natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Resultaterne af 1990-undersøgelsen viste, at der var en klar sammenhæng mellem omfanget af nàle-/bladtab og voksestedets højde og bevoksningernes gennemsnitsalder.
In the results of the 1990-survey, significant relationships were found between the degree of defoliation and the altitude of the plot and the mean stand age.
De skadede træers procentvise andel syntes at falde, efterhånden som man kom højere og højere op, og nåle-/bladtabet var mest udtalt på de lavest beliggende voksesteder.
The percentage of damaged trees appeared to decrease with increasing altitude, with defoliation being most pronounced in the lowest altitude-classes.
Hvad angår nåle-/bladtab og bevoksningernes gennemsnitsalder blev det konstateret, at den samlede procentvise andel af træer uden nåle-/bladtab klart aftog med stigende alder, medens der samtidig kunne iagttages en stigning i den procentvise andel af træer med let og moderat/alvorligt nå le-/bladtab.
Regarding defoliation and mean stand age it was found that the total percentage of notdefoliated trees clearly decreased with increasing age, while at the same time an increase could be observed in the percentages of slightly and moderately/severely defoliated trees.
Det blev konstateret, at udviklingen i nàle-/bladtabet på årsbasis var meget stor, hvilket er et tegn på, at mange træer, selv fra forholdsvis sunde bevoksninger, bevæger sig mellem et eller flere trin i årenes løb.
The annual dynamics of defoliation were found to be very high, indicating that many trees, even from relatively healthy stands, switch back and forth one or more classes over the years.
En tidligere analyse af et begrænset antal oplysninger om jordbundstype viste store forskelle i omfanget af nåle-/bladtab blandt træer på forskellige jordbundstyper.
An initial analysis of a limited number of data on soil type showed large differences in the degree of defoliation among trees on different soil types.
Færdigetab I er Ing
Completion
Nettet, der danner grundlag for EF-oversigten over skovenes sundhedstilstand, og som blev oprettet i 1987, var næsten færdigetableret i 1989.
The network of the Forest Health Inventory, initiated in 1987, reached nearcompletion in 1989.
Siden da har der kunnet opnås repræsentative oplysninger om skovenes sundhedstilstand i hele EF.
Since then representative data can be obtained on the state of health of the forests for the entire European Community.
1990-undersøgelsen omfattede observation af 48 402 prøvetræer i i alt 2 005 observâtionsområder, herunder oplysninger indsamlet i den tidligere Tyske Demokratiske Republik.
The survey of 1990 comprised observations on 48,402 sample trees from a total of 2005 plots, including data collected in the former German Democratic Republic.
Ud over skovene i EF er resultaterne af undersøgelserne af skaderne på skovene i fem andre europæiske lande taget med i evalueringerne.
In addition to the forests in the EC, the results of the forest health surveys of five other European countries have been included in the evaluations.
I Østrig, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Polen og Schweiz blev der i alt undersøgt 18 993 prøvetræer i 878 observâtionsområder ved hjælp af samme fælles metode.
In Austria, Czechoslovakia, Hungary, Poland and Switzerland a total of 18,933 trees were sampled on 878 plots, using the same common methodology.
Nettet af observâtionsområder består af kvadrater på 16 χ 16 km og dækker hele skovarealet i EF og de fem tredjelande (537 000 km2).
The observation network of the inventory comprises a 16 χ 16 km grid which covers the entire forest area (537,000 km2) of the European Community and the five Non-EC countries.
Ved hvert skæringspunkt, der falder inden for et skovområde, udvælges et prøvemateriale på 20-30 træer med henblik på vurdering efter en nøje defineret fremgangsmåde som fastlagt i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/87 og (EØF) nr. 2995/89.
At each grid intersection point falling in a forest, a sample of 20 to 30 trees is selected for assessment according to a stringently defined procedure, as laid down in Commission Regulations No. 1696/87 and No. 2995/89.
Nåle-/bladtab og misfarvning er den vigtigste målestok for træernes vitalitet.
