natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grundlaget for denne politik er ikke alene de netop nævnte direktiver; de spiller den rolle at begrænse forurening med stoffer, der udledes direkte eller indirekte i havet.
The policy is based on the directives mentioned above, which aim to reduce the effect of pollutants discharged directly or indirectly into the sea.
Men derudover har Kommissionen — efter de mange tilfælde af massiv olieforurening i slutningen af 1970'erne (Amodo Cadiz­forliset, eksplosionen på en boreplatform i Ekkofisk­feltet mv.) — indledt og efterhånden forstærket en stor handlingsplan for at hindre forurening af havet ved ulykker.
Also, since the end of the 1970s, when public opinion had been alerted by cases of massive oil pollution such as the wreck of the Amoco Cadiz and the explosion of a platform in the Ecofisk oilfield, the European Commission has launched and progressively reinforced an important action plan for fighting accidental pollution.
De væsentligste elementer i handlingsplanen er:
The main elements of this plan are:
Et register — etableret i 1981 — over relevante oplysninger, der samler sig på fire hovedområder: et register over bekæmpelsesmidler, en liste over det til rådighed værende beredskab, et katalog over de enkelte kulbrinters konkrete egenskaber, samt oplysninger om kulbrinternes skadevirkning på dyr og planter.
• A Community information system, created in 1984, which has four basic elements: an inventory of means for dealing with accidental pollution, a catalogue of means available, data collection on the properties of hydrocar­bons and information about their effect on flora and fauna.
11986 blev dette system udvidet til at omfatte de andre farlige stoffer, som Fællesskabet har lovgivet imod.
In 1986 this information system was extended to the other dangerous substances hsted in European directives.
En aktionsplan til bekæmpelse af havforurening.
• An operational system for fighting pollution at sea.
Et hold eksperter i EF­Kommissionen er døgnet rundt klar til at rådgive de instanser, der benytter oplysningssystemet, når der slås forureningsalarm.
In case of a major pollution alert, a Commission team is available round the clock to provide valuable help to users of the information system.
De kan yde administrativ og teknisk bistand til de personer, der får til opgave at bekæmpe forureningen.
In this way the Commission can give administrative and technical assistance to authorities faced with an emergency.
En »task force« — udrykningsstyrke — bestående af offentlige og private eksperter fra EF­medlemslandene, er klar til at yde hjælp på forureningsste­det som led i Kommissionens operativsystem.
• A Community Task Force, made up of government-employed and independent experts who are ready to follow up the work of the Commission team by offering assistance on the ground.
Denne udrykningsstyrke blev etableret efter en debat i EF­Parlamentet i december 1986, hvor man formulerede tanken om at udbygge det eksisterende samarbejde.
The Task Force was set up following a debate in the European Parliament in December 1986, during which the idea of strengthening existing cooperation arose.
Kommissi­onen påtænker også at stille denne task force til rådighed for udviklingslande.
The Commission intends allowing developing countries also to avail themselves of the Task Force.
Et årligt undersøgelsesprogram og en række forsøgsprojekter, som finansi­eres helt eller delvis af Kommissionen, samt støtte til såvel basisuddannelse som videregående uddannelse.
• An annual programme of studies and pilot projects wholly or partly financed by the Community, as well as financial support for training programmes including general and specialized courses.
Kommissionen styrer hele denne indsats med bistand af et rådgivende udvalg, der består af højtstående eksperter fra medlemslandene (Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med og Begrænsning af Havets Forurening ved Udledning af Olie og Andre Stoffer).
The Commission manages all these activities, with the help of an advisory committee of senior government experts (Advisory Committee for the Control and Reduction of Pollution caused by the discharge at sea of hydrocarbons and other dangerous substances).
Kommissionen bestræber sig i øvrigt på at koordinere bilaterale og multilaterale initiativer inden for Fællesskabet: Kanal­planen koordinerer den franske og den britiske indsats, og Denger­planen koordinerer den danske og den tyske indsats. Endvidere Barcelona­konventionen om beskyttelsen af Middelhavet, Bonn­aftalen om beskyttelse af Nordsøen og Middelhavsregionens Center for Bekæm­pelse af Havets Forurening med Olie, der af FN er oprettet på Malta.
The Commission also endeavours to coordinate its activities with various bilateral and multilateral initiatives: the Channel plan involving France and the United Kingdom; the Denger plan of Denmark and Germany; the Barcelona Convention on the protection of the Mediterranean; the Bonn Agreement on the North Sea; the Mediterranean Regional Centre for combating hydrocarbon pollution (set up in Malta under the aegis of the United Nations), etc.
