natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) Her følger den fulde ordlyd af denne resolution, som er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende C 314/2 af 5.12.1991: RÅDET OG KULTURMINISTRENE, FORSAMLET I RÅDET — som henviser til arkivers dobbelte funktion som grundlag for beslutningsprocessen inden for det offentlige på den ene side og som en vigtig bestanddel af en nations kulturarv pä den anden side, som henviser til den stadig tættere sammenknytning af statslige arkiver dels mellem medlemsstaterne indbyrdes, dels mellem medlemsstaterne og Fællesskabet, og til retsakterne vedrørende åbning for offentligheden af Fællesskabets historiske arkiver, som tager i betragtning, at de europæiske arkiver udgør en uundværlig kilde for skrivningen af Europas eller de enkelte nationers historie, som tager i betragtning, at velbevarede og tilgængelige arkiver yder et væsentligt bidrag til vort samfunds demokratiske funktion, som tager i betragtning, at en hensigtsmæssig arkivpolitik og en effektiv arkivledelse er en for udsætning for den fornødne tilgængelighed — OPFORDRER Kommissionen til: — at nedsætte en gruppe af sagkyndige, der udpeges efter forslag fra medlemsstaterne, med det formål at undersøge, i hvilket omfang en større samordning af arkivpolitik og -praksis i Fællesskabet er ønskelig, — at forelægge'Rådet en rapport fra gruppen inden udgangen af 1992. ) Dok. SEK(92) 2092 af 23. november 1992.
'THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES AND THE MINISTERS FOR CULTURE MEETING WITHIN THE COUNCIL, In view of the twofold role of archives as a basis for decision-making in the public sector on the one hand, and as a vital component of a nation's cultural heritage on the other; In view of the increased intermingling of public records among Member States and between Member States and the Community, and bearing in mind the legislation concerning the opening to the public of the historical archives of the Community; Bearing in mind that the European archival heritage provides an indispensable resource for writing the history of Europe or of an individual nation; Considering that well-kept and accessible archives contribute greatly to the democratic functioning of our societies; Considering that an adequate archives policy and efficient archives management create the conditions for the accessibility needed, INVITE the Commission: — to set up a group of experts appointed on the proposal of the Member States, for the purpose of examining to what extent greater coordination of archives policy and practice within the Community is desirable, — to transmit a progress report by the group to the Council before the end of 1992'.
Den 22. oktober 1993 afholdtes et afsluttende møde, hvor man foretog den endelige redigering af rapportens tekst med henblik på dens udgivelse.
17 June and 24 September 1992 and 9 March and 23 April 1993.4 Afinal meeting was held on 22 October 1993 to finalize the report with a view to publication.
En liste med deltagernes navne er vedføjet som bilag (bilag 7).
The list of experts and other representatives is at Annex 7 to this report.
Kommissionen varetog formandskabet i gruppen og alle sekretariatsfunktioner.
The Commission chaired the group and provided secretariat services.
I 1989 tog lederne af medlemsstaternes arkivtjenester initiativ til at mødes re gelmæssigt, oftest i ICA-regi (International Council of Archives), med henblik på at undersøge muligheden for en bedre samordning af de tolv medlemsstaters arkivpolitik også under hensyntagen til, hvad der var blevet gjort i relation til Fællesskabernes arkiver.
The Directors of the national archive services took various steps after 1989, mainly within the International Council on Archives, to arrange meetings to examine ways of improving coordination between the archival policies of the 12 Member States, including the Community archives in their investigations.
Disse møder mellem lederne af medlemsstaternes arkivtjenester resulterede bl.a. i det forslag, som blev forelagt for kulturministrene i Rådet under det nederlandske formandskab, og som gik ud på at pålægge en gruppe af sagkyndige, som skulle udpeges af Kommissionen, at undersøge mulighederne for samordning og samarbejde omkring hele det store arkivmateriale i Europa.
The meetings of the Directors of the national archive services led in particular to the proposal, which was presented to the Council of Ministers for Culture during the Dutch Presidency, that a group of experts, to be brought together by the Commission, should be given the task of examining the possibilities for coordination and cooperation over the entire range of the European archival heritage.
Dette forslag førte til vedtagelsen af resolutionen af 14. november 1991.
This proposal resulted in the approval of the resolution of 14 November 1991.
Med en så bred formulering er der tale om et vidtrækkende mandat, der åbner op for en lang række spændende muligheder.
