natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selv om andelen af personer, der gennemgår en almen eller er hvervsfaglig uddannelse ud over den grundlæggende skolegang, er steget markant i samtlige medlemsstater de seneste år, er det stadig et faktum, at en uforholdsmæssig stor del af de arbejdsløse ikke har til strækkelige kvalifikationer til at kunne konkurrere effektivt om de job, der er.
o The Union's employment prob- force. In the four years 1gg0-94,falling participation reduced total o The underlying demographic labour force growth by 1 million ayear, so that instead of expanding trends in the Union have clearimplications for the productivity lem will not go away asprospective demographic trendsunfold.
I 1996 gjaldt det for EU som helhed, at over halvdelen af mændene mellem 25 og 64 år ikke havde nogen uddannelseskvalifikationer ud over elementære skole kundskaber, og for kvindernes vedkommende var det knap halvdelen.
On the contrary, rt couldwell become more acute as thepopulation ages and as their need for income support grows.
Til gengæld var det kun godt en tredjedel af de mænd og kvinder, der var i beskæftigelse, der på samme måde manglede kvalifikationer.
The decline in the availability ofjobs was, therefore, accom- panied by a fall in the proportion ofpeople of working age actively look-
Det betyder især, at de samlede omkostninger ved at beskæftige denne gruppe, inklusive det ikkelønmæssige element, skal lig ge på et fornuftigt niveau i forhold til produktiviteten, og at kunstige hindringer, der gør det vanskeligt at skabe nye job, skal fjernes.
The full impact on the labour force of these demographictrends will depend on futurechanges in participation rates.The experience of the last decadeshows clearly that changes inthese are closely linked to employment.
De udfordringer, vi må forvente i det kommende tiår, kræver en grundlæggende reform af vore ud dannelsessystemer.
changes in both economic activity and employment.
En reform baseret på ideen om livslang uddannelse, for at højne kvalifikationsniveauet i hele arbejdsstyrken begyndende med de unge og videre til dem, der er i slutningen af deres arbejdsliv, men som vi får brug for på arbejdsmarkedet i de kommende år.
There are some signs of a wideningskills mismatch in the Union. Occu- o If current trends in participation pational trends in the Union arereinforcingthetwo-speedlabour
- Over en tredjedel af de unge mel lem 20 og 24 år i arbejdsstyrken har ingen kvalifikationer ud over grundlæggende skolekundskaber.
Over the two years L994-96, whilethe participation of men in the labour force declined, this decline wasmuch less marked than in the re- cessionyears.
Der bør arbejdes på at bringe gennemsnitsniveauet op på niveauet i de bedste med lemsstater.
With the exception ofthe under 25 year-olds, participa- market, with an increasing concentration of employment in the highlevel occupations.
For dem, der har svært ved at få noget ud af for
Virtually all thenet addition to employment in the tionofwomencontinuedtoin-crease, dt an even greater rate.
Dette er dog blot en indledende fase, der skal skabe grundlaget for fremtidens fleksible og til pasningsdygtige arbejdstyrke. Den teknologiske udvikling går så hurtigt, at fremtidens ar bejdsstyrke i stigende grad bliver nødsaget til at udvikle sig og tilpasse sig nye færdigheder og
continu€, they could reduce theextent of the ageing of the Union's labour force over thenext 10 years or so, but thereafter, they are unlikely to offsetthe demographic trend towardsageing significantly. The press-
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag på at forebygge langtidsledighed og gøre det lettere for folk at komme i beskæftigelse.
An employment agenda for the year 2000: issues and policies beginning with our young PeoPle, and continuing through to those at sales and service workers, aroundtwo-thirds of the net addition tothese jobs goingto women.
Den tendens i retning af mere fleksible arbejdsmønstre, som er omtalt i sidste års rapport om beskæftigelsen i Europa, fortsatte i 1996.
