natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse pasningsordninger har forskellige navne og forskellig vægt i medlemslandene.
In different countries within the European Union, these ser­vices have different names and different emphases.
I nogle lande er der tale om veletablerede ordninger som et fast element i de socialpolitiske foranstaltninger på familieområdet.
In some Membet States they are well established, with a respected place in social policy towards families.
I andre lande er der en udviking i gang, men pasningsordninger for skolebørn er endnu ikke et systematisk tilbud.
In others there is cur­rently some development, but school­age childcare services are not yet in any way systematic.
Og så er der lande, hvor sådanne ordninger slet ikke figurerer blandt de sociale tilbud, og selv om de enkelte forældre kender alt til de dag lige problemer med at kombinere erhvervsarbejde og familiemæssige forpligtelser, lyder selve begrebet "pasningsordning for skolebørn" måske stadigt mærkeligt i politikernes øren.
In still othets they do not yet figure on the social agenda; and while individual parents acknowledge their own daily problems in combining work and family responsibilities, the very concept of 'school­age childcare' may still sound strange to those who shape public policy.
Efterhånden som andelen af erhvervsaktive kvinder med børn under 15 år bliver stadigt større (fra 81% i Finland og over 70% i Danmark, Sverige og Portugal, over 60% i Østrig, Belgien og Frankrig, over 50% i Tyskland og Storbritannien til 34% i Irland og Spanien og under 50% i Nederlandene, Luxembourg, Italien og Grækenland), er pasningsordninger for børn i skolealderen blevet en afgørende faktor for mulighederne for at forene erhvervsarbejde og familieliv og for de mindre børns sociale og kulturelle udvikling.
As the proportion of women employed with a child under 15 is significant and tising (from 81 per cent in Finland and over 70 per cent in Denmatk, Sweden and Portugal, over 60 per cent in Austria, Belgium and France, over 50 per cent in Germany and the UK, to 34 pet cent in Ireland and Spain and under 50 per cent in the Nethetlands, Luxembourg, Italy, Greece), school­age care has importance both for reconcilia­tion of work and family life and for the social and cultural development of young children.
Der er forskel på, i hvilket omfang orloven kan tages på en fleksibel måde.
The extent to which leave can be taken in a flexible way varies.
Væsentligt i denne forbindelse er deltidsarbejde og muligheden for at opdele orloven.
Central issues are part­time work and the possibility of dividing the leave.
Deltidsarbejde i orlovsperioden er ikke muligt i alle lande: kun i Frankrig, Finland og Sverige har forældre ret til at gå på del tidsarbejde.
Part­time work during the leave period is not possible in every country: only in France, Finland and Sweden do parents have a right to work part­time.
I Belgien, Tyskland og Østrig er det muligt at gå ned på deltid, såfremt arbejdsgiveren giver sit samtykke.
In Belgium, Germany and Austria part­time work is possible, under the condition that the employer agrees.
I modsætning hertil er del tidsarbejde den eneste mulighed for forældre i Nederlandene, hvor arbejdstagerne kan nedsætte deres arbejdsuge til 20 timer.
In contrast, part­time work is the only possibility for parents in the Netherlands, where workers may lower their work week to 20 hours.
Formålet er at hjælpe forældrene med at kombinere erhvervsarbejde og pasningsmæssige forpligtelser over for børnene, samtidig med at forældrene forbliver på arbejdsmarkedet.
The purpose is to stimu­late parents to combine work and care responsi­bilities for children while keeping parents in the labour market.
I Belgien, Tyskland, Grækenland, Finland og Sverige er det muligt at dele orloven op i "bidder" frem for at tage det hele på en gang, men i andre lande skal orloven tages i én sammenhængende periode.
Staggering the leave, rather than taking the whole leave period at once, is possible in Belgium, Germany, Greece, Finland and Sweden, while in other countries leave should be taken in a single period.
Forældreorlovsordningen er mest fleksibel i Sverige, hvor den kan deles op og kombineres med deltidsarbejde, uden at det kræver arbejdsgiverens samtykke.
Parental leave is most flexible in Sweden, where it can be staggered and taken part­time without the employer's permis­sion.
Pasningsordninger for skolebørn kan være med til at fremme den sociale samhørighed.
s School­age Childcare in the European Union, European Commission Network on Childcare and other Measures to reconcile Employment and Family
Retten til at kunne tage forældreorlov kan være afhængig af, hvor længe den pågældende har været ansat i et givet job.
