natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FRIHEDENS UDFORDRINGER
• ■' " - ■ ; i :
Forfatteren har haft adgang til EF-embedsmænd. men de synspunkter og fortolkninger, der gives udtryk for, er forfatterens egne.
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES 2, rue Mercier — L-2985 Luxembourg [Tel. (352) 499 28-1]
Den månedlige publikation, »Bulletin for De Europæiske Fællesska­ber«, som Kommissionen udgiver med ti numre om året, er det eneste officielle opslagsværk, der omfatter alle EF's arbejdsområder.
Since it first appeared in 1985 Energy in Europe has become recognized as an invaluable source of information on both the policy-making and the operational aspects of European Community energy policy.
I EF­Bulletinen redegøres der for de seneste nyheder gennem kommen­tarer til månedens markante begivenheder; læsere, der ønsker at følge med i EF­samarbejdet, modtager således regelmæssigt præcise oplys­ninger om den seneste udvikling i EF­politikkerne, hvad enten det drejer sig om gennemførelsen af det indre marked, det europæiske økonomiske og sociale samarbejde eller styrkelsen af Fællesskabets rolle ude i verden.
Energy in Europe continues to keep its readers abreast of the ongoing situation as regards overall policy, markets, energy planning, and the constant quest for cleaner and more efficient energy technology.
Desuden kan Bulletin­læserne få de såkaldte supplementer, som inde­holder dokumentation om vigtige spørgsmål inden for Fællesskabets aktiviteter (blandt de senest udkomne kan nævnes Tysklands For­ening, Kommissionens Arbejdsprogram for 1992, Den Europæiske In­dustripolitik i 1990"erne ...).
Market trends and perspectives are covered in two regular issues each year, and also in a Short-term energy outlook appearing in the first half of the year and an Annual energy review at the end of the year which includes the world energy situation by region including EC Member States, the short-term energy outlook for the Community, and a review of trends in main indicators over 10 years.
Bulletinen og supplementshæfterne udarbejdes af Kommissionens Ge­neralsekretariat (200, rue de la Loi, Β­1049 Bruxelles); de kan fås på de ni officielle EF­sprog ved henvendelse til De Europæiske Fællesskabers salgskontorer.
Energy in Europe appears in English but each issue also contains translations into French, German or Spanish of articles from the preceding issue.
Basen indeholder tillige oplysninger om, hvor langt fremme medlemsstaterne er med at gennemføre EF's direktiver i deres egne retssystemer.
Green Paper on the development of the single market for postal services (Communication from the Commission) - COM(91) 476 final
Menuer gør det let at kalde de ønskede informationer frem.
Copyright and information limits to the protection of literary and pseudo-literary works in the Member States of the EC
Interesserede kan også henvende sig til Kommissionens kontor i Danmark (København) eller - for små og mellemstore virksomheders vedkommende - til EF-rådgivningskontorerne rundt om i landet.
Social security for persons moving within the Community -Social Europe 3/92
De Europæiske Fællesskabers Tidende
Urban social development - Social Europe - Supplement 1/92
OVER GÆLDENDE EF­RETSFORSKRIFTER og andre akter udstedt af EF­institutionerne
Enterprise and people aspects in the information technology sector to the year 2000 - Social Europe - Supplement 2/92
For at gøre disse bestemmelser lettere tilgængelige for alle offentliggør Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber hvert halve år i en ny udgave et Register, der omfatter:
The regulation of working conditions in the Member States of the European Community - Volume 1 - Social Europe - Supplement 4/92
­ afledte retsakter af bindende karakter i henhold til Traktaterne om Oprettelse af De tre Europæiske Fællesskaber (forordninger, beslutninger, direkti­ver ...)
EUR 13914 - European cooperation in the field of scientific and technical research, COST secretariat with the assistance of J. L. Roland
Hver udgave af Registret angiver titlen, kilden (De Europæiske Fællesskabers Tidende) og ændringerne i retsakterne o.l.