There is some evidence to suggestthat skill shortagesmay be a Par-
- EU mangler ikke potentielle iværksættere, og nyoprettede virksomheder i EU klarer sig gennemsnitligt ikke ringere end tilsvarende virksomheder i de lande, vi konkurrerer med. Det er ikke desto mindre vigtigt, at vore uddannelsessystemer bidrager til at fremme iværksætterevner og virksomhedskultur.
This difference is particularly significant in many Northern Member States where a relatively high proportion of economic activitY is incomparatively advanced sectors,such as business and financial services, where jobs typicallY have ahigh skill content, and a low proportion in sectors where low-skilled ticular problem for small and medium-sized enterPrises.
Det betyder, at uddannelse ikke kun skal tage sigte på folk, der står ved starten af deres arbejdsliv, men på alle og igennem hele ar bejdslivet, helt frem til pensionsalderen.
Comparing surveys of enterprises carried out in 1989 and L994, the jobs predominate, such as agriculture, basic manufacturing and dis- tribution.
Ud over det generelle "gennemtræk" på beskæftigelsesmarkedet i EU, hvor der hvert år oprettes og nedlægges mindst ti mio. job, bliver begreber som standardarbejdsuge, standardansættelseskontrakt og standardkarriere med et job for hele livet stadigt mindre fremherskende.
shortage of adequately skilled applicants continued to be a greater o Over a third of young peopleaged 20 to 24 tn the labour forcehave no qualifications beyondbasic schooling.
Under recessionen lå hele nettostigningen i antallet af job inden for deltidsbeskæftigelse, hvilket må tydes som en fleksibel reaktion på vanskelige vilkår på arbejdsmarkedet.
Efforts shouldbe made to bring average levelsup to those of the best Member States.
Ganske vist kunne der i 1996 registreres en vis nettotilvækst i antallet af fuldtidsjob, men den langsigtede tendens i retning af mere deltidsbeskæftigelse fortsætter (figur 7).
For those who find it difficult to benefit from formaleducation, a wider range of vocational training opportunitiesshould be found, preferably witha work experience component toreinforce the possibilities of obtaining employment at the endof it.
Arbejdsløsheden i Europa er koncentreret på de lavest kvalificerede eller dem, som har mistet deres kvalifikationer.
o Bridging the gap between schooland work is a crucial stage, whatever the level of a Person'squalifications.
Vanskelighederne med at løse problemet med langtidsledigheden afspejler blot dette faktum.
Apprenticeship is problem for enterprises with lessthan200 employees than for Iarger enterprises.
Der bliver ikke tale om nogen større nedgang i arbejdsløsheden, specielt ikke i langtidsledigheden, medmindre kvalifikationsniveauet i den ne gruppe kan højnes gennem uddannelse.
In effect, in 1989, between597o and627o oflargeenterprisesinallsizeclasses above 200 emPloyees con-sidered this an imPortant or veryimportant obstacle to emPloying more people.
17% af alle lønmodtagere arbejder nu på deltid. Tendensen på lang sigt til, at flere mænd også arbejder på deltid, går igen i alle medlemsstaterne.
In L994, however,only for enterprises with fewerthan 200 employees(4L7o) or 200-499 employees (337o) was this stilla major obstacle.
I perioden 1990-96 voksede andelen af deltidsbeskæftigede mænd fra under 4% til 5,5% i EU som helhed, og der er foreløbigt in gen tegn på, at denne tendens svækkes, selv om den samlede beskæftigelse er steget.
The figures forlargerenterprisesof500-999(267o)and of over 1000emPloyees ( I 6 V o ) had fallen considerably.ft ft
- Der bør også gennemføres en re form af de sociale sikringssystemer for at gøre dem mere "beskæftigelsesvenlige".
For women, there is an even big-gerdifferenceineducationalattainment levels between thosewith jobs and those who are inactive than between the emPloyed and the unemployed.