D Siden 1973 har Fællesskabet gennemført et stort antal forskningsprojekter vedrørende vandproblemer, dels i Det Fælles Forskningscenters forskellige laboratorier og dels på en række nationale universiteter og centre i Fællesskabet, der får EF­støtte til den pågældende forskning.
D Since 1973 the Community has been conducting various research projects into the problems of water, both in the laboratories of the Joint Research Centre and in certain universities and national centres which receive Community subsidies.
Vandkvalitet er et af hovedområ­derne i det nye forskningsprogram STEP — Science and Technology for Environmental Protection — som Kommissionen har foreslået for at styrke det europæiske forskningssamarbejde vedrørende miljøet.
Water quality is one of the major subjects of the new STEP research programme (Science and technology for environmental protection), which the Commission is proposing to launch in order to strengthen European cooperation in environmental research.
D I øvrigt bliver udveksling af viden og undersøgelsesresultater stadig mere almindelig mellem medlemslandene.
D Information exchange among Member States is on the increase.
I december 1975 besluttede de at oprette en fortegnelse over de til rådighed værende informationskilder vedrørende miljø­problemer.
In December 1975 they decided to set up a constantly updated inventory of information sources on environmental problems.
Den vedligeholdes løbende. Kvaliteten af overfladevand i EF kontrolleres på 123 stationer, der er strategisk placeret ved Fællesskabets større vandløb, og denne kontrol er i alle lande baseret på 18 fælles parametre.
More specifically, the quality of surface freshwater has been the subject of joint monitoring programmes covering 18 different parameters at 123 'strategically' situated measuring stations on the main water courses of the 12 Member States.
Siden december 1977 har Fællesskabet fået disse måleresultater, og EF har netop offentliggjort en rapport over erfaringerne i årene 1982­1986.
Since December 1977 the results of this monitoring must be made known to the European Community. The report for the years 1982 to 1986 has just been published by the Commission.
□ Den Europæiske Investeringsbank (EIB) yder langfristede lån til investering i anlæg til rensning af spildevand og forbedring af drikkevandets kvalitet.
D The European Investment Bank (EIB) gives long-term loans for investment in purifying used water and in improving the quality of drinking water.
Der ydes
Other loans,
endvidere lán til en række andre foranstaltninger, som har en gunstig virkning på vandkvaliteten: til bekæmpelse af forurening ved kilden, til behandling af byaffald, til bekæmpelse af erosion, til skovplantning, og til beskyttelse af historiske bygninger og monumenter. Disse lån androg i 1987 tilsammen næsten 1,6 milliarder ecu1) og heraf gik de 0,7 milliarder direkte til vandbeskyttelse.
which are often beneficial for water quality, are aimed at reducing pollution at source, processing urban waste, fighting erosion, assisting reafforestation and preserving our heritage.
G EF­Kommissionen yder af EF's budget tilskud til udnyttelse af hidtil uudnyttede vandreserver og til forbedring af vandkvaliteten.
D The European Commission gives non-reimbursable subsidies from the Community budget for certain work on improving the availability and quality of water.
Således har Den Europæiske Regionalfond (EFRU) i 1987 ydet mere end 0,7 milliarder ecu til godt 1 300 infrastrukturprojekter vedrørende vand: dæmninger, opsamling, distribution, rensning af spildevand samt landskabspleje og forureningshæmmende foranstalt­ninger mv. EFRU vil i den kommende tid ­ gennem programmet »ENVIREG«, som Kommissionen vil starte i forbindelse med reformen af strukturfondene ­øge støtten til finansiering af miljøinvesteringer i svagt udviklede regioner.
In 1987 the European Regional Development Fund (ERDF) gave more than ECU 700 million for more than 1 300 water-related infrastructure projects: dams, catchments, distribution, treatment of used water, protecting and cleaning up sites, anti-pollution measures, etc.
Udviklingssektionen i Landbrugsfonden (EUGFL) vil for sit vedkommende støtte omlægning af landbrugsstrukturen med henblik på at tilpasse den til miljøkravene.
In the future the ERDF can be expected to put greater emphasis on financial support for protection of the environment in less-developed regions, through the 'Ënvireg' programme which the European Commission intends to launch as part of the reform of the structural Funds.
Den yder især støtte til vandforsyningsanlæg i visse landdistrikter.
The 'Guidance' section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) gives financial help to various operations for improving agricultural structures while taking proper account of environmental protection requirements; in particular, it subsidizes water supply work in certain rural areas.
