natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alle er nu klar over, at »1992« ikke kun handler om at ændre øko­nomiske forhold.
As is well known by now, '1992' is not just about economic change — there is an important social dimension which is meant to benefit all social strata.
Der er også den vigtige »sociale dimension«, som skal være til gavn for alle samfundslag. For at sætte gang i dette aspekt, vedtog EF's stats- og regeringschefer på Det Euro-
In December 1989, the
Det kan næppe overraske nogen, at de seneste begivenheder har drejet offentlighedens interesse væk fra »1992«.
It is therefore of no great surprise that the onslaught of new responsibilities is in part diverting public attention away from '1992'.
De historiske omvæltninger i Central- og Østeuropa har delt EF-borgerne i to lejre i spørgsmålet om, hvad der skal prioriteres højst: enheds­markedet eller tilnærmelsen mellem Øst- og Vesteuropa (hen­holdsvis 43% og 39%).
The tremendous historic changes that have been taking place in Central and Eastern Europe have divided the Europ­ean Community citizens 43 % versus 39 % in terms of whe­ther the single European market or the coming much closer to­gether of Western and Eastern Europe should come first.
De fleste mennesker i Belgien, Græken­land, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg og Portugal mener, at enhedsmarkedet skal komme i først række, hvorimod flertallet af dem, der har en mening herom i Danmark, Vesttyskland, Spa­nien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, prioriterer Øst­europa højest.
A majority of people from Belgium, Greece, France, Ireland, Italy, Luxembourg and Portugal feel the single market should come first, while most people with an opinion from Denmark, West Germany, Spain, the Netherlands and the United King­dom feel Eastern Europe should have the priority.
Der er dog næppe grund til at nære bekymring i den anledning, eftersom bestræbelserne i retning af målet euro­pæisk enhed herved blot antager forskellige former.
This is not something to be greatly concerned about, as the forces of European unity are working in different ways towards the same final goal.
De to mål er forenelige, og meningsforskellene går kun på, hvilket af dem, der skal prioriteres højest.
Both objectives are compatible with each other and people only differ as to which issue should have the higher priority.
Vi lever i en historisk epoke, og EF er centralt placeret på ver­densscenen. »1992« har haft en altafgørende betydning for befolk­ningernes og regeringernes opslutning om Fællesskabet, og det er derfra dets styrke og format udgår.
We live in historic times with the European Community at the centre of the world's stage.
^) Fordel
EC membership
Ulempe
] j Good thing
Ønsker De yderligere oplysninger, vær venlig at kontakte »Eurobarometer«, tlf. 2361345 (Bruxelles).
_BAR_ j U.kl [1 please contact Eurobarometer in
Nøgletal
Q i J I C / S T q X
De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, L­2920 Luxembourg, tlf. 4301­4567 eurostat
Statistical Office of the European Communities, L-2920 Luxembourg, Tel. 4301-4567
Udslip af kuldioxid fra fossilt brændsel i t/indbygger i 1980 og 1987 β
Carbon dioxide emissions from fossil fuels, tonnes per capita, 1980 and 1987
Luxembourg ligger klart over fællesskabsgennemsnittet (især på grund af den store jern­ og stålproduktion).
Emissions in Luxembourg are well above the Community aver­age (due chiefly to the size of the steel industry).
Udslip af svovldioxid og kvælstofdioxid efter sektor i 1985 målt i %
Emissions of sulphur and nitrogen oxides by sector for 1985 (%)
Sektorer med udslip af svovldioxid og kvælstofdioxid
Sectors producing emissions of sulphur and nitrogen oxides
Energisektoren udsender de største mængder svovldioxid nemlig 66,6 % af de samlede udslip i EØF (78,8% i Spanien mod 22,1 % i Luxembourg, hvor produktionsprocesserne udgør den største andel).
The energy sector is the main source of emissions of sulphur oxides, accounting for 66.6% of overall emissions in the Commu­nity (78.8% in Spain compared with 22.1% in Luxembourg, where the main source is manu­facturing processes).