The eligibility conditions to take leave are attached to the period of service of the worker in
Undersøgelse afforældreorlovsordninger forældreorlovsordninger
Restrictions in leave do occur; in some countries certain groups are excluded.
I Luxembourg blev der i februar 1993 vedtaget en lov, som sikrer ligestilling i den private sektor mellem del tidsansatte og fuldtidsansatte.
In Luxembourg, a law passed in February 1993 guarantees equality in the private sector between those who hold a parttime and those who hold a fulltime job.
Loven fastslår, at et del tidsjob skal indebære samme fordele og ydelser som et fuldtidsjob.
The law confirms that a parttime job should attract the same advantages and benefits as those recognised for a fulltime job.
En deltidsansats løn skal således være pro portional med en fuldtidsansats i samme virksomhed og med samme kvalifikationer.
Thus, the pay of a parttime worker should be proportional to that of another worker who holds a fulltime job in the same company with the same skills.
Set ud fra et ligestillingssynspunkt er det vigtigt at vide, om forældreorlovsordningerne er udformet (enten direkte eller indirekte) som en udvidet barselsorlov, så det hovedsagelig vil være kvinder, der tager orlov, eller om de også er et incitament for mænd til at tage forældreorlov.
Moreover, when the parttime worker is called on to work beyond the working hours written into his/her con tract, such hours are considered as overtime hours and give entitlement to an increase in pay equivalent to that envisaged legally and contractually for overtime hours.
Forskellene i forældreorlovsordningerne har vist sig at være meget vigtige faktorer for forældrenes - både mødrenes og fædrenes - tilskyndelse til at tage orlov.
This is one of the measures introduced by the Luxembourg State in favour of reconciliation between working life and family life, namely by the guarantee of absolute equity in the case of parttime work.
Hvis en deltidsansat bliver anmodet om at arbejde ud over den arbejdstid, der står anført i den pågældendes kontrakt, skal det desuden betragtes som overarbejdstid og giver ret til et løntillæg svarende til det lovfæstede og overenskomstmæssige overtidstillæg.
From an equal opportunities point of view, it is important to know if the patentai leave arrangements are designed (implicitly or explicitly) as an extended maternity leave, stimulating mainly women to take the leave, or if they are an incentive for men to take up parental leave. The differ ent variations in parental leave schemes prove to be very important factors in stimulating parents, mothers and fathers, to take up leave.
Det er en af de foranstaltninger, den luxembourgske stat har indført for at gøre det muligt at forene erhvervsarbejde og familieliv, nemlig ved at garantere, at deltidsansat te har nøjagtigt samme vilkår som fuldtidsansatte.
In addition, the State takes on responsibility for the social protection of parents who are entided to what is called 'the baby year', a leave petiod which the mothet or adoptive parent may take after the birth or adoption of a child.
Det er stadigt noget uklart, i hvilket omfang forældre benytter sig af forældreorlovsordninger.
It remains rather unclear to what extent parents use parental leave arrangements.
En væsentlig forklaring er, at hustands- og arbejdsstyrkeundersøgelser ikke indsamler data om de specifikke begrundelser for at tage orlov, herunder altså også forældreorlov.
An important explanation for this is that household and labour force surveys do not collect data on the specific reasons for leave of absence, such as parental leave.
Med undtagelse af arbejdsstyrkeundersøgelserne i Nederlandene og Sverige sondres der i de nationale under søgelser ikke mellem forældreorlov og andre begrundelser for orlov.
With the exception of labour force surveys in the Netherlands and Sweden, national surveys do not distinguish parental leave from other reasons for leave.
Denne "babyorlov" er netop blevet udvidet til to år, og i denne periode betaler staten lønmodtagerens sociale bidrag på grundlag af den hidtidige løn.
These measures are intended to benefit everyone including men.
Disse foranstaltninger tager sigte på alle lønmodtagerne, dvs. også mændene, men 80% af alle deltidsansatte i Luxembourg er kvinder.
However, 80 per cent of all parttime workers in Luxembourg are women.
Indtil for nylig kom langt størsteparten af anmodningerne om orlov uden løn fra kvinder.
Up to recently the majority of unpaid leave requests came from women.
En analyse skal vise, om de nye foranstaltninger opfylder deres formål, nemlig at give bedre mulighed for at forene erhvervsarbejde og familieliv.
Analysis will show whether the new measures are achieving their aim of better reconciling work and family life.
Der foreligger visse data om, i hvilket omfang arbejdstagere med børn tager forældreorlov.
There is some data available on the extent to which parents use parental leave.