Fællesskabets indsats for miljøet i Middelhavsregionen
Community action to protect the environment in the Mediterranean region
Som naturen selv er de økologiske vilkår og presset på miljøet af ganske særlig art i Middelhavsområdet.
The Mediterranean regions have their own specific ecological conditions. The nature and intensity of the pressures on the environment there are also very particular.
Under indtryk af den alvorlige situation i disse regioner og deres betydning for hele Fællesskabet — de besøges årligt af 100 millioner turister — fortrinsvis fra de nordlige lande i Fællesskabet — besluttede Kommissionen i 1984 at udarbejde et handlingsprogram og lægge en strategi for miljøarbejdet i Middelhavsregionen. En forberedelsesfase i årene fra 1986 til 1988 har skabt det nødvendige erfaringsgrund­lag for at kunne mobilisere regionens strukturer og de nødvendige midler.
Conscious of the seriousness of the situation in these regions, and of their importance for the rest of the Community (100 million tourists visit them every year, mostly from Northern Europe), the Commission decided in 1984 to draw up a strategy and an action plan to protect the environment in the Mediterranean region.
Den løber over to perioder à fem år og har følgende hovedelementer;
This programme would be spread over two five-year periods, and would have the following principal objectives:
Π At samle alle EF's initiativer til fordel for miljøet i Middelhavsregionen og styrke deres indbyrdes sammenhæng.
D To guide all the initiatives taken by the Community in favour of the Mediterranean environment and make them more coherent.
Denne indpasning i en samlet strategi skal resultere i, at indsatsen koncentreres og intensiveres, så situationen forbedres væsentligt i løbet af de næste ti år.
By defining an overall strategy it should be possible to intensify action and to concentrate efforts, so that the situation can be markedly improved in the next 10 years.
l) 1 ecu (europæiske valutaenhed) ­ ca. 8 kr. pr. 3. april 1989.
ECU 1 (European currency unit)-about £0.65, Ir£ 0.78 orUSS 1.1 (at exchange rates current on 3 April 1989).
Π At spille en rolle som katalysator for udvikling af et samarbejde på miljøområdet mellem de Middelhavslande, der ikke er medlemmer af Fællesskabet og de pågældende lande.
D To strengthen cooperation with other international institutions and bodies with similar objectives: the European Investment Bank, the World Bank, the Mediterranean action plan, etc.
Fællesskabets virksomhed på internationalt plan
International action by the Community
Skal kampen mod forureningen være effektiv, kan den ikke standse ved Fællesska­bets grænser.
To be effective, the fight against pollution must not stop at the borders of the Community.
For at beskytte have, kyster og internationale floder, er adskillige EF­lande med i et stort antal internationale konventioner.
To protect their seas, coastal waters and international rivers, many Community countries have signed international conventions.
Fællesskabet selv deltager i de internationale forhandlinger, der resulterer i europæiske konventioner som Bonn­konventionen om beskyttelse af Rhinen mod kemisk forurening (1976), Barcelona­konventionen om beskyttelse af Middelhavet (1976) og Paris­konventionen om beskyttelse af havet mod forurening fra land (1974).
The Community itself participates in international negotiations which lead to such European agreements as the Bonn Convention (1976) on the protection of the Rhine against chemical pollution, the Barcelona Convention (1976) on the protection of the Mediterranean and the Paris Convention (1974) on protecting the sea against pollution from land-based sources.
Endelig har Fællesskabet i forbindelse med undersøgelser og forskning etableret samarbejde og aftaler om udveksling af information med en række tredjelande, hvoriblandt de europæiske nabolande og Middelhavslandene uden for Fællesskabet.
In its studies and research, the European Community is also developing cooperation and exchanges of information with a range of outside countries, including its neighbours in Europe and in the Mediterranean basin.
De forureningskilder, der påvirker jorden, luften og vandet går i mange tilfælde i vekselvirkning med hinanden.
The pollutants which affect the soil, air and water interact in various ways.
Ministre fra de tolv lande har derfor, da de den 27. og 28. juni 1988 var forsamlet i Frankfurt til et seminar om den fremtidige vandpolitik, fastslået, at denne politik ikke kan adskilles fra en global miljøpolitik.
As the ministers of the Twelve underlined at a meeting in Frankfurt on 27 and 28 June 1988, on the occasion of a seminar on the Community's future water policy, water cannot be treated separately from a global policy for environmental protection.