Svovldioxid
Sulphur oxides:
For så vidt angår kvælstofdioxid tegner vejtransportsektoren sig for 55,7% af udslippet i Fællesskabet (med 74,8% i Grækenland og 39,3% i Dan­mark).
55.7% of emissions of nitrogen oxides in the Community derive from the transport sector (74.8% in Greece and 39.3% in Denmark).
I Vejtransport og andre sektorer Produktionsprocesser Forbrænding i industrien Forbrænding ved produktion af energi
I I Road transport and other sectors EiJiiSS:!
I Vejtransport og andre sektorer Produktionsprocesser Forbrænding i industrien Forbrænding ved produktion af energi
Manufacturing processes Combustion for industry Combustion for energy production
Mængden af husholdningsaffald, kg/indbygger i 1980 og 1985
Quantity of municipal waste, kg/per capita, 1980 and 1985 "
På fem år er mængden af hus­holdningsaffald steget med 5 % i EØF.
Within the space of five years the quantity of municipal waste rose in the Community by 5%.
I Danmark udgjorde stigningen 6 %, Det Forenede Kongerige II %, Spanien 28 % og Irland 65 %, der således overskrider fællesskabsgennemsnittet.
Denmark recorded an increase of 6%, the United Kingdom 11%, Spain 28% and Ireland as much as 65%, thus placing it above the Community average.
Kun i Tyskland og Nederlandene kunne der registreres et fald på hhv. 8,6 % og 3,2 %, men disse lande ligger dog stadig over fællesskabsgennemsnittet.
Only the Federal Republic of Ger­many and the Netherlands re­corded falls (-8.6% and -3.2% respectively), but these countries were still above the Community average.
Genbrug og genvindingsgrad i %
Recycling activity and rates (%
Genbrug i Europa
Recycling in the Community
Den højeste genvindingsprocent for papir og karton finder man i Nederlandene, medens Det Fore­nede Kongerige tegner sig for den laveste procent.
For paper and paperboard, the rate is highest in the Nether­lands and lowest in the United Kingdom.
For så vidt angår glas er genvin­ding og genbrug også størst i Nederlandene.
The Netherlands is also the coun­try which does most to recover and recycle glass.
• Beskyttelse af moderskabet
• Protecting pregnant women at work
Set udefra
Seen from abroa
En barselsorlov med fuld løn på mindst 14 sammenhængende uger, hvoraf mindst to uger ligger inden den forventede dato for nedkomsten; dette beskyttelsesniveau eksisterer kun i tre EF-lande (Tyskland, Græ­kenland og Luxembourg), og Kommissionen ønsker, at dette niveau bli­ver generelt gældende i Fællesskabet.
Maternity leave on full pay for 14 continuous weeks at least, of which two at least are granted before the expected time of delivery — such a level of protection is to be found in only three countries within the 12-nation European Community: Germany, Greece and Luxembourg. The European Commission, however, would like to see it generalized.
Derfor foreslog Kommissionen den 12. september 1990 Rådet et direktiv — en europæisk lovtekst — som også omfatter andre foranstaltninger til beskyttelse af gravide og kvinder, der lige har født: forbud mod natarbejde i 16 uger, forbud mod at udsætte kvinder i denne gruppe for sundhedsfarlige stoffer og forbud mod at afskedige dem afgrunde, der har at gøre med svangerskab eller fødsel.
It therefore sent the Twelve on 12 September a Community directive — or law — for their approval. It includes other measures for the protection of pregnant women and women who have recently given birth, such as a ban on night work during 16 weeks; no actual or potential exposure to harmful agents and no dismissal for reasons linked to pregnancy or childbirth.
Dette forslag indgår i det program af foranstaltninger, Kommis­sionen er ved at lægge for at sikre den »sociale dimension« i det indre marked.
The propo­sal is part of the series of measures the Commission is preparing in order to guarantee the single market's social dimension.
