i 1985.
On average Europeans spent 114 PPP on R & D in 1991 compared with 105 PPP in 1985.
Kun i Det Forenede Kongerige har der været et stort fald (­22%).
Only in the United Kingdom was there a significant drop (-22%).
Trods den faktiske stigning i udgifterne er forskellen på det land, der har brugt mest pr. indbygger (Frankrig), og det land, der har brugt mindst (Grækenland), blevet større.
Despite the more or less general increase, the gap between countries spending the most per capita (France) and those spending the least (Greece) widened.
Offentlige udgifter til F & U pr. indbygger KKS (1985­priser)
Per capita public spending on R & D in terms of PPP at 1985 prices
Tillæg ­ Det Grænseløse Europa, nr. 6­1994
Supplement - Frontier-free Europe, No 6-1994
Andelen af de offentlige budgetbevillinger til F & U i % af centraladministrationernes løbende udgifter og kapitaludgifter
Share of public budgetary appropriations allocated to R & D in the current and capital expenditure of central governments (%)
F & U­budgettets andel af EU­staternes samlede bud­get er faldet lidt mellem 1886 og 1990.
The proportion of the total budgets of the Member States allocated to R & D fell slightly between 1986 and 1990.
Dette gælder især Tyskland og i højere grad Det Forenede Kongeri­ge.
This mainly concerned the United Kingdom and, to a lesser extent, Germany.
Derimod er denne andel steget betydeligt i Spanien og Frankrig, der er det land, der bruger den største del af sine budgetbevillinger på F & U (civile og militære udgif­ter taget under et), nemlig næsten 6% af det samlede budget.
On the other hand, the share allocated to this heading inn rose considerably in Spain and France, with the latter
Fordeling af de offentlige udgifter til F & U mellem EU,
Geographical breakdown of R & D expenditure
Japan og USA i %.
Breakdown of public spending on R & D between the European Union, the United States and Japan (%)
fordeling af udgifterne til F & U
In 1991, public spending on R & D in the European jropean
11991 nåede de offentlige udgifter til F & U i Den Euro­pæiske Union op på 48,3 mia. ECU.
Union amounted to ECU 48.3 billion.
EU's samlede andel i forhold til USA og Japan er steget fra 29,6% til 32,4% mellem 1985 og 1991.
Taking the Euro­pean Union, the United States and Japan as a whole, the EU's share rose from 29.6 to 32.4% between 1985 and 1991.
Japans andel er også steget fra 17,1% til 21,7%.
Japan's share rose from 17.1 to 21.7%.
Disse stigninger har været på bekostning af USA, hvis andel er faldet fra 53,3% til 45,9%.
These increases were to the detriment of the United States, whose share fell from 53.3 to 45.9%.
Inden for Den Europæiske Union er der ¡sær to lande, der har været dominerende, nemlig Tyskland med 27,9% og Frankrig med 28,5% af de samlede bevillin­ger i 1991.
Within the EU, two countries accounted for the lion's share: Germany with 27.9% and France with 28.5% of the 1991 total.
Offentlige udgifter til F & U 1991 mia. ECU
Public spending on R & D in billion ecus in 1991
KKS (købekraftstandard): Da valutakurserne ikke nødvendigvis afspejler en valutas købekraft i landet, anvender Eurostat enheden »KKS« for at fjerne forskellene i det generelle prisniveau mellem landene og dermed forbedre tallenes sammenlignelighed.
PPP (purchasing power parities): since exchange rates do not necessarily reflect the PPP of a currency on national territory, Eurostat uses the PPP to eliminate the differences in the general level of prices between countries in order to improve the comparability of figures.
Tillæg ­ Det Grænseløse Europa, nr. 6­1994
Supplement­ Frontier­free Europe, No 6­1994
φ Europæiske mobiltelefoner til alle?
φ Mobile European telephones for everyone?
Indførelsen af et system til information af de ansatte i multina­tionale virksomheder, som blev foreslået af Kommissionen den 13. april 1994 (se nr. 5/93) vil »i værste fald« koste de berørte virksomheder 10 ECU pr. år pr. ansat.
At worst the creation of an information network aimed at keeping workers in multinational enterprises fully informed, as proposed by the European Commission on 13 April (see issue No 5/94) would cost the companies in question ECU 10 per worker per year.
Dette understregede Eu­ropa­kommissær med ansvar for sociale anliggender, Padraig Flynn, den 18. maj 1994 med udgangspunkt i Kommissionens ny­ligt udførte beregninger på området.
This information was given by the European Commissioner for social affairs, Pádraig Flynn, on 18 May. He based himself on calculations recently made by Commission departments.
φ Det indre marked fremmer koncentration af virksomheder
φ A single market favourable to mergers
8 millioner mobiltelefoner i EU i slutningen af 1993, heraf 10% fuldt numeriske og dermed anvendelige i hele Vesteuropa og endnu 8 millioner øvrige bærbare kommunikationsapparater.
There were some 8 million cellular mobile telephones in the European Union at the end of last year, of which 10% were fully digital, and could therefore be used throughout Western Europe.
Ifølge eksperter kan der påregnes at være solgt 40 millioner i år 2000.
There could be nearly 40 million users by the year 2000, according to the experts.
For at denne udvikling hurtigst muligt bliver tilpasset det indre markeds forhold, har Kommissionen udarbejdet en grønbog om en fælles fremgangsmåde på området for mobile og person­lige kommunikationssystemer, som blev udgivet den 27. april 1994.
The European Commission would like this growth to take place within the context of the European single market. It therefore published a Green Paper on 27 April on a common approach in the field of mobile and personal communications.
I betragtning af dels de meget lovende perspektiver for denne sektor, og dels den kendsgerning, at Europa set i verdens­sammenhæng har en meget solid stilling inden for samme om­råde, finder Kommissionen det nødvendigt at åbne det europæi­ske marked.
The Commission finds it necessary to liberalize the European market, given the very favourable outlook for this sector, on the one hand, and the success of the European industry on world markets on the other.
Det foreslås navnlig at fjerne bestemte selskabers særrettigheder, at afskaffe hindringerne for det frie salg af mobil­kommunikation samt at lette leveringen af disse tjenesteydelser på europæisk plan.
The Commission particularly wants to put an end to the special rights enjoyed by some companies, liberalize sales of mobile telecommunications services and facilitate the supply of these services on a Europe­wide basis.
Grønbogen har til formål at starte en bred høring af alle de interesserede parter.
The aim of the Green Paper is to sound out all those interested in this sector of the industry.
Denne konsultation kom­mer i løbet af sommeren til at omfatte en række møder, afholdt af Kommissionen, som til efteråret vil udarbejde en rapport.
The Commission itself is organizing a series of meet­ings this summer, with a view to submitting a report in the autumn.
Mellem 1986 og 1990 kunne der noteres en betydelig stigning i antallet af virksomhedsfusioner og ­overtagelser inden for Fælles­skabet. Derefter var der en nedgang, men tallet forblev indtil sidst i 1993 væsentlig højere end i midten af 80'erne.
The number of business mergers and take­overs in the 12­nation European Union rose sharply between 1986 and 1990; it declined thereafter, but until the end of 1993 it remained at a much higher level than in the mid­1980s.
Det viser en analyse, som Kommis­sionen offentliggjorde sidst i april 1994.
These are some of the findings of a study published by the European Commission at the end of April.