Ministrene anerkendte samtidig, at problemerne angående vandkvaliteten hænger uløseligt sammen med spørgsmålet om, hvor meget vand der er til rådighed.
The ministers also recognized that control of water quality cannot be separated from problems concerning quantity.
Selv om medlemslandenes vandressourcer forekommer tilstrækkelige til at dække behovet frem til år 2000, kan man ikke udelukke lokale eller midlertidige mangelsituationer.
Even if Member States appear to have sufficient resources of water overall to meet their needs up to the year 2000, local or temporary shortages before then are not excluded.
Da mange forbrugere bor i områder, hvor der ikke er tilstrækkeligt vand, må der regionalt gennemføres undersøgelser for at indhente den nødvendige viden og finde løsninger på problemerne.
In view of the number of people living in regions with insufficient supplies, regional studies are necessary in order to collate and process information on the problem and find solutions.
Ministrene har konkluderet, at »vand i hele Fællesskabet er en kostbar ressource, som må anvendes med omhu«.
According to the ministers' conclusions, 'in the European Community as a whole, water is a precious resource which must be managed with care'.
Ved at bekæmpe forurening af enhver art bidrager Fælleskabet til at værne om vore vandreserver.
By fighting pollution of all kinds, the Community is making its contribution to preserving our water
Samtidig udstikker det grundlaget for en mere ambitiøs politik for forvaltning af dette fælles, men mere og mere sparsomme gode for alle europæere ■
resources. At the same time it is laying the foundations for a more ambitious policy, to provide more effective management of this rare asset which is part of the common heritage of all Europeans ■
*) Der Findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF-landene.
225 20 58 Windsor House, 9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EG - Tel. 24 07 08
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN 0379-315X Officielle Publikationer L - 2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-89-008-DA-C
OP * *~T** of the European Communities L - 2985 Luxembourg
»Euro-barometer« Den Offentlige Mening i Europa
Eurobarometer: Public opinion and Europe
Hvad er et Euro-barometer?
What is the 'Eurobarometer'?
I 15 år har Euro-barometrenes undersøgelser gjort det muligt for mere end 300 000 europæere at formulere deres holdninger til og deres meninger om mere end 3 500 forskellige spørgsmål.
For over 15 years, the Eurobarometer surveys have enabled more than 300 000 Europeans to voice their attitudes and opinions on more than 3 500 different questions.
Indholdet af hvert Euro-barometer består af tre selvstændige afsnit: ét afsnit til et eller flere nye emner (således omfatter Euro-barometer nr. 30 en undersøgelse af racismen), — et andet afsnit rummer allerede tidligere stillede spørgsmål med det formål at følge udviklingen i holdningen til så forskellige emner som miljøet, energien og tilliden mellem folk, og endelig angår et tredje afsnit en række spørgsmål (omkring 20), der systematisk går igen i alle Euro-barometre, og som drejer sig om graden af tilslutning til den europæiske idé.
Each Eurobarometer is made up of three distinct parts. One part is devoted to one or more new subjects (for example, Eurobarometer No 30 included a study on racism); a second part consists of questions already asked previously so as to assess the development of opinions on subjects as diverse as the environment, energy and trust between peoples; a third part is given over to a series of some 20 questions which are asked systematically in all Eurobarometers and which evaluate the degree of attachment to the European idea.
De fleste af oplysningerne i denne tekst hidrører fra Euro-barometer nr. 30.
Most of the data mentioned in this publication has been taken from Eurobarometer No 30.
Denne undersøgelse er foretaget af European Omnibus Survey: Dimarso i Belgien, Gallup Markedsanalyse i Danmark, Emnid-lnstituttet i Tyskland, leap Hellas i Grækenland, Intergallup i Spanien, Institut de sondages Lavialle i Frankrig, Irish Marketing Surveys i Irland, Istituto per le ricerche statistiche e l'analisi dell'opinione pubblica (Doxa) i Italien, Institut luxembourgeois de recherches sociales (Ures) i Luxembourg, Nederlands Instituut voor de publieke opinie (Ñipo) i Holland, Norma i Portugal og Social Surveys (Gallup Poll) i Storbritannien. International koordinering: »Faits et Opinions« (Paris).
This survey was undertaken by European Omnibus Survey: Dimarso for Belgium; Gallup Markedsanalyse for Denmark; Emnid-Institut for Germany; leap Hellas for Greece; Intergallup for Spain; the Institut de sondages Lavialle for France; Irish Marketing Surveys for Ireland; Istituto per le ricerche statistiche e l'analisi dell'opinione pubblica (Doxa) for Italy; the Institut luxembourgeois de recherches sociales (lires) for Luxembourg; Nederlands Instituut voor de publieke opinie (Ñipo) for the Netherlands; Norma for Portugal and Social Surveys (Gallup Poll) for the United Kingdom.