»Hvis de (militære) alliancer forsvinder, og samarbejdsmulig­hederne på sikkerhedsområdet (i Europa) ændres, har vi en si­tuation, hvor vi kunne blive medlem af De Europæiske Fælles­skaber«. Det var, hvad den svenske udenrigsminister Sten An­dersson erklærede den 12. september 1990 i Molde i Norge.
'If (military) alliances disappear and the conditions for cooper­ation on security matters change (in Europe), we will find ourselves in a situation in which we can become members of the EEC', the Swedish Minister for Foreign Affairs, Sten Andersson, declared in the Norwegian town of Molde on 12 September.
Mi­nisteren tilføjede, at han ikke ville udelukke en svensk ansøgning om medlemskab i 1993, hvilket ville være et definitivt farvel til Sveriges konstante modvilje mod at tiltræde Fællesska­bet.
He added that he did not rule out a membership application in 1993, thus putting an end to his country's steadfast opposition to membership of the European Community, because of its policy of neutrality.
Denne holdning havde sit udspring i den svenske neutralitet.
An essay competition on the ecu
• Volkswagen-koncernen har siden 31. august 1980 haft et virksomhedsnævn efter europæisk model.
• The German car manufacturer, Volkswagen, has set up a European works committee, the very first of its kind.
Nævnet repræsenterer næsten 200000 arbejdstagere; det er sammensat af 17 medlemmer, heraf 8 fra Volkswagen AG (Tyskland), 2 fra Audi AG (Tyskland), 5 fra SEAT (Spanien) og 2 fra Volkswagen-Bruxelles.
The committee, which came into existence on 31 August, represents nearly 200 000 workers. It has 17 members, eight from Volkswagen AG (Germany), two from Audi AG (Germany), five from SEAT (Spain) and two from Volkswa­gen-Brussels.
Dets opgave består i at behandle sager vedrørende beskæftigelsen, placeringen af fabrikkerne, koncernens struktur, arbejdstiden og arbejdsbetingelserne, løn­spørgsmål, sikkerhed på arbejdspladsen og beskyttelse af miljøet.
The committee will deal with questions regarding employ­ment, the siting of factories, the structure of the group, working hours and conditions, wages, safety at work and environmental protection.
• Fem kreditinstitutter med speciale i finansiering af offentlige institutioner har skabt en europæisk økonomisk interessegruppe (GEIE) med navnet »Credit local d'Europe«.
• To enable them to take part in financing the infrastructure required by the single market, five credit institutions that specialize in financing public bodies have set up a European Economic Interest Grouping (EEIG).
Denne gruppe har indledt sine aktiviteter i september 1990. Den omfatter le Crédit communal de Belgique, le Crédit local de France, Deutsche Girozentrale-Deutsche Kommunalbank, det italienske Consorzio di credito per le opere pubbliche og Banco de crédito local de España. Den nye in­teressegruppe ser som sin opgave at supplere Den Europæiske Investerings­banks finansiering.
Called Crédit local d'Europe, the new EEIG has been oper­ational from September. Its members are Belgium's Crédit Communal; Crédit local de France; Deutsche Girozentrale-Deutsche Kommunalbank (Germany); Consorzio di credito per le opere pubbliche (Italy) and Banco de credito local de España (Spain).
• EF-Kommissionen foreslog den 1. august medlemslandene at afskaffe al kontrol med og alle formaliteter vedrørende personlig rejsebagage i forbin­delse med rejser pr. fly eller skib internt i EF.
• The European Commission asked the Twelve on 1 August to eliminate all customs controls and formalities from 1 January 1993 on the luggage of persons travelling within the 12-nation European Com­munity, whether by air or sea.
Kontrollen foreslås afskafffet pr. 1. januar 1993. Rejsende med fly eller skib, hvis rute påbegyndes eller afslut­tes i et tredjeland, eller som går via et sådant, skal dog fortsat have bagagen kon­trolleret.