This resolution opens up a new area of work by giving the experts charge of an investigation which covers the field of archives in its entirety.
I disse retsakter blev tilgængelighedsfristen for Fællesskabets historiske arkiver fastsat til 30 år, og samtidig blev der indført en række ensartede regler for Fællesskabet og medlemsstaterne om arkivernes behandling.
This resolution opened up a wide field of research for the experts appointed; under their terms of reference, they were to examine to what extent greater coordination of archives policy and practice within the Community was desirable — a wide brief full of potential.
Eksperterne har helt fra begyndelsen været klar over, at de ikke måtte isolere sig i en form for fagligt glasbur, men skulle arbejde for et mere kulturelt betinget formål, som også drejer sig om indførelse af nærdemokratiske principper på arkivområdet.
From the outset, the experts were aware of the danger of being isolated in a technical void instead of focusing on a specific cultural design and a plan to enhance democratic participation.
For at kunne opfylde disse målsætninger fremhæves det da også i resolutionen, at en hensigtsmæssig arkivpolitik (og de dermed forbundne ressourcer) og en effektiv arkivledelse er en forudsætning for øget tilgængelighed.
To achieve these objectives, the resolution lays stress on the need for a proper archives policy (and adequate resources) as well as effective archives management geared to increasing their accessibility.
Spørgsmålet er så, om der i tilslutning hertil kan etableres et frugtbart samarbejde i fornødent omfang mellem medlemsstaterne enten bilateralt eller multilateralt eller på fællesskabsplan for at gøre det lettere for den enkelte at udføre sine opgaver og for at gennemføre en deling af de ofte høje omkostninger, der er forbundet med visse foranstaltninger og forskningsarbejder, som f.eks. kræver anvendelse af moderne teknologier.
However, it remains to be seen whether any form of bilateral, multilateral or Community cooperation can be worked out, where necessary, between the Member States to facilitate their task and enable them to share the not insignificant costs involved in carrying out certain kinds of work, especially that necessitating the use of modern technology.
TI EMNER
TEN THEMES
Gruppen har for at besvare dette spørgsmål i første omgang forsøgt at afgrænse sin opgave og dele den op i konkrete og praktiske emner.
The group's first step was to divide the subject up by theme.
På grundlag af de ca. 40 dokumenter og andet materiale, der er blevet samlet, og som for størstepartens vedkommende er udfærdiget inden for gruppen, har eksperterne opstillet nedenstående ti emner:
Some 40 documents and materials were assembled — mostly from the group's own resources — and the following themes identified:
Kassationsbehandling Den fysiske opbevaring af arkivalier Praktiske vilkår for adgang til arkiverne National lovgivning og arkivers tilgængelighed Behandling og bevaring af edb-arkivalier Udveksling af arkivoplysninger og edb-net mellem medlemsstaterne Arkivaruddannelsen og anerkendelse af eksamensbeviser Private arkiver Fællesskabefs arkiver
Records management: appraisal and disposal Physical conservation of archives Practical conditions of access to archives National legislation and access to archives Management and storage of computerized archives (MRA) Exchange of archival information and computer networks Training of archivists and recognition of qualifications Private archives Community archives
10) Fællesskabet og arkiverne i Europa.
(10) The Community and archives in Europe
I forbindelse med udarbejdelsen af kapitlerne om disse ti emner fordelte gruppen i et vist omfang opgaverne imellem sig.
Although this last theme did not strictly fall within the group's terms of reference, it was decided to devote an extra chapter to archives in the continent of Europe generally.
Først blev hvert enkelt emne gennemgået i fællesskab. Derefter overdrog gruppen den praktiske udarbejdelse til én eller flere eksperter afhængigt af det pågældende emne og eksperternes eller delegationer nes specifikke viden og erfaringer på området; disse eksperter skulle så arbejde videre på grundlag af de retningslinjer, som var blevet opstillet i fællesskab.
Even if resources are limited, the concept of the 'common house' is clearly relevant to European archives policy.
Til sidst afholdtes der et plenarmøde, hvor de forskellige tekster og deres konklusioner blev godkendt.
The whole group then met again at the end to approve the various papers and their conclusions.
Gruppen står således samlet bag den rapport, der hermed fremlægges.
This report is, therefore, being presented as a collective effort.
På trods af ønsket om en vis sammenhæng i redegørelserne består rapporten af klart adskilte kapitler, som kan læses hver for sig.
Each chapter, however, has its own distinct character.