Defoliation and discolouration of trees are the basic indices of vitality.
Disse faktorer vurderes ved sammenligning med et referencetræ, der kan være et sundt træ i nærheden, eller et foto af et ikke-misfarvet træ med fuld benåling/beløvning, som er repræsentativt for undersøgelsesområdet.
They are estimated in comparison with a reference tree, being a healthy tree in the vicinity or a photograph of a fully-foliaged and not-discoloured tree, suitable for the region of investigation.
Ud over data om prøvetræernes vitalitet indsamles der data vedrørende de parametre, der beskriver de generelle forhold på voksestedet i de enkelte observâtionsområder: højdeforhold, terrænets hældning, de fremherskende arters adgang til vand, humustype, den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder og observationer af let identificerbare skader.
In addition to the vitality of sample trees, data are collected on the parameters describing the general site- and stand characteristics of each sample plot: altitude, aspect (exposition), availability of water to principal species, humus type, mean age of dominant storey and observations of easily identifiable damages.
I 1990 blev der for første gang frivilligt givet oplysninger om jordbundstype til brug for undersøgelsen.
In 1990, information on soil type was included in the survey for the first time on a voluntary basis.
Siden 1990 har medlemsstaterne kraftigt henstillet, at oplysningerne om vitalitet præsenteres i digitalformat.
Since 1990 the Member States have been strongly encouraged to present the vitality data in a digital format.
For de tredjelande, der deltager i oversigten, er det obligatorisk, at oplysningerne forelægges i dette format.
For the Non-EC countries participating in the inventory, the submission of data in this format is obligatory.
Resultaternes præsentationsform
Presentation of the survey results
Skaderesultaterne opgøres ved, at det angives, hvordan de vurderede prøvetræer procentvis fordeler sig pá nedenstående nå Ie-/bladtabstri n og mi sfarvningstr in:
The inventory results are presented in terms of the percentage of the tree sample falling into each of the following defoliation and discolouration classes: class
0-10% 11-25% 26-60% > 60% 0 1 2 3 4 ingen eller ubetydelig let moderat alvor I ig dødt
0-10% 11-25% 26-60% > 60% 0 1 2 3 4 not or negligible slight moderate severe dead
Nàle-/bladtabstrin 1 (ubetydeligt tab) betragtes undertiden som et advarselstrIn.
Defoliation class 1 (slight defoliation) is sometimes considered as a warning class.
Træer klassificeret pá nâle-/bladtabstrin 2, 3 eller 4 betragtes som "beskadigede træer".
Trees classified in defoliation classes 2, 3 or 4 will be considered as 'damaged trees'.
Den samlede procentdel af prøvetræer klassificeret på nåle/bladtabstrin 2, 3 og 4 giver et indtryk af, i hvor høj grad der er tale om umiddelbart synligt nåle-/bladtab.
The total percentage of sample trees classified in the defoliation classes 2, 3 and 4 gives an indication of the presence of clearly visible defoliation.
Nåle-/bladtab på over 25% i forhold til referencetræet er et klart tegn på sundhedssvækkelse.
The loss of more than 25% of foliage, in relation to the reference tree, is considered to be a clear indication of a loss of health.
I denne rapport betragtes et observâtionsområde som "beskadiget", hvis det vejede gennemsnit af prøvetræernes nâle-/bladtabstrin i dette område er pá over 25%.
In this report, a sample plot will be considered 'damaged' if the weighted average defoliation class of the sample trees in this plot is more than 25%.
Hvis det vejede gennemsnit i et observâtionsområde er på 25% eller derunder, betragtes et sådant område derimod som "ikke beskadiget".
If, on the other hand, the weighted average of a plot is 25% or less, the sample plot will be considered as 'not damaged'.
Generelle resultater
General results
Der blev i 1990 observeret i alt 67 335 træer i 2 883 observâtionsområder Tabel 1 viser gennemsnitsprocenterne for nâle-/bladtab og misfarvning i medlemsstaterne og i tredjelandene.