However, people travelling on a plane or boat whose point of departure or final destination was a non-EC country, or which stopped off in a non-EC country, would continue to have their baggage checked.
»Skal Europa have sin egen valuta?«.
'Must Europe have its own currency?'
Dette er emnet for en essaykonkurrence, som er tilrettelagt af større banker i de tolv EF-lande.
This is the subject of an essay competition organized by the major banks in the 12 European Community countries.
Deltagerkredsen er studerende på universiteternes økonomistudier samt på andre højere læreanstalter.
The competition is open to all students of economy in universities and other institutions of higher education.
Teksten skal være på højest 1 500 ord (5-6 maskinskrevne sider); den skal indsendes ledsaget af be­vis for studieaktivitet i 1990/1991 og skal senest den 21. januar 1991 være den medvirkende banks hovedsæde i det pågældende land i hænde.
The essays must not be longer than 1 500 words (five or six typewritten pages). They must be accompanied by proof that the author is enrolled as a student for the 1990/91 academic year.
Denne udleverer fra mid­ten af oktober på forespørgsel en folder om konkurrence­betingelser og præmier.
The essays must reach the head office of the bank organizing the competition in the country in question by 31 January 1991 at the latest.
Det er i Danmark Den Danske Bank, der står som medarrangør.
The competition is being organized by the National Westminster Bank in the UK and Allied Irish Banks (AIB) in Ireland.
► 40 % af japanske virksomheder med produktionsaktiviteter i EF vurderer, at det indre marked vil byde på fordele for dem, hvorimod 25 % ser »1992« som en ulempe.
► Some 40 % of Japanese companies with manufacturing activities in the European Community believe they will benefit from the single market, as against the 25 % who see it as an inconvenience.
Det viser et rundspørge foretaget af Den Japanske Udenrigshandelsorganisation (JETRO) blandt 270 er­hvervsvirksomheder. Resultatet blev offentliggjort i begyndelsen af au­gust 1990.
This was one of the findings of a poll conducted by the Japanese external trade organization, Jetro, among 270 companies and published in August.
Desuden erklærer kun 31 % af de adspurgte firmaer sig til­fredse med deres europæiske underleverandører.
However, only 31 % of these companies claimed they were satisfied with their European subcontractors.
► Hvorfor ikke opdele den fremtidige Økonomiske og Monetære Uni­on (ØMU) i Europa i tolv distrikter hvis grænser ikke skulle være sammenfaldende med landegrænserne?
► Why not divide the future European economic and monetary union (EMU) into 12 districts, whose territorial limits would not coincide with those of the 12 Member States?
Dette foreslås af en ameri­kansk økonom, Robert Graboyes, i en artikel som Wall Street Journal publicerede den 1. august.
The sugges­tion was made by a US economist, Robert Graboyes, writing in the Wall Street journal on 1 August.
Det foreslåede system, som er inspireret af den amerikanske model, ville for eksempel lægge Katalonien ind under centralbanken i Paris og det vestlige Frankrig under London.
Under his plan, based on the US system, Catalonia, for example, would come under the jurisdiction of the central bank in Paris and the west of France under that of the central bank in London.
EF-Kommissionen vil blive nødt til at føre en strengere kontrol med statsstøtte, særlig i de rige regioner med cen­tral beliggenhed i EF.
The European Commission will have to exercise much greater control on State aids, especially in the richer areas lying in the centre of the European Community.
Det meddelte Sir Leon Brittan, EF-kommissær for konkurrencespørgsmål i den anden kom­missionsrapport om statsstøtte, der blev publiceret den 31. juli 1990.
A declara­tion to this effect was made by Sir Leon Brittan, the European competition Commissioner, on the publication of the Commission's second report on State aids on 31 July.
Rapporten afslører, at EF-landene i årene 1986 til 1988 i gennemsnit udbetalte 82,3 mia. ECU om året i statsstøtte (1 ECU = 7,90 DKR) til en række for­skellige erhvervsaktiviteter: industri, landbrug, fiskeri, jernbanetransport og flodsejlads, kulminedrift.