Det blev i gruppen besluttet at tilstræbe en praktisk og konkret betonet formulering. Også konklusionerne er i forskellig grad af praktisk værdi og skal på ingen måde foregribe eventuelle beslutninger og tiltag eller udformningen af disse.
Indeed, since the group was in agreement that papers should be practical and not be tied to a specific format, the conclusions vary in terms of their applicability and do not prejudge any decisions or measures that might be taken.
Gruppen har med andre ord taget udgangspunkt i de faktiske forhold og har, hver gang det har været muligt, inddraget nye perspektiver og synsvinkler.
In other words, the group has adopted an empirical approach and no attempt has been made to construct a system or theory.
RAPPORTENS OPBYGNING
STRUCTURE OF THE REPORT
Udover indledningen består rapporten af følgende dele:
In addition to this introduction, the report is presented in the following parts:
— en første del, hvori der redegøres konkret for, hvordan de nationale arkivtjenester i medlemsstaterne er organiseret (til orientering)
• Part One: a factual description of the present organization of Member States' archive services;
— en anden del, der omfatter kapitlerne om de forskellige emner af relevans for samordningen på arkivområdet, og som følger emnefortegnelsen i afsnit 3
• Part Two: the chapters devoted to the 10 themes listed above (Section 3);
— 6 bilag af mere teknisk art samt et bilag 7 med en komplet fortegnelse over de eksperter, der har deltaget i grupperne.
• Six technical annexes, plus a seventh annex listing all the experts involved in the group's work.
KORT GENNEMGANG AF DE ENKELTE KAPITLER
THE PARTS AND CHAPTERS IN BRIEF
Nedenstående gennemgang er ikke et resumé af de enkelte dele og kapitler.
What follows is in no way a summary.
Formålet er at give en hurtig oversigt over deres opbygning og en ganske kort redegørelse for indholdet.
The aim instead is to give a brief outline of the contents and themes covered.
Første del: Den nuværende organisering af arkivtjenesterne i medlemsstaterne
Part One: The present organization of archives in the Member States
Af mange grunde er de organiseret forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat med hensyn til både strukturer og funktioner.
For a number of reasons, public records in the Member States are organized in different ways, in terms both of structure and of function.
Før der iværksættes eventuelle nye foranstaltninger på fællesskabsplan, er det praktisk at have et klart overblik over de faktiske forhold, hvorfor man har sørget for at få ajourført informationerne.
Before any new measures are taken in a Community context, it is important to have a clear picture of the current situation, based on the information available, before taking appropriate action.
Anden del: Emner for samordning og samarbejde
Part Two: Themes for coordination and cooperation
Stillet over for den eksplosionsagtige forøgelse af mængden af arkivalier forekommer det ikke muligt at bevare alt. Samtidig kan destruktion af en samling aktstykker eller blot et enkelt arkivalie vise sig at være et uerstatteligt tab for et lands, en regions eller en hel epokes historie.
There has been such an explosion in the quantity of documents that it is not possible to conserve everything.
Problemet omkring kassationsbehandlingen af arkivalier er derfor blevet ganske stort, men der findes ingen endegyldig løsning på det.
Records review has therefore become an important subject, although there are no absolute rules as yet.
Der bør forsøges etableret et aktivt samarbejde mellem de forvaltningsgrene, der leverer arkivmateriale, og de nationale arkivtjenester, som også bør inddrages i kontrollen med selve kassationsbehandlingen, som i øvrigt vil kunne lettes gennem oprettelse af kassationsarkiver. Det er således særdeles vigtigt at anvende udvælgelsesmetoder, der er samordnet på nationalt plan.
Civil services and national archive services need to cooperate actively, with the latter being brought in to help with reviewing operations; 'pre-archive' deposits could prove useful here.
Systematisk udveksling af informationer og erfaringer mellem medlemsstaterne vil i høj grad kunne medvirke til at forbedre og videreudvikle disse metoder. Man vil efterhånden kunne opstille en såvel national som europæisk model for kassationsbehandling, som vil kunne blive et nyttigt referenceredskab på dette vanskelige område.
Selection methods should be coordinated at national level, and exchanges of information and experience between Member States organized to help improve them.
Kapitel 2: Den fysiske opbevaring af arkivalier
Chapter 2 — The material preservation of archives
Den fysiske opbevaring af arkivalierne er fortsat en af de grundlæggende funktioner på arkivområdet.