EUR 14197 - Evaluation of economic effects: relevance and impacts of EC programmes promoting industrial R & D with special emphasis on small and medium-sized enterprises (pilot methodological study)
Markedsudviklingen og -perspektiverne beskrives i to regelmæssige numre hvert år: der er endvidere »Short Term Energy Outlook«, der udkommer i første halvår, og »Annual Energy Review«, der udkommer ved årets udgang, og som indeholder en gennemgang af verdens energisituation for hver enkelt region, herunder EF-landene, STFO for Fællesskabet og en gennemgang af udviklingen i de vigtigste indikatorer over ti år.
A common market for services - Current status 1 January 1993 Banking · Insurance · Transactions in securities · Transport services · New technologies and services · Capital movements · Free movement of labour and the professions (Internal market - Volume 1)
Der udsendes endvidere særudgaver i forbindelse med vigtige udviklinger eller begivenheder, herunder internationale konferencer i eller vedrørende energisektoren.
Conditions for business cooperation - Current status 1 January 1993 Company law · Intellectual property · Company taxation - Public procurement Internal market for energy (Internal market - Volume 3)
Traktat om Den Europæiske Union
A practical guide to cross-border cooperation
Åbning af Adgangen til at Konkurrere om Offentlige Kontrakter
Research on the 'cost of non-Europe' - Basic findings Volume 1 - Basic studies: Executive summaries 578 pp. * ECU 53.25 * ISBN 92-825-8605-7 * CB-PP-88-B14-EN-C
1992: Et Afgørende År (tale holdt af Kommissionens formand, Jacques Delors, i Europa-Parlamentet) - Fra Fællesakten til Maastricht-Traktaten: Mål og Midler - Kommissionens Arbejdsprogram for 1992 - Supplement 1/92 til Bulletin for De Europæiske Fællesskaber
5 (Parts A + B) The 'cost of non-Europe' in public-sector procurement Part A: 552 pp. * ISBN 92-825-8646-4 * CB-P1-88-F14-EN-C 1992 Part B: 278 pp. * ISBN 92-825-8647-2 * CB-P2-88-F14-EN-C — 1992 Parts A + B: ECU 120 * ISBN 92-825-8648-0
Praktisk Vejledning vedrørende de Juridiske Aspekter af Industrielle Underleverancer inden for Det Europæiske Fællesskab ­ Bind II ­Retsregler for underleverancer i de tolv medlemsstater
The 'cost of non-Europe' in the foodstuffs industry Pan A: 424 pp. * ISBN 92-825-8642-1 * CB-P1-88-M14-EN-C - Part B: 328 pp. * ISBN 92-825-8643-X * CB-P2-88-M 14-EN-C Parts Λ + B: ECU 120 * ISBN 92-825-8644-8
Fjernelse af Skattemæssige Hindringer for Virksomheders Grænseoverskridende Aktiviteter ­ Supplement 4/91 til Bulletin for De Europæiske Fællesskaber
Volume 16 - The internal markets of North America - Fragmentation and integration in the USA and Canada 176 pp. * ECU 13.50 * ISBN 92-X25-8630-8 * CB-PP-88-Q14-EN-C 1992
> ó Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 13
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 13
3. reviderede og ajourførte udgave
Third, completely revised edition
Fællesskabets Retsorden af Jean-Victor LOUIS
The Community legal order by Jean-Victor Louis
Dette værk er udarbejdet af en uafhængig person med det formål, at bidrage til den offentlige debat om Fællesskabets retsorden.
This publication was written by an outside expert and does not necessarily reflect the views of the European Commission.
Værket afspejler ikke nødvendigvis Europa-Kommissionens holdning.
It is hoped that it will make a useful contribution to public debate on the Community legal order.
Bibliografiske data findes bagest i bogen.