The report discloses that in the years 1986 to 1988 the Twelve paid out on average ECU 82.3 billion. (ECU 1 = UKL 0.69 or IRL 0.77) in subsidies each year, to a wide range of economic sectors: industry, agriculture, fisheries, rail and river transport and coal mining.
Rappor­ten dækker ikke de andre sektorer, og alligevel svarer be­løbet til det dobbelte af EF's budget.
The report does not deal with the other sectors; and yet the sum mentioned is twice the size of the Community budget.
Set i forhold til vær­diskabelsen er statsstøtten særlig høj i Luxembourg, Bel­gien og Italien.
State aids are especially generous in Luxembourg, Belgium and Italy, when compared to their gross national products (GNP).
Sammenligner man med firsernes begyn­delse, er støtteniveauet faldet i alle medlemslande, undtagen i Tyskland og i Holland.
However, in relation to the early 1980s, the level of State aids has fallen in all EC countries, with the exception of Germany and the Netherlands.
Sir Leon Brittan me­ner dog, den stadig er meget høj i adskillige lande, og at den truer gennemførelsen af det indre marked.
Even so, Sir Leon believes that it is still high in several countries and that it threatens the completion of the single market.
Der er faktisk en risiko for, at medlemslandene i stedet for de handelshindringer, der afskaffes med henblik på »1992«, sætter ind med statsstøtte. Dette ville forvride konkur­rencen, underminere effektiviteten af EF-støtten og hin­dre fordelene ved det store fælles marked i at blive rea­liseret.
There is a risk, in fact, that Member States will replace the obstacles to trade that have been eliminated by the 1992 programme with subsidies.
► »1992 — Europa er muligvis en af de bedste økonomiske og poli­tiske forbindelser, Iran kan vælge sig ... i betragtning af fælles­markedets rolle på den internationale økonomiske og politiske scene, Europas fremtidige uafhængighed og Fællesskabernes udvidelse med nye lande«.
► 'The Europe of 1992 can be one of the best choices Iran can make in its economic and political relations ... taking into account the role of the common market on the international economic and political scene, Europe's future independence and the Community's future enlargement', according to Hossein Moussavian, director of the department for Europe and Ameri­ca, at Iran's Ministry of Foreign Affairs.
Den første årskonference for Euro Info Center-nettet (EIC) blev afholdt i Sophia Antipolis (Frankrig) den 14. og 15. september 1990.
The first annual conference of the network of Euro-Info Centres (EIC) was held in Sophia Antipolis (France) on 14 and 15 September 1990.
Konferen­cen var tilrettelagt og ledet af Kommissionens DG XXIII (SMV), og gav mulighed for for første gang at samle repræsentanter fra de 187 EIC og deres 16 regionale antenner, samt for at præsentere nettet for de an­dre fællesskabsinstitutioner og for pressen.
Organized and led by the 'SME' department of the European Commission (DG XXIII), the conference brought together, for the first time, those in charge of the 187 EICs and their 16 regional branches. As a result, it was possible to present the network to other Community institutions and the Press.
Arrangørerne benyttede sig af Sophia Antipolis', den første europæiske teknopols miljø, og valgte et fremtidstema: »Den europæiske virksom­hed år 2000: funktion og perspektiver«.
The organizers took advantage of the possibilities offered by Sophia Antipolis, Europe's first technopolis, as it were, to choose a theme that looked to the future: 'The European enterprise in the year 2000: role and prospects.'
Et andet kapitel beskriver den anvendte forskningsmetode.
There is information on the total number of businesses, which are then classified in terms of size (very small enterprises; small and medium-sized enterprises and large-scale enterprises), employment, etc.
I det tredje kapitel fremlægges de samlede resultater først for hele EF og derefter opdelt efter lande: det samlede antal virksomheder, klassificering efter størrelse (mikro-firmaer, SMV og store virksomheder), antal beskæfti­gede osv . . .