In 1990 a total of 67,335 trees were sampled in 2883 plots. The mean percentages of defoliation and discolouration in the EC-Member States and in the Non-EC countries are given in Table 1.
Samlet nåle-/bladtab og misfarvning i procent for alle provetræer EF og tredjelandene.
TABLE 1 : Total percentages of defoliation and discolouration for all sample trees in the EC and Non-EC countries.
I de 2 005 observâtionsområder, der blev undersøgt i Det Europæiske Fællesskab, blev i alt 15,1% af træerne klassificeret som beskadigede (diagram 1).
On the 2005 plots surveyed in the European Community, a total of 15.1% of the trees was classified as damaged (Figure 1).
I 1989 var 9,9% af træerne beskadigede.
In 1989 the damage amounted to 9.9% of the trees.
Denne procentsats var baseret på 1 891 observâtionsområder og 45 572 træer, og resultaterne er derfor ikke helt sammenlignelige.
This percentage was derived from 1891 plots and 45,572 trees, indicating that the results are not fully comparable.
De beskadigede træer udgjorde i gennemsnit 35,3% af det samlede antal prøvetræer i de fem tredjelande.
The percentage of damaged trees averaged 35.3% of the total number of trees sampled in the five Non-EC countries.
Dette tal ligger væsentligt over tallet i medlemsstaterne.
This is considerably higher than in the EC-Member States.
Træer med en misfarvning pá over 10% repræsenterede 14,4% af træprøven i Fællesskabet.
Trees showing more than 10% discolouration represented 14.4% of the tree sample in the Community.
I de fem tredjelande vurderede man i gennemsnit, at 12,2% af træerne havde en misfarvning pá over 10%.
In the five Non-EC countries discolouration of more than 10% was on average assessed for 12.2% of the trees.
For at kunne sammenligne 1989- og 1990-resuI taterne af EF-undersøgeIserne udvalgte man et begrænset prøvemateriale af træer fælles for begge år, nemlig de konstante prøvetræer (CST -Common Sample Trees).
In order to compare the results of the 1989 and 1990 surveys of the European Community, a subsample was defined including trees that are common to both inventories: the Common Sample Trees (CST's).
Dette begrænsede prøvemateriale bestod af 40 308 træer , der repræsenterede 88% af det samlede antal prøvetræer i 1989 og 83% af det samlede antal prøvetræer i 1990.
This subsample consists of 40,308 trees, representing 88% of the total tree sample of 1989 and 83% of the total EC-tree sample of 1990.
Hvad angår det samlede prøvemateriale af CST er der sket en lille stigning i antallet af beskadigede træer (i 1989 og 1990 var henholdsvis 8,2% og 13,4% af CST beskadigede).
Within the subsample of Common Sample Trees, a slight increase in the percentage of damaged trees has occurred (in 1989 and 1990 respectively 8.2% and 13.4% of the CST's were damaged).
Den observerede forringelse i perioden 1989-1990 af vitaliteten hos det samlede antal prøvetræer skyldtes ikke blot større skade blandt træer, der allerede indgår i oversigten, men også, at der i EF's datasæt er optaget relativt usunde træer.
The observed deterioration over 1989-1990 in the vitality of the total tree sample was not only due to an increased damage among trees already present in the inventory, but also to the inclusion to the EC-data set of relatively unhealthy trees.
Nèle-bladtab
Discolouration
Alle prøvetræer
Common Sample
Diagram 1: Samlet procent træer pá de forskellige nále-/bladtabstrin og misfarvningstrin for alle prøvetræer og CST i 1989- og 1990oversigterne over skovenes sundhedstilstand.
Total percentages of trees in the different defoliation and disco­louration classes for the total tree samples and common sample trees of the 1989 and 1990 forest health surveys.
Diagram 2, 3 og 4 viser omfanget af beskadigede træer samt nále-/bIadtabet og misfarvningen i hele undersøgelsesområdet.
In the Figures 2, 3 and 4, overviews are given of the degree of tree damage, plot defoliation and plot discolouration in the entire survey area.