Cataloguing data appear at the end of this publication
På tidspunktet for udarbejdelsen af nærværende udgave var det endnu uvist, hvad der ville ske med traktaten om Den Europæiske Union, der blev undertegnet i Maastricht den 7. februar 1992.
On 7 February 1992, the Treaty on European Union was signed at Maastricht. The prospects for its ratification were still unclear at the time this edition was ready to go to press.
Efter det danske »nej« til Maastrichttraktaten ved folkeafstemningen den 2. juni 1992 mente mange, at den havde fået nådestødet.
When the Danish people voted to reject the Treaty in their referendum on 2 June 1992, there were many who thought it had been dealt its death blow.
Det — ganske vist beskedne — »ja« ved den franske folkeafstemning den 20. september 1992 genskabte optimismen vedrørende udsigterne til traktatens ikrafttræden.
However, when the French people approved the Treaty by a narrow majority, on 20 September 1992, there was a rebirth of optimism about the prospects for ratification and entry into force of the Treaty.
Det Europæiske Råd vedtog på mødet i Edinburgh den 12. december 1992 en afgørelse, hvorefter Danmark fritages for at deltage i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union (samt en protokol, hvorved der indrømmes landet ret hertil ved overgangen til tredje fase), og hvori de danske forbehold vedrørende en række andre politikker (unionsborgerskab, sikkerhed m.m.) tages til efter retning.
The Edinburgh European Council on 12 December 1992 adopted a decision releasing Denmark from the obligation to take part in the third stage of economic and monetary union (it was entitled not to participate by a Protocol to the Treaty) and recording Denmark's reservations on certain other policies (citizenship, defence policy, etc.).
Afgørelsen gjorde det muligt af afholde endnu en folkeafstemning; denne fandt sted den 18. maj 1993 og fik et positivt resultat.
A second referendum was then held on 18 May 1993, this time producing a 'yes' vote.
I den mellemliggende tid pågik i Det Forenede Kongeriges parlament den langvarige godkendelsesprocedure, som efter megen diskussion for og imod afsluttedes med dronningens stadfæstelse af »European Communities (Amendment) Act« den 20. juli 1993.
In the meantime, the long drawn-out process of parliamentary approval was under way in the United Kingdom. After many tense moments, the Royal Assent was given to the European Communities (Amendment) Act on 20 July 1993.
Et søgsmål, der ved High Court of Justice var indbragt mod ratificeringen, blev afvist den 30. juli 1993.
An action in the High Court to block the ratification process failed on 30 July.
Men spændingen varede længst i Forbundsrepublikken Tyskland, som var det sidste land, der deponerede sit ratifikationsdokument.
However, it was in Germany that the suspense lasted longest and Germany was the last country to deposit its instrument of ratification.
Traktaten om Den Europæiske Union var ganske vist blevet god kendt med et massivt flertal af Forbundsdagen den 2. december og enstemmigt vedtaget af Forbundsrådet den 18. december 1992.
The Union Treaty had, true enough, been approved by an overwhelming majority in the Bundestag on 2 December 1992 and unanimously in the Bundesrat on 18 December.
Samtidig bekræftedes ved en forfatningsændring Tysklands europæiske rolle, og der blev i forfatningens nye artikel 23 fastsat grænser og vilkår for landets deltagelse i integrationsprocessen.
Also constitutional reforms confirmed Germany's European vocation, though a new Article 23 set out the limits and conditions to govern its involvement in the integration process, but actions in the Constitutional Court debarred ratification for 10 months.
Men de søgsmål, der var indbragt for forfatningsdomstolen, lammede i ti måneder den tyske ratificering af traktaten.
Only when the Constitutional Court gave judgment declaring ratification to be lawful, on 12 October 1993, was the German Government able to deposit its instrument of ratification; this was duly done the next day.
Det var derfor nødvendigt at afvente Karlsruhe-domstolens positive udtalelse, som blev afgivet den 12. oktober 1993, for at Forbundsrepublikken dagen efter kunne indgive sit ratifikationsdokument.