Det fremgår klart, at udnyttelsen af muligheden for forældreorlov varierer enormt mellem landene, og at forældreorlov bruges af kvindelige arbejdstagere med børn, hvis der er tale om betalt orlov.
It makes it clear that the take-up rates of parents vary enormously between countries and that parental leave is wide ly used by mothers when it is paid.
Desuden står det klart, at fædrenes brug af foræl dreorloven står i skarp modsætning til mødrenes.
In addition, it is clear that take-up rates of fathers are in sharp contrast with those of mothers.
Selv i lande, hvor der er forholdsvis gode betingelser for at kunne tage orlov (med hensyn til ydelser og fleksibilitet), undlader fædrene i vidt omfang at tage forældreorlov.
Even in countries where the conditions for leave are relatively well developed (in terms of payment and flexibility), fathers do not take parental leave to a large extent.
En undtagelse her fra er Sverige, hvor kombinationen af fleksibilitet og høje ydelser betyder, at forældreorlov bruges af forholdsvis mange - både mødre og fædre.
An exception to this is Sweden, where the combination of flexibility and the high level of payments lead to relatively high take-up rates by both mothers and fathers.
Forældre kan vælge for skellige "pasningsmodeller" for deres børn.
More structured research is necessaiy to gain more insight into the
og måske endnu mere markant i perioden med fald i beskæftigelsen i 1990­1994.
ty, low incomes and gaps in social protection.
Deltidsarbejde er dermed kommet til at udgøre en stigende andel af den samlede beskæftigelse.
Part­time employment is thereby accounting for an increasing share of total employment.
for forældrene, så de selv kan sørge for børnenes pasning, er nogle af mulighederne.
In addition, it can be assumed that preferences of parents vary, not only between countries, but also on a region­al level.
Desuden kan man vælge en kombination af forskellige model­ler.
Moreover, people can choose to make a combination of different options.
Forældrenes mulighed for at vælge mellem disse løsninger og omfanget af tilbud og alterna­tiver afhænger af den officielle politik i landet og af de eksisterende infrastrukturer.
The extent to which parents can make a choice between these options, between the availability of alternatives, is influenced by state policies and infrastructures.
Mens det samlede antal job faldt med over 3% i Den Europæiske Union som helhed i 1990­94, steg antallet af deltidsjob med ca. 9%, hvilket i sig selv øgede den samlede beskæftigelse med 9% og til dels kompenserede for faldet i fuldtidsjob på næsten 6%.
While the total number of jobs fell by over three per cent, in the Union as a whole, during the period 1990­94, the number of parr­time jobs increased by some nine per cent, in itself adding nine pet cent to total employment and partly compensating for the decline in full­time jobs, of almost six per cent.
Deltidsarbejde og midlertidige job som en mulighed for at forene erhvervsarbejde og familiemæssige forpligtelser
TABLE 20 WOMEN'S PART­TIME AND TEMPORARY WORK AS A SHARE OF TOTAL EMPLOYMENT IN THE EUROPEAN UNION (%), 1994
I 1994 havde 30% af alle kvinder i beskæftigelse i hele Den Europæiske Union (15 lande) deltidsjob sammenholdt med 28% i 1987.
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE female jobs in the Union as a whole (EU 15) were part­time, up from 28 per cent in 1987.
Deltidsarbejde er væsentligt mindre udbredt blandt mænd og udgjorde knap 5% af mændenes samlede beskæftigelse i 1994.
Part­time working is significantly less important amongst men and reached almost five pet cent of total male employment by 1994.
Jobfleksibilitet kan opfattes som en risiko i det omfang, det skaber øget usikkerhed i beskæftigel­sen og medfører lave indkomster og huller i den sociale beskyttelse.
Part­time working among both women and men is particularly common in four Member States: the Netherlands, Sweden, the UK and Denmark.
Men såkaldte atypiske job er også et middel til at komme i beskæftigelse, som mange kvinder benytter sig af, og især kvinder, der ønsker at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter et længere fravær eller erhvervsinaktivitet på grund af familiemæssige forpligtelser og pasning af mindreårige børn.
The growth of part­time working has been heav­ily concentrated among women. Indeed women filled 95 pet cent of the additional part­time jobs created between 1987 and 1990 and one third of all the extra jobs for women which emerged were part­time.
Deltidsarbejde har været det område, hvor der har været den stærkeste og mest kontinuerlige vækst i beskæftigelsen både i perioden med sam­let vækst i beskæftigelsen mellem 1987 og 1990
Although the prevalance of temporary working in the Union is not as great as that of part­time employment and indeed accounts for only around half as many jobs as part­time, it is still an important area of employment growth.