The physical conservation of documents is one of the main duties of the archivist.
En tilfredsstillende opfyldelse af denne funktion forudsætter først og fremmest tilstrækkeligt rummelige bygninger, som i øvrigt er egnet til formålet. Der eksisterer på dette område visse kvalitets- eller idealnormer, som bør kendes og anerkendes både af medlemsstaterne og af fællesskabsinstitutionerne, og som i videst muligt omfang bør ligge til grund for nye bygge- eller renoveringsprojekter.
If this role is to be fulfilled, there need to be enough suitably equipped buildings.
Beskyttelsen af arkivaliernes fysiske stand vedrører også inventaret (arkivskabe, arkivkasser osv.), idet nogle af de produkter, der tilbydes på markedet, ikke altid er hensigtsmæssige.
Attention also needs to be paid to the type of equipment to be used (shelves, containers, etc.), since not all products available on the market are suitable.
Under alle omstændigheder vil et samarbejde mellem medlemsstaterne, således som det også var tilfældet i forbindelse med forskningen omkring arkivbestandigt papir, være en stor fordel, hvor der er tale om meget høje omkostninger i forbindelse med moderne opbevaringsteknologier. Det er især vigtigt, fordi der kommer stadig flere arkivalier på nye medier (audiovisuelle arkiver og edb-arkiver).
As was the case with research into permanent paper, cooperation between Member States is particularly worthwhile when the cost of modern conservation technology is especially high, an important factor given the growing volume of audiovisual and computer archives.
I tilfælde af, at arkiver er truet af ødelæggelse eller beskadigelse, skal man kunne regne med finansiel bistand fra internationale kilder og specielt fra Fællesskabet for at kunne forebygge, begrænse eller udbedre skaderne.
In addition, if archives are threatened or damaged by a disaster of some kind, international financial assistance, particularly the Community's, needs to be available to prevent, limit or repair the damage.
De dermed forbundne udgifter bør kunne omfattes af den nødhjælp, som Fællesskabet yder i tilsvarende situationer.
Expenditure should be covered by the emergency assistance the Community grants in such cases.
Kapitel 3: Praktiske vilkår for adgang til arkiverne
Chapter 3 — The practical conditions of access to archives
De nationale arkivtjenester er forpligtet til at forsøge at imødekomme alle brugeres behov bedst muligt også på det praktiske plan.
These are tasks which all Member States should be tackling together if the policy announced in the resolution of 14 November 1991 of opening up the archives to as many users as possible, ordinary citizens as well as researchers, is to be successful.
De bør i det omfang, deres finansielle ressourcer tillader det og under fuld hensyntagen til kravet om bevarel-
The rules should ensure that access formalities are not too complex and do not discriminate against non-nationals, and should not impose unduly heavy charges.
Kapitel 4: National lovgivning og arkivers tilgængelighed
Chapter 4 — National legislation and access to archives
Tilgængelighedsfristen på 30 år for de historiske arkiver gælder nu i samtlige medlemsstater.
The 30year rule for opening historical archives to the public is now standard in all Member States.
Denne frist skal nu snarere betragtes som et maksimum end som et minimum, og der er allerede nu forventninger om, at den vil blive nedsat yderligere som et resultat af udviklingen i relation til retten til information.
This should be seen as more of an upper limit than a lower limit, and in some quarters it is thought it should be lowered in keeping with present feeling about freedom of information.
Der er i de enkelte medlemsstater en lang række undtagelser fra denne tilgængelighedsfrist i henhold til meget forskelligartede bestemmelser.
However, Member States have created a number of legal exceptions and in the interests of transparency these need to be better known by researchers and other archive users.
Kapitel 5: Behandling og bevaring af edb-arkivalier
Chapter 5 — The management and storage of computerized archives
Dette kapitel omhandler et vigtigt emne. Den stigende brug af edb inden for den offentlige forvaltning har medført en enorm forøgelse af mængden af data, der produceres, modificeres, udveksles og opbevares på dette nye medium i et såkaldt »papirløst miljø«. Disse data udsættes i deres administrative livscyklus for en række risici, bl.a. risikoen for at miste deres identitet i den teknologiske proces, som de eventuelt indgår i, eller risikoen for at blive slettet for hurtigt, hvor det drejer sig om personhenførbare informationer.
This is an important area on account of the growing use of computers by public services and the resulting proliferation of data that has been produced, modified, exchanged and preserved using this medium — the so-called paperless environment.