The volume analyses the infor­mation that has been gathered and deals with questions related to the average size of businesses, by country and by sector; productivity models by sector; crossways comparisons of the importance and evolution in time of SMEs in relation to the total number of businesses.
Konferencen blev åbnet af Cardoso E Cunha, EF-kommissær med erhvervspolitikken som ansvarsområde.
The conference was opened by the European Commissioner for business policy, Mr Cardoso e Cunha.
Han mindede om den dobbelt­rolle, som EIC spiller i den europæiske erhvervsstruktur, som katalysa­tor af EF-information til virksomhederne og som udsigtspost for virk­somhedernes behov og ønsker.
He reminded his audience of the dual role played by the EICs in the European business set-up: as a catalyst for Community information aimed at SMEs and as an observatory of their hopes and preoccu­pations.
For yderligere oplysninger: DG XIII, Alexandra Cas Granje, tlf. 235.62.69.
Preparatory work on the conference was carried out by seven working parties.
Som forberedelse til konferencen analyserede syv arbejdsgrupper virk­somhedens funktioner i år 2000, indelt i følgende temaer: den juridiske ramme, produktion, innovation, uddannelse, styring, afsætning (mar­keting) og finansiering.
They analysed the role of the enterprise in the year 2000 in terms of the legal framework, production, inno­vation, training, management, marketing and finance.
Hver gruppe skulle forelægge et spørgsmål for et ekspertpanel, hvori der blandt andet sad et medlem af Europa-Parla­mentet, to virksomhedsledere og repræsentanter fra universitetsverde­nen og fra medieverdenen.
Each group had to ask a question of the round table of specialists, who included a Member of the European Parliament, two company directors as well as academics and journalists.
Sidst i juli vedtog EF-Kommissionen to nye initiativer til regionaludvik­ling. Disse to programmer skulle gerne være endeligt vedtaget inden udgangen af 1990.
Prisma (Preparation of industries situated in the regions for the single market), seeks to help enterprises located in the Commu­nity's most disadvantaged regions benefit from the completion of the single market, thanks to improvements in certain services and to the infrastructure.
Heri afspejledes: 1) deltagernes relativt store optimisme med hensyn til den europæiske SMV's fremtid, be­grundet i dens ry for kvalitet og knowhow og især dens tilpasningsevne og 2) Kommissionens ønske om at udvikle initiativer inden for erhvervs­politikken for bedre at kunne forsvare virksomhedernes interesser.
They reflected (1) the relative optimism of the participants as regards the future of European SMEs, because of their reputation for quality, know-how and, above all, adaptability, and (2) the European Commission's concern to take the initiative as regards business policy, the better to defend the interests of SMEs.
Angående oplysninger kan man henvende sig til J.P. Haber, EIC-projektleder, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, DG XIII, 80, rue dArlon, B-1049 Bruxelles, Belgien.
For further information, please write to Mr J. P. Haber, Head of the EIC project, Commission of the European Communities, DG XXIII, 80 rue d'Arlon, B-1049 Brussels.
PRISMA-initiativet (preparation of industries situated in the regions for the Single Market) sigter mod at hjælpe virksomhederne i EF's dår­ligst stillede områder med at få størst muligt udbytte af gennemførelsen af det indre marked takket være en vis service-infrastruktur.
Prisma will give the Commission the means of backing efforts to develop the infrastructure required for conducting tests and issuing certificates of conformity.
PRISMA har fået et vejledende budgetloft på 100 mio. ECU til perioden 1990 til 1993. Dette programs aktionsradius er kun de udviklingsmæssigt tilba­gestående regioner, hvor sådan service og infrastruktur virkelig er en mangelvare.
More precisely, it is a question of setting up or reinforcing departments of standardization and metrology, which enable enterprises and laboratories to own or use the equipment they need to demonstrate to potential clients their ability to meet technical and quality standards.
»Virksomhederne Fællesskaber»
Publications: Enterprises in Europe