Der kan ikke uden videre foretages en direkte sammenligning mellem lande og regioner på grund af forskelle i valget af referencetræer.
The direct comparison between countries and regions is not fully justified due to differences in the choice of reference trees.
Diagram 2: Procent beskadigede træer i undersøgelsesområdet i 1990.
Figure 2: Percentages of trees damaged over the survey area in 1990.
Diagram 3: Nâle-/bladtab i observâtionsomráderne i 1990.
Figure 3: Plot defoliation over the survey area in 1990.
I Fællesskabet kunne der hovedsagelig konstateres moderat skadede observâtionsområder i Det Forenede Kongerige, Forbundsrepublikken Tyskland, Portugal og den nordvestlige del af Italien (diagram 3). Også i Grækenland var der et forholdsvis stort antal beskadigede observâtionsområder.
Within the Community, moderately damaged plots were found mainly in the United Kingdom, the Federal Republic of Germany, Portugal, and the northwestern part of Italy (Figure 3).
Blandt de fem tredjelande var nå Ie-/bladtabet i observâtionsomráderne særlig stort i Polen og Tjekkoslovakiet.
Among the five Non-EC countries, plot defoliation was notably high in Poland and Czechoslovakia.
Diagram 4: Misfarvning i observâtionsomráderne i 1990.
Figure 4: Plot discolouration over the survey area in 1990.
Der blev konstateret en relativt høj procent moderat misfarvede observâtionsområder i Portugal, Belgien, Grækenland, Frankrig og den nordvestlige del af Italien (diagram 4).
A relatively high percentage of slightly discoloured plots was found in Portugal, Belgium, Greece, France, and the northwestern part of Italy (Figure 4).
Der var også en udtalt misfarvning i observâtionsomráderne i det sydlige Tjekkoslovakiet og Ungarn.
Plot discolouration was also pronounced in southern Czechoslovakia and Hungary.
I 1990-undersøgelsen var der 109 forskellige træarter i observâtionsomráderne.
In the 1990 survey 109 different species were identified on the sample plots.
De 10 mest almindelige arter repræsenterede over 70% af alle observerede træer.
The 10 most common species represented over 70% of all observed trees.
I datasættet var løvtræer og nåletræer repræsenteret i næsten samme forhold.
In the data-set, the proportion of broadleaves and conifers was nearly equal.
I alle medlemsstaterne synes løvtræerne at være sundere (bladtabstrin 0+1) end nåletræerne.
Regarding all EC-Member States, broadleaves appear healthier (defoliation class 0+1) than conifers.
Hvad angår misfarvning forholder det sig omvendt, og nåletræerne forekommer sundere end løvtræerne.
In terms of discolouration, the reverse is true and conifers appear healthier than broadleaves.
Både hvad angår nâle-/bladtab og misfarvning er forskellen mellem løvtræer og nåletræer mere udtalt i tredjelandene end i Det Europæiske Fællesskab.
For both health-indices, the differences between broadleaves and conifers are in the Non-EC countries more pronounced than in the European Community.
Når man ser på nále-/bladtab i Fællesskabet for de enkelte artsgrupper, har Eucalyptus sp. og Quercus ilex den laveste procent beskadigede træer.
When regarding defoliation in the Community by species group, Eucalyptus sp. and Quercus Hex show the lowest percentages of damaged trees.
Quercus suber og Picea sp. figurerede i oversigten som arterne med den største procentdel nåle-/bladtab og misfarvning.
Quercus suber and Picea sp. appeared in the inventory as the species with high percentages of defoliation and discolouration.
Gennemsnitstallene for de fem tredjelande viser, at nåletræerne Abies sp. og Picea sp. klarede sig dårligt med mere end 40% beskadigede træer.
The average data for the five Non-EC countries show that the coniferous species Abies sp. and Picea sp. performed poorly, with more than 40% of the trees damaged.