Ind komststøtte alene gør det ikke lettere for dem, der er midlertidigt udelukket fra arbejdsmarkedet, at finde beskæftigelse igen eller sikre deres tilværelse.
Over theUnionas a whole, almost twothirds of women aged25 to 64 whowere economicallyinactive had noeducational qualifications beyondbasic schoolingas against 357o ofthose in employment.
De beløb, der bruges på arbejdsløshedsydelser og andre passive arbejdsmarkedsforanstaltnin ger, og det er stadigvæk ca. to tredjedele af de samlede arbejdsmarkedsudgifter, bør kanaliseres om og mobiliseres til foranstaltninger, der kan hjælpe folk i beskæftigelse og dermed tilbage i arbejdslivet.
As noted in Employment in EuroPe, 1996, the differenceis significant in all Member States but is esPeciallY pronounced in countries where should be borne in mind, however,thateconomicconditionswere the participation of women in thework force is still comparativelY low, such as Spain (86Voof inac-tivewomenhavingno very different in these two Years:1989 was a year of high emPloYment growth, while in 1994 one of the most effective meansof helping young people to develop the skills and caPabilities which match labour marketneeds, and thus make this transition.
En sådan omstrukturering af de offentlige udgifter er vigtig på længere sigt for at gøre folk mindre afhængige, forhindre social udstødelse og hjælpe folk til at frigøre deres fulde potentiale — til gavn for både økonomien og dem selv.
Different approaches toapprenticeship should be developed across the LJnion, qualifications as against 527o ofthose with jobs) and Irelan d (647o demand for labour was extremelydepresspd.
De faglige skel mellem mænd og kvinder gør også arbejdsmarkedet mindre fleksibelt.
accompanied by adequate Provision of careerguidance. guidance.
Tendensen i retning af flere deltidsarbejdende kvinder fortsatte også i 1996, idet over 31,5% afalle kvinder i beskæftigelse arbejdede på deltid. Deltidsjob til kvinder tegnede sig for næsten hele stigningen i antallet af kvinder i beskæftigelse det på gældende år.
Although participation in education and vocational training beYond basic schoolinghas risen markedlyin all Member States in recentyears, it remains the case that a against287o).
Eftersom de højt kvalificerede job i EU er stærkt koncentreret på vækstsektorerne, vil problemet med "kvalifikationskløften" formentlig blive endnu mere akut med tiden, og en voksende del af dem, der kun har de mest elementære kvalifikationer, vil få stadigt sværere ved at finde beskæftigelse.
Thisalmostcer-tainly reflects in part differencesin attitudes towards working asbetween well educated and lesswelleducated womeninthesecountries, but it also reflects therelative lack of job opportunitiesfor those with only basic education.
Der er derfor brug for en indsats på tre fronter: forbedring af de unges almene og erhvervsfaglige uddannelse for at hjælpe dem ind i ar bejdsstyrken og sætte dem i stand til at tilpasse sig nye udfordringer i tilværelsen, en positiv strategi for opgradering af den eksisterende ar bejdsstyrkes kvalifikationer gen nem hele arbejdslivet og endelig et aktivt program for uddannelse og optræning af de arbejdsløse og især de langtidsledige.
To meet the challenges of the nextdecade, we need a fundamental reform of our systems of educationand trainiog, based on the concePt of lifelong learnirg, to raise skilllevels throughout the labour force, o At the same time, a policy ofincreasing skill levels must gohand in hand with continued efforts to ensure that labourmarkets are sufficiently flexibleand that labour costs are sufficiently conducive to job creationto provide employment opportunities for those whose skilllevels are likely to remainlimited, irrespective of the kindand extent of training received.This means, in particular, thatthe overall cost of employmentfor the latter, including thenon-wage element, is at an disproportionate number of the unemployed have insufficient qualifi-cationstobeabletocompeteeffectively for jobs.
Den Europæiske Socialfond skal understøtte en så dan strategi.