At a special meeting held in Brussels on 29 October 1993, the European Council was at last able to declare that the Union Treaty would enter into force on 1 November, just 10 months after the date assumed at the time of signing.
Det Europæiske Råd kunne således på sit ekstraordinære møde i Bruxelles den 29. oktober 1993 konstatere, at traktaten om Den Europæiske Union trådte i kraft den 1. oktober 1993, dvs. seks måneder senere end ventet ved undertegnelsen.
The entry into force of the Maastricht Treaty, whose contribution to the institutional set-up is described in this work, is assuredly to be welcomed. True, the Treaty has 'major shortcomings', but it also
Det kan næppe bestrides, at Maastrichttraktaten har »væsentlige mangler«, men det er lige så uomtvisteligt, at den indeholder talrige »positive elementer« ')· Den giver udtryk for medlemsstaternes — i hvert fald de Tis — vilje til at forlade stadiet med et fælles marked og i stedet skabe en Økonomisk og Monetær Union og tage skridt til en Politisk Union.
It bears witness to the determination of the Member States, or at least of 10 of them, to look beyond the single market towards economic and monetary union and begin work on political union, and there is definite progress towards establishing the democratic legitimacy of Community integration. gration.
Men den lever kun delvis op til de udfordringer, Det Europæiske Fællesskab er stillet over for — både inde- og udefra.
The Union Treaty still offers only an incomplete response to the challenges facing the Community at home and abroad.
Traktaten selv indeholder en bestemmelse om revision i 1996 med henblik på at styrke institutionernes effektivitet og demokratiske legitimitet.
Indeed, it already makes provision for a further review in 1996 to enhance the efficacity and democratic legitimacy of the institutional system.
Det er værd at lægge mærke til, at Fællesskabet vil skulle klare en udvidelse, uden at institutionerne og beslutningsprocedurerne styrkes.
The next round of enlargements, at any rate, will have to be undertaken before the institutions and their decisionmaking procedures have been strengthened.
Nærværende udgave har sin berettigelse ikke blot i kraft af ændringerne i de grundlæggende traktater, men også i betydningsfulde nye udviklinger i domstolspraksis.
There have been major developments not only in the body of treaties but also in caselaw since the last edition of this work.
Eller, for at citere professor Jacqué: »De Europæiske Fællesskaber er et billede i stadig forandring« 2).
Hence this new edition, for the reader must be brought up to date; after all, the Community has been described by Professor Jacqué as resembling a motion picture rather than a still photo.2
Opmærksomheden henledes på, at selv om nummereringen af en række punkter er blevet ændret, er der kun sket mindre ændringer i bogens disposition.
Although there have been some changes in paragraph numbering, by and large the original structure has been preserved.
') Jf. beslutning A3-0123/92 af 7.4.1992 vedtaget af Europa-Parlamentet på grundlag af betænkning af D. Martin og F. Herman. :) Almindeligt kursus i fællesskabsret, Ree. Cours Acad. Droit européen, 1991, I., s. 237 ff. (»Cours Florence«).
1 See Resolution A3-0123/92 passed by the European Parliament on 7 April 1992 on a report by D. Martin and F. Herman.
Kapitel II: FÆLLESSKABETS RETSKILDER
Chapter I — SPECIAL CHARACTERISTICS
96 97 99 a) Anvendelsesområdet i tidsmæssig henseende b) Anvendelsesområdet i geografisk henseende c) Forfatning og rammetraktat
(a) Duration (b) Territorial scope (c) The Treaties: A constitutional framework
103 103 103 104 a) Traktaternes forrang i forhold til den afledte ret 1. Reglen om kompetencetildeling 2. Traktatens materielle forrang 3. Subsidiaritetsprincippet
(c) 'Innominate'acts (i) Internal measures (ii) Sui generis acts
Afsnit 4: Almindelige retsgrundsætninger og overholdelse af menneskerettighederne
(b) International agreements (i) Agreements concluded by Member States (ii) Agreements concluded by the Community
Kapitel III: FORHOLDET TIL NATIONAL RET
Chapter III — RELATIONSHIP TO NATIONAL LAW
154 165 a) Bestemmelser, der har direkte virkning 1. Traktaten 2.