For løvtræernes vedkommende viste gennemsnitstallene i tredjelandene den største beskadigelse hos Fagus sp. og Quercus, hvor næsten en fjerdedel af træerne var beskadigede.
For broadleaves, the mean values in the Non-EC countries showed the highest degree of damage for Fagus sp. and the deciduous Quercus species, with nearly a quarter of the trees being damaged.
Af alle løvtræerne fandt man den største misfarvning hos Quercus suber (mere end 50% misfarvede træer).
Of all the broadleaves, most discolouration was found for Quercus suber (more than 50% of the trees discoloured).
Hos Quercus ilex fandt man den mindste misfarvning (mindre end 3% misfarvede træer).
Quercus ilex showed the least discolouration (less than 3% of the trees discoloured).
Hos nåletræerne varierede misfarvningen ikke i samme grad.
The conifers did not show such a great variation in discolouration.
Abies sp. og Ρ i nus sp. havde en relativt stor procentdel misfarvede træer, op til en femtedel af det samlede antal træer.
Abies sp. and Pinus sp. showed relatively high percentages of discoloured trees, up to one fifth of the total number of trees.
Misfarvningen i de fem tredjelande var i gennemsnit størst for Abies sp., idet næsten en fjerdedel af træerne var misfarvede.
The average discolouration in the five Non-EC countries was highest for Abies sp., with nearly a quarter of the trees being discoloured.
Vitalitet efter vækstforhold
Vitality with respect to stand characteristics
Resultaterne af 1990-undersøgelsen viste, at der kunne konstateres nogle klare sammenhænge mellem omfanget af nåle-/bladtab eller misfarvning og parametrene for voksested, højdeforhold og bevoksningernes gennemsnitsalder.
In the results of the 1990 survey some clear relationships could be determined between the degree of defoliation or discolouration and the parameters describing site conditions altitude and mean stand age.
Der kunne ikke påvises nogen sammenhæng med de andre parametre: terrænets hældning, adgang til vand og humustype.
Relationships with the other recorded parameters; exposition (aspect), water availability and humus type, could not be detected.
Det konstateredes, at ná Ie-/bladtabet i gennemsnit blev mindre med højden.
It was found that the mean defoliation unproved with increasing altitude.
Procentdelen af beskadigede træer (nåle-/bIadtab > 25%) var størst i lavere beliggende områder, hvilket er et tegn pá generelt mindre vitalitet i disse højder. En tilsvarende, men svagere tendens kunne iagttages for misfarvningens vedkommende. Der kunne også konstateres en sammenhæng mellem nále-/b I adtab og bevoksningernes gennemsnitsalder.
The percentages of damaged trees (defoliation > 25%) were highest at lower altitudes, indicating a generally poorer vitality at these heights. A similar, but weaker trend was observed for discolouration. The relationship between defoliation and mean stand age also showed recognizeable trends.
Med alderen sker der en tydelig ændring af træernes fordeling på nå Ie-/b ladtabstrinnene.
With age, the distribution of the trees over the defoliation classes clearly changes.
Yngre bevoksninger syntes at være mere benâlet/be løvet end ældre bevoksninger.
Younger stands appeared to be better foliated than older stands.
Det konstateredes, at deri yngre bevoksninger var en høj procentdel af træer uden nåle-/bladtab (trin 0), medens denne procentdel gradvis faldt, efterhånden som bevoksningerne blev ældre.
The percentage of notdefoliated trees (class 0) was found to be high in younger stands, while gradually diminishing with increasing stand age.
Sideløbende hermed er procentdelen af træer på nåle/bladtabstrin 1 og 2 t i I 4 gradvis tiltagende.
Concurrently, the percentage of trees in defoliation classes 1 and 2 to 4 gradually increase.
For Picea abies er den typiske sammenhæng mellem procentdelen af træer på de forskellige nàletabstrin og bevoksningernes gennemsnitsalder vist i diagram 5.
For Picea abies the typical relationships between the percentages of trees in the various defoliation classes and mean stand age are shown in Figure 5.