På trods af den kraftige stigning er deltidsar­bejde fortsat langt mere almindeligt i de nordlige medlemslande, mens det i de sydlige lande kun udgør mellem 8% (Grækenland) og 16% (Spanien) af kvindernes beskæftigelse.
Moreover, there appears to be less of a bias towards women than in the case of part­time employment, even though there are more women than men in tem­porary employment in the Union as a whole and in each Member State.
Deltidsarbejde blandt både kvinder og mænd er særligt almindeligt i fire medlemslande: Nederlandene, Sverige, Storbritannien og Danmark. Stigningen i deltidsbeskæftigelse har
In 1995, around 13 per cent of men and 15 per cent of women were employed in temporary posts, the proportion ranging from 33 per cent of men and 38 per cent of women in Spain (by far the highest figures in the Union), to six per cent or less of men and under ten per cent of women in Belgium, Luxemboutg, Italy, Austria and the UK, five countries with very different employment legisla­tion.
FIGUR 20: KVINDERS DELTIDSBESKÆFTIGELSE OG MIDLERTIDIGE BESKÆFTIGELSE I % AF DEN SAMLEDE BESKÆFTIGELSE I EU, 1994
Apart from the latter five countries and Spain, the scale of temporary employment did not diverge very far from the Union average in 1994 in any of the Member States.
DELTIDSBESKÆFTIGELSE ni/
Those contracts have a lower
Det er interessant at undersøge, hvad det er, der far kvinder til at acceptere atypiske ansættelsesforhold og især deltidsarbejde.
As might be expected, the share of women working on parttime temporary contract is much higher than for men.
Er det mulighe den for at forene familiemæssige forpligtelser og erhvervsarbejde?
In 1995, around 39 per cent of women employed in temporary jobs worked part-time, slightly highet than the share of parttime work ing in permanent employment.
I Italien er mange kvinder nu så heldige at kunne gå på arbejde uden at skulle være bekymrede for, hvordan bør nene skal blive passet.
In Italy, many women now have the good fortune to be able to go out to work without having to worry about leaving their children.
Sådan har det været siden 1991, da regionen Emilia-Romagna indledte et regionalt familie støtteprogram.
Such has been the case since 1991, when the region of Emilia-Romagna saw the start of a regional family support programme.
Hovedformålet med programmet var at rette op på de skæve vilkår, der gør sig gældende for kvinder og mænd i børnefamilier, og som stadig er et udbredt fænomen i hele Italien.
The main objective behind this programme was to reduce the gap that exist ed between the tole of the mother and the father, which still exists to a large extent today across Italy.
Gennemsnitligt seks ud af ti deltidsarbejdende i Den Europæiske Union i 1994 anførte, at den vigtigste årsag til, at de havde taget et deltidsjob, var, at de ikke ønskede fuldtidsarbejde.
It is interesting to examine the reasons which lead women to accept non-standard employment contracts and in particular parttime work. Are these ways to reconcile family and working life?
Mens to tredjedele af de deltidsarbejdende kvinder ikke ønskede et fuldtidsjob, gjaldt det kun en tredje del af mændene i deltidsbeskæftigelse.
The data collected by the European Labour Force Survey gives some indications and allows an assessment of the extent to which parttime work is a voluntary choice or not.
Programmet har nu løbet i fem år og må betegnes som en succes. Et af de mere positive aspekter har været oprettelsen af vuggestuer, der har været med til at placere Emilia-Romagna som den region med de mest omfattende bør nepasningsordninger (en dækning på 21% sammenholdt med et landsgennemsnit på ca. 5%).
Now five years old, the programme is running success fully.
Der er forskellige grunde til, at kvinder tilsyneladende foretrækker deltidsarbejde. De vigtigste er behovet for at kunne forene de familiemæssige forpligtelser og erhvervsarbejde.
On average, six out of ten parttime workers in the Community in 1994 stated that their primary reason for taking a parttime job was that they did not want a fulltime one.
Især for kvinder kan manglende børnepasningsfaciliteter og uddannelsessystemets indretning gøre det vanskeligt at kombinere de to ting.
While two-thirds of women working parttime did not want a fulltime job, this was the case for only a third of men in parttime employment.
Det hele begyndte i 1989, da en af rådgiverne for Regionalrådet i Emilia-Romagna greb lejligheden til at sætte et projekt i værk, han havde arbejdet med længe: at få vedtaget en lov, der regulerer alle former for familie- og kvindestøtteordninger og fremmer den sociale integration. on.