(a) Provisions having direct effect (i) The Treaty (ii) Regulations (iii) Decisions addressed to Member States, and directives (iv) International agreements to which the Community is party
Internationale aftaler indgået af Fællesskabet b) Hvorledes forholdes der, når en national regel er i strid med en regel, der har direkte virkning?
(b) The fate of national provisions contrary to directly effective Community law
171 172 c) Grænserne for den direkte virkning d) Konklusion med hensyn til begrebet »direkte virkning«
(c) The limits of direct effect (d) Conclusion on direct effect
Afsnit 2: Forrangen
Section 2. The supremacy of Community law
181 196 207 a) Forfatning og fællesskabsret b) Fællesskabsret og yngre lov c) Konklusion med hensyn til princippet om forrang
(a) Constitutions and Community law (b) Community law and subsequent national legislation (c) Conclusion on the supremacy of Community law
Afsnit 3: Fællesskabsrettens gennemførelse
Section 3. The administration of Community law
212 218 a) Direkte eller centraliseret administration b) Medlemsstaternes samarbejde
(a) Direct or centralized administration
Med følgende konstatering: »Europa kan ikke opbygges med ét slag og ej heller i form af en samlet konstruktion; det kan kun opbygges ved gennem konkrete handlinger som en begyndelse at skabe en faktisk samhørighed«, fastlagde Schuman-erklæringen det funktionalistiske princip ').
Schuman's strategy was pragmatic. 'A united Europe will not arise overnight, or in one grand design,' he said 'it will be built on practical achievements, creating at first de facto interdependence.'
Dette princip fik forrang for det såkaldte »konstitutionelle« princip, hvorefter der hurtigst muligt skulle etableres en politisk organisation i Europa efter føderal model.
' This approach won the argument with the constitutionalists, who wanted immediately to set up a political organization of the federal type in Europe.
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev oprettet ved Paristraktaten af 18. april 1951, hvorefter fulgte oprettelsen af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) samt Det Europæiske Atomenergifællesskab (også kaldet »Euratom«), der begge oprette des ved Rom-traktaterne af 25. marts 1957.
It was not long before the European Coal and Steel Community (ECSC) was established by the Treaty of Paris of 18 April 1951, followed by the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (also called Euratom) by the Treaties of Rome of 25 March 1957.
Der har siden disse traktaters ikrafttræden den 1. januar 1958 eksisteret tre særskilte Fællesskaber, der hver har sit selvstændige traktatmæssige grundlag.
Since the entry into force of the Rome Treaties on 1 January 1958, three distinct Communities based on separate constitutions have existed.
Men de tre Fællesskaber blev oprettet med henblik på at nå de samme grundlæggende mål, nemlig opbygningen af et »organiseret Europa«, en »stadig snævrere sammen slutning mellem de europæiske folk«, en »fælles indsats«, der kun ne »bidrage til deres folks velstand«.
However, the three Communities were set up to achieve the same fundamental objectives: the creation of an 'organized Europe', 'an ever-closer union among the peoples of Europe' and a 'common effort' contributing to 'the prosperity of their peoples'.
Til gennemførelsen af disse grundlæggende mål er én og samme teknik bragt i anvendelse, nemlig integration, dvs. indførelse af en reel kompetence til at udøve de beføjelser, der tillægges Fællesskabets institutioner2).