Omkring alle Euro-barometrene udkommer en rapport udgivet af EF-Kommissionen (Generaldirektoratet for Information, Kommunikation og Kultur — Tjenesten for Undersøgelser, Forskning og Analyser).
On all Eurobarometer surveys a report is published by the Commission of the European Communities (Directorate-General for Information, Communication and Culture — Surveys, Research and Analysis Service).
Som det er tilfældet med de øvrige rapporter i denne serie, findes i publikationen Euro-barometer nr. 30 alle oplysninger om metoder, spørgepanelets sammensætning osv.
Like the other reports in this series, the one on Eurobarometer No 30 provides full details of the methods used, the population sample, etc.
Oplysningerne fra alle Euro-barometrene opbevares i Belgian Archives for the Social Sciences. Place Montesquieu 1, bte 18, B-1348 Louvain-la-Neuve, Belgien.
The data derived from all the Eurobarometer surveys is deposited in the Belgian Archives for the Social Sciences, Place Montesquieu 1, Box 18. B-1348 Louvain-la-Neuve.
Siden 1973 har Europa­Kommissionen hvert halve år foretaget de undersøgelser af den offentlige mening i de tolv medlemslande, der kendes under navnet
' I \vice a year since 1973, the Commission of the European Communities has L· organized the Eurobarometer public opinion surveys in the 12 member countries.
I det følgende skal et par af disse emner udvælges til særlig omtale: europæernes moralske holdning og graden af deres tilfredshed, deres fundamentale holdning til samfundet, deres grundholdning til EF, deres vurdering af EF's fremtid og deres forventninger til det indre marked i 1992.
This file confines itself to a selection of those issues: the morale and degree of satisfaction of Community citizens; their fundamental attitudes with regard to society; their deep-seated views of the Community; their understanding of its future; their expectations for the large market of 1992.
Europæernes moralske holdning og graden af deres tilfredshed
The morale and degree of satisfaction of Europeans
Siden begyndelsen af 1980'erne er europæerne blevet mere tillidsfulde over for fremtiden: Imod 20% i 1980 forventer nu 40% af Europa­borgerne, at de kommende år vil blive bedre end de foregående2).
Since the beginning of the 1980s, the people of the Community have shown themselves progressively more confident.
I efteråret 1988 mente således 39 % af de adspurgte personer, at året 1989 vi! blive bedre end 1988, — 19 % mente, at det vil blive dårligere, — og 42 % mente, at der ikke vil blive væsentlige ændringer i forhold til året før.
Where only 20% were optimistic in 1980, nearly 40% now believe that the future will be an improvement on the past.2In the autumn of 1988, 39% of persons questioned considered that 1989 would be better than 1988, 19% considered that it would not be as good and 42% believed that there would not be any significant change from the previous year.
□ Mere specifikt forudser 36% af europæerne i 1989 en stigning i de sociale konflikter (strejker, sociale forstyrrelser), mens 49 % var af den mening for perioden 1980­85.
D 36% of Europeans predicted for 1989 an increase in social conflict (strikes, social disturbances), compared with 49% who made such predictions during the period 1980-85.
Π Når det drejer sig om internationale konflikter, mener 24 % af de adspurgte personer, at 1989 bliver et uroligt år, mens tallet for perioden 1980­85 var 49 %.
Π Regarding international conflicts, 24% of people questioned thought that 1989 would be quite unsettled. Between 1980 and 1985, 49% had envisaged major international unrest.
Siden 1945 har europæerne alle levet i relativt samme situation: Der har ikke været nogen større væbnet konflikt på deres territorium.
Since 1945, Europeans have been living in a situation which is quite unusual for them: the absence of serious armed conflict on their territory.
Denne kendsgerning har siden slutningen af 1950'erne affødt en temmelig stor tillid til fremtiden, hvor risikoen for krig på europæisk jord mellem europæiske lande og deres hære synes bortelimineret.
Since the end of the 1950s, this has given rise to quite a degree of confidence in a future where the risk of a war between European armies on European territory appears to have been eliminated.
I efteråret 1988 frygtede kun 7 % af europæerne en ny krig inden år 2000.
In autumn 1988, the fear of a new war between now and the year 2000 was shared by only 7% of European Community citizens.