In 1996, over the Union as a whole, over half of allunemployed men aged 25 to 64 hadno educational qualifications beyond basic schooling and just underhalf of women.
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag
An employment agenda for the year 2000: issues and policies to become more acute over time,with an increasing proportion of appropriate level in relation toproductivity and that artificialbarriers inhibiting job creation are removed.
­ Kommissionen vil intensivere sin indsats for at forenkle og for­bedre erhvervsklimaet, blandt andet med etablering af The Bu­siness Environment Task Force på opfordring af Det Europæiske Råd i Amsterdam.
tiveapproachtoupgradingtheskills of the existing work forcethroughout their working life andan active programme of training forthe unemployed, particularly the those with only basic qualifications finding it ever moredifficult to find employment.Upgrading and broadening longterm unemployed. The European Social Fund will underpin this skills while in work could be themost significant and cost effec- strateg;r.
varer og tjenesteydelser bør ses som et middel til at forbedre pro­duktiviteten og jobskabelsen mere varigt.
tive investment in preventinglong-term unemployment and incre asing employability.
Det gælder især in­den for tjenesteydelser, hvor der stadig er et enormt potentiale for oprettelse af nye arbejdspladser inden for mange forskellige brancher.
The increasing flexibility in working patterns noted in last year's
Det står dog mindre klart, hvorvidt disse for­skellige former for fleksibilitet påvirker udviklingen i beskæftigel­sen, væksten og levestandarden.
The Union has no shortage ofpotential entrepreneurs, nor doour new businesses fare anyworse on average than those of
Den politiske udfordring
Employment in Europe report continued in 1996.
Den europæiske beskæftigelses­strategi, som har været fulgt siden 1994, har helt korrekt lagt stor vægt på at gøre arbejdsmarkederne mere fleksible.
our competitors. It is, nevertheless, important for our educationsystems to encourage the development of entrepreneurial skilts
Den form for fleksibilitet, der bliver behov for inden for euro­pæisk økonomi, når først det indre marked fungerer helt efter hensig­ten og Den Økonomiske og Monetæ­re Union er fuldt gennemført, vil blive langt mere omfattende end blot en deregulering af arbejdsmar­kederne.
Beyond the overall job turnover of10 million jobs or more created and and an enterprise culture.
Fleksibilitet på markederne for varer er ensbetydende med flek­sibilitet i de enkelte virksomhe­der.
But this is merely to lay thefoundations of the flexible andadaptable labour force of the future.
En sådan fleksibilitet kræver, at der i højere grad sæt­tes fokus på nye former for ar­bejdsorganisation, som kan resultere i mere fleksible ar­bejdstidsmønstre.
The speed of technologicalchange is such that the labourforce of the future will be increasingly required to adapt tonew skills and capacities, and tochange jobs periodically over thelifetime of work.
Den "fleksible virksomhed" bør være normen og ikke undtagelsen.
This meansthat training must not only beaimed at those at the beginningof their working life but at everyone right up to the end of theirworking life.
Når man indfører nye arbejdsmønstre, er der en række principper, der skal respekteres: de nye vilkår skal udformes specielt med hen­blik på de enkelte afdelinger el­ler kontorer, og de bør forhandles mellem arbejdsgiver­ne og arbejdstagerne.
Such a strategy ofskills-upgrading is the only wayin which the Union will meet thechallenge of adjusting to the new environment.
Den nye aftale om deltidsarbejde, som er blevet forhandlet mellem ar­bejdsmarkedets parter på euro­pæisk plan i forbindelse med den sociale protokol, bør ses som et første skridt på vejen til formu­leringen af sådanne specielle strategier.
There should also be a reform ofsocial protection systems to destroyed every year in the lfnion,theprevalenceofthestandardworking we€k, a standard contractor a standard career with a lifetimejob is gradually declining. During
Arbejdskraftomkostningerne varie­rer ganske betydeligt i EU fra ca. 5 ECU i timen i industrien i Portugal (1992) til ca. 23 ECU i timen i de fleste tyske regioner og 27 ECU i Hamburg.