To achieve these basic objectives, they also relied on the same means: gradual economic integration, with real power transferred to the Community institutions.2
Den institutionelle struktur har været fælles for de tre Fællesskaber, efter at den såkaldte fusionstraktat, der blev undertegnet i Bruxelles den 8. april 1965, trådte i kraft den 1. juli 1967. Forsamlingen (Europa-Parlamentet) og Domstolen var allerede fra begyndelsen fælles for de tre Fællesskaber i henhold til den konvention, der blev undertegnet i Rom på samme tidspunkt som traktaterne om opret-
As from 1 July 1967, the executive organs of the three Communities were merged under the Merger Treaty signed in Brussels on 8 April 1965.
For første gang optræder ordet »integration« i den primære ret, nemlig i præamblen til Maastrichttraktaten, hvor der tales om »den europæiske integrationsproces, der blev indledt med oprettelsen af De Europæiske Fællesskaber«.
2 The word integration was used for the first time in the primary legislation in the Maastricht Treaty, whose preamble refers to 'the process of European integration undertaken with the establishment of the European Communities'; Article 138a of the EC Treaty further describes political parlies at European level as 'a factor for integration within the Union'.
Se også artikel 138 A hvor de politiske partiers rolle på europæisk plan betegnes som »en integrationsfaktor inden for Unionen«.
1 See J. Groux and P. Manin, 'The European Communities in the international order', EC Commission (European Perspectives series), Brussels — Luxembourg, 1984, p. 9, note 1.
EØF-traktaten, som tager sigte på en generel integration af økonomien og ikke som de to andre traktater en integration inden for bestemte sektorer, fastsætter således udtrykkeligt, at dens bestemmelser »ikke ændrer bestemmelserne i EKSF-traktaten og ej heller berører bestemmelserne i Euratom-traktaten« (artikel 232).
It is true that the EEC Treaty, which is designed to bring about the general integration of the Member States' economies and not that of specific sectors, as is the case with the two others, expressly provides that its provisions 'shall not affect the provisions of the Treaty establishing the European Coal and Steel Community' and 'shall not derogate from those of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community' (Article 232).
Der er således forskelle mellem de tre traktater med hensyn til såvel institutionernes beføjelser som søgsmålskompetencen, i det mindste for så vidt angår formaliteten i individuelle søgsmål.
It is also true that there are differences between the three Treaties both as regards the powers of the institutions and the provision for judicial review, for exam­ple, at least as regards the availability of individual remedies.
Disse forskelle afspejler ønskerne hos ophavsmændene til de respektive traktater og den historiske sammenhæng, hvori de blev indgå et2).
These differences reflect the intentions of the authors of the Treaties and the historical context in which they were drawn up. '
Da de tre Fællesskaber alle bygger på ensartede grundprincipper, er det imidlertid nødvendigt at fortolke hver af traktaterne i lyset af de to andre3).
Nevertheless, because of the underlying basic unity of the three Communities, it is essential to interpret each of the Treaties in the light of the other two.2 This has been the Court's approach in the exercise of its jurisdiction to interpret the ECSC Treaty and instru­ments enacted under it by way of preliminary rulings on questions referred to it by national courts.
Det har Domstolen gjort, når den i kraft af sin kompetence til at afgøre præjudicielle spørgsmål, der forelægges den af retter i med lemsstaterne, har fortolket EKSF-traktaten og retsakter truffet med hjemmel i denne.
It has held that the Treaties of Paris and Rome contain identical provisions requiring it to 'ensure that in the interpretation and application of this Treaty, the law is observed'.
Domstolen har understreget, at både Paristraktaten og Rom-traktaterne indeholder »bestemmelser med samme indhold, hvorefter Domstolen skal værne om lov og ret ved fortolkningen og anvendelsen af traktaterne og bestemmelserne til gennemførelse heraf«.
It is true that the ECSC Treaty makes no explicit provision for the Court to enjoy jurisdiction to give interpretations by way of preliminary ruling, Article 41 confining the procedure to questions concerning the val­idity of acts of the High Authority and the Council.