Kurverne tyder på, at træernes vitalitet aftager med alderen.
The fitted curves suggest that tree vitality worsens with increasing stand age.
Da den med alderen naturligt forekommende mindskelse af benâI ingen måles ved hjælp af referencetræer, afspejler det observerede mønster den samlede påvirkning fra øget følsomhed over for skader hos ældre træer og de eventuelle samlede virkninger af, at ældre træer har været længere udsat for sådanne skadepåvirkninger.
As the natural decline of the foliation with age is covered by the use of reference trees, the observed pattern reflects the compound influence of an increased sensitivity to damage among older trees, combined with the possible accumulated effects of a longer exposition time of older trees to such sources of damage.
Der konstateredes ingen sammenhæng hvad angår misfarvning.
No relationships were found with respect to discolouration.
træer på de forskellige nåletabstrln I
% of trees in de foliation class oo-
120 bevoksningens gennemsnitsalder (år)
120 mean age of stand (years)
Skadetrin 0 Middelværdi trin 0
Regression class 0 Mean value class 0
Skadetrin 1 Middelværdi trin 1
Regression class 1 Mean value class 1
Diagram 5: Sammenhængen mellem gennemsnitsalder og procentdelen af træer uden nâletab (trin 0), træer med let nåletab (trin 1) og træer med moderat nâletab til døde træer (trin 2-4) for Picea abies.
The relationship between mean age and the percentage of notdefoliated (class 0), slightly defoliated (class 1), and moderately defoliated to dead trees (class 2 to 4) for Picea abies.
Linjerne er beregnet ud fra data for 150 observâtionsområder, men kun middelværdierne pr. bevoksningsaI dersklasse er indtegnet.
The lines are calculated from data of 150 plots, but only the mean values per stand age class are depicted.
Vitalitet efter let identificerbar skade
Vitality by easily identifiable damage
Ud af det samlede prøvemateriale konstateredes der for næsten en tredjedel af træerne en eller flere let identificerbare skadeàrsager.
Of the total tree sample, nearly a third of the trees showed one or more identifiable causes of damage.
Alle former for skader, der blev konstateret, havde en vis negativ indvirkning pá træernes benáling/beløvning og farve.
All types of damage that were identified had some negative influence on foliation and colouration of the trees.
Tager man alle skadeformer under ét, var antallet af beskadigede træer kun lidt højere end antallet af træer, der ikke viste tegn på identificerbare skader.
However, when regarding all types of damage together, the percentage of damaged trees was only very slightly higher as compared to trees that did not show signs of identifiable damage.
Med hensyn til misfarvning viste det sig, at de træer, som der blev konstateret en skadeform for, var langt mere beskadigede end de træer, der ikke viste tegn pá identificerbar skade.
With respect to discolouration the trees for which a damage type was observed showed to be considerably more damaged than those trees that did not show any sign of identifiable damage.
Den væsentligste årsag til beskadigede træer (benálings-/beløvningstrin 2+3+4) var ikke-specificerede skadeformer.
The largest effect on the percentage of damaged trees (defoliation class 2 + 3 + 4) was observed for trees with unspecified damage types.
Der konstateredes også betydeligt nåle-/bIadtab hos træer, der var blevet beskadiget ved brand, af mennesker, af vildt, som følge af græsning og ved lokal eller regional forurening.
Also, trees affected by fire, the action of man, game and grazing and local or regional pollution showed relatively high degrees of defoliation.
Det samlede antal observationer for disse skadeformers vedkommende var ikke stort, så der kan ikke udledes noget af disse tal.
However, the total number observations for these damage types were small, so no conclusion can be drawn from the figures.
Med hensyn til misfarvning noteredes den mest udtalte virkning hos træer, der havde været udsat for lokal eller regional forurening.
In terms of discolouration the most pronounced effect was observed among trees affected by local or regional pollution.
Mere end 50% af de træer, som denne skadeform konstateredes for, var misfarvede.
More than 50% of the trees for which this type of damage was recorded, showed damage in terms of discolouration.