Unemployment in Europe is concentrated among the low-skilled or those who have lost theirskills.
Disse forskelle afspejler i vidt omfang variationer i arbejds­kraftens produktivitet (figur 8).
The seemingly intractable the recession,all the net addition tojobs was in parttime workitrg, suggestin g a flexible response to difficult labour market conditions.
Ar­bejdskraftomkostningerne pr. enhed varierer dog kun forholdsvis lidt i EU, og der er bestemt ikke noget, der tyder på, at de er lavere de steder, hvor gennemsnitsom­kostningerne ved at beskæftige folk også er lave.
Thenumber of full-time jobs continued nature of longterm unemployment is partly a reflection of this.
Forskelle i produktivi­teten vil i vidt omfang kompensere for forskelle i arbejdskraftomkost­ningerne, og det giver derfor ikke virksomhederne større tilskyndelse til at flytte produktionen fra én medlemsstat til en anden — i hvert fald ikke set ud fra en overordnet synsvinkel.
to decline slightly in 1996 and thelong-term trend towards more part- remained evident time working (Graph 7).
­ Den nye form for fleksibilitet bør indføres sideløbende med fort­satte strukturreformer både på markederne for varer og tjene­steydelser og på arbejdsmarke­derne.
A major reduction in unemployment, and in longterm unemployment in particular, will notoccur unless the skill levels of those affected can be raisedthrough training.
Liberalisering og øget konkurrence på markederne for
make them more employmentfriendly.
Ændring i deltids­ og fuldtidsbeskæftigelse, 1987­96
Change in parttime and full-timeemployment, 1987.96 ployability and re-integrationinto working life.
Forskelle i arbejdskraftomkostnin­ger mellem regioner er langt min­dre udtalte i USA, og der er forholdsvis begrænsede udsving i omkostningerne pr. enhed ved at producere i de forskellige egne af USA.
Since high-skilled jobs in the Union are disproportionately located in the growth sectors, theproblem of the skills gap is likely
Med hensyn til arbejdsmarkedets tilpas­ning er det derfor mere relevant at sammenligne forskelle i arbejds­kraftomkostningerne inden for de enkelte medlemsstater i Europa
A triple-pronged strategy is, therefore, called for: improving the initialeducation and training of youngpeople to help them into the labourforce and to enable them to adapt tonew challenges later in life; a posi-
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag med forholdene i de forskellige egne eller større regioner i USA.
An employment agenda for the year 2000: issues and policies potential for job creation in awhole range of activities.
I det femte land, Tyskland, var forskellen 18%, hvis man ikke med regner de nye delstater.
Some LTVo of all emPloyees nowwork part-time.
Sammen ligner man med de større regioner i USA, var forskellene mellem 20 og 30% i begge tilfælde.
The longterm risein parttime working among menhas been common to all Member States.
Indvandringen i EU fra tredjelande udgjorde under 0,5% af EUs befolkning i den arbejdsdygtige alder i 1995.
Flexibility in product marketsmeans flexibility at the level ofthe firm.
Det er kun en smule mindre end indvandringen i USA.
Such flexibility will re- standards of living.
Med tiden skulle behovet for tilpasning til så danne skævheder dog tage af, efterhånden som man opnår en mere afbalanceret økonomisk ud vikling og større økonomisk og social samhørighed mellem lande og regioner.
ComParisons based on the OECDindex of regula-tion,arelativelysubjectivemeasure, show at best onlY a weakcorrelationbetween these variables.
Hovedrapporten indeholder en nærmere analyse. lyse.
quire an increasing focus on newtypes of work organisation,
Den politiske udfordring
The policy challenge
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag for folk, der arbejder i en anden medlemsstat.
European emPloYment proportion of