It all began in 1989, when one of the Emilia-Romagna regional board advisers seized the opportunity to put into action a project he had been keeping under consideration for some time: to create a law regulating all types of family and women's support schemes and favouring social integration policies.
Denne koncentration af kvinder blandt del tidsarbejdende i mange medlemslande har også andre virkninger.
There are various reasons why women apparently prefer parttime work.
Eftersom deltidsarbejde er særligt udbredt i bestemte sektorer og inden for bestemte erhverv, synes det også at forstærke ten densen i retning af en skarpere kønsopdeling på arbejdsmarkedet, hvilket i stigende grad betragtes som en faktor, der i høj grad modvirker fleksibilitet. litet.
Principal among these is the need to reconcile the demands of home and work. For women in particular, the lack of availability of childcare and the opetation of the education system can be obstacles to this reconciliation.
Den samme analyse kan foretages med hensyn til midlertidig beskæftigelse.
This concentration of women among parttime workers in many Member States has other effects.
Selv om der kun fin des pålidelige data for ni medlemslande, står det klart, at flere kvinder end mænd i 1994 generelt arbejdede på grundlag af en tidsbegrænset kontrakt, fordi de ikke ønskede et fast job.
Because parttime work is associated with particular sectors and occupations it also tends to reinforce the tendency towards occupational segregation between the genders in the labour market which is increasingly recognised as a major factor against flexibility.
Der er gjort en særlig indsats for at tilskynde fædrene til at deltage i foranstaltningerne i et forsøg på at aflaste kvinderne og skabe bedre ligevægt i familierelationerne. Anna Rossetti, der er ansvarlig for programmerne for skole- og førskolestrukturer, udtaler: "Og det virker!
A particular effort has been made to encourage the presence of fathers in an attempt to lighten the load of women and bring a better balance to family relations. 'And it works!
Halvdelen af regionens samlede udgifter til familiestøtteprogrammer anvendes til at finansiere de "traditionelle" vuggestuer.
Half of the total regional expenditure on family aid programmes has been used to finance the "traditional" crèches.
Den anden halvdel går til andre initiativer.
The othet half went to the other initiatives.
På nuværende tidspunkt er der kun én anden region i Italien, nemlig Veneto, der er fulgt i Emilia-Romagnas fodspor og har vedtaget en tilsvarende lovgivning, som dog endnu ikke er sat i værk."
Although reliable data exists for only nine Member States, it is evident that in general more women than men were working on a contract for limited duration in 1994 because they did not want a permanent job.
Særbeskatning Østrig Danmark Finland Grækenland Italien Sverige Nederlandene Storbritannien
Finland Greece Italy Sweden The Netherlands United Kingdom ket opportunities. This latter would contribute to appropriate actions in the field.
INDIVIDUALISERING AF RETTIGHEDER
THE INDIVIDUALISATION OF RIGHTS
Spørgsmålet om individualiserede rettigheder har været oppe på tre forskellige fronter.
The question of individualised rights has arisen on three different fronts.
I første række har de omfattende ændringer på arbejds­markedet i de seneste 30 år ikke altid smittet til­strækkeligt af på beskatnings­ og socialsikrings­ordningerne.
In the first instance, enormous changes in the labour market over the last thirty years have not always been reflected in taxation and social security regimes.
Nogle af de sidstnævnte er fortsat baseret på et familiemønster, hvor manden er hovedforsørgeren.
Some of the latter are still based on a profile of a family in which the male is the principal breadwinner.
For det andet har det forhold, at stadigt flere kvinder kommer ind og forbliver på arbejdsmarkedet, fået mange til at pege på, at skatte­ og socialsikringsforanstaltninger kan have en enten negativ, neutral eller positiv indvirkning på udbuddet af kvindelig arbejdskraft og på denne arbejdskrafts præference for bestemte for­mer for arbejde, såsom selvstændig beskæftigelse eller deltidsarbejde.
Secondly, with the increase in the proportion of women entering and remaining in the labour market, many commentatots have observed that fiscal and social security measures can have a negative, neutral or positive effect on the supply of women's labour, or on its orientation towards particular forms of work, such as self-employment or parttime work.
Ændringer i familiestruktu­ren, husstandssammensætningen, husstandens størrelse og dertil knyttede demografiske faktorer har gjort spørgsmålet om kvinders og mænds selvstændighed inden for skatte­ og socialsik­ringssystemerne aktuelt.
Changes in the struc tures of families, of households, their size and related demographic issues have raised questions concerning the autonomy of women and men within taxation and social security regimes.