For så vidt angår de historiske arkiver kan søgningen af edb-bårne data blive vanskeliggjort af, at man er nødt til at anvende forældet maskinel og programmel.
As far as historical archives are concerned, the equipment or software used for storing data may have become obsolete, making consultation more difficult.
For at sikre tilstrækkelig kontinuitet i behandlingen af disse data må de nationale arkivtjenester fra begyndelsen interessere sig for dannelsen af edb-arkiver, således som det da også er sket i visse medlemsstater.
If there is to be sufficient continuity in processing, National Archives need to be involved from the beginning in setting up computerized archives, as indeed is already the case in some Member States.
Målsætningen må være at nå frem til en generel model for behandling og bevaring af edb-arkivalier på grundlag af et fælles forskningsprogram.
There is plenty of scope here for cooperation on a joint research programme to develop a general computerized archive management and storage model.
Kapitel 6: Udveksling af arkivoplysninger og edb-net mellem medlemsstaterne
Chapter 6 — The exchange of archival information and computer networks between the Member States
De nye informationsteknologier giver i dag mulighed for hurtigere og mere effektiv og decentraliseret adgang til informationerne. Det kunne være til stor fordel for de nationale arkivtjenester, men de er desværre langt bagud på dette område i modsætning til andre informationssektorer. Der er flere grunde hertil.
The new information technologies can provide speedier, more effective and decentralized access to information.
Selv på nationalt plan er der kun opnået beskedne resultater.
Even at national level, relatively little has been achieved.
De konkrete projekter, der er udviklet, har oven i købet måttet overtage de eksisterende standarder, fordi der i visse tilfælde slet ikke fandtes specielle arkivstandarder.
In addition, those projects which have been carried out had to use whatever standards were available in the absence of standards specifically relating to archives.
Indtil det lykkes gradvis at få udviklet et europæisk net for udveksling af arkivinformationer, bør der iværksættes en række mellemliggende initiativer som f.eks. følgende: En fortegnelse over de edb-applikationer, der anvendes i medlemsstaterne i dag, og som giver mulighed for udveksling af arkivinformationer, udvikling af særlige arkivstandarder og i mellemtiden udvælgelse og udbredelse af de standarder, som bedst tilgodeser arkivformål, og der bør også oprettes databaser, der anvender sådanne fælles de skriptive standarder.
Until such time as there is progress toward setting up a European network for archival information exchange, there is a need for intermediate initiatives such as: an inventory of computer applications in use in the Member States, with their potential for archival information exchange; the development of special archive standards and, in the interim, the selection and dissemination of standards that come closest to meeting archival principles; the creation of databases using descriptive standards agreed by all.
Kapitel 7: Arkivaruddannelsen og anerkendelse af eksamensbeviser
Chapter 7 — The training of archivists and recognition of diplomas
Arkivaruddannelsen har undergået store ændringer i tiden efter Anden Verdenskrig og især inden for de sidste ti år. Disse ændringer har også berørt arkivarens faglige image, fordi denne i stigende grad anvender de nyeste informationsbehandlingsmetoder. Men samtidig spiller arkivaren fortsat en central rolle for arkivernes organisering og drift, selv om hans arbejdsopgaver har ændret sig og er blevet mere forskelligartede, hvorfor uddannelserne inden for dette fag allerede er blevet revideret i flere medlemsstater og løbende må tilpasses de nye krav.
Training for archivists has radically changed since the Second World War and especially during the last 10 years.
Der findes arkivaruddannelser på flere niveauer.
At the same time, however, the archivist still plays the key role in organizing and exploiting archives.
Disse uddannelsesniveauer bør anerkendes og udnyttes i fuldt omfang bl.a. ved, at medlemsstaterne anerkender stillingsbetegnelsen arkivar.
The role has also widened, to such an extent that training programmes for archivists have already had to be revised in several Member States in order to keep abreast of changing requirements.
Denne anerkendelse fra medlemsstaternes side er en forudsætning for en gensidig anerkendelse af eksamensbeviserne.
Indeed, such recognition is an essential prerequisite for the mutual recognition of qualifications.
Arkivarerne skal gøre deres indflydelse gældende for at kunne opfylde deres funktion, som er at beskytte en kulturarv, der er selve grundlaget for den nationale eller regionale identitet og for de demokratiske idealer.
Archivists need to adopt a higher profile; their role is, after all, to safeguard a heritage which is a fount of regional or national identity and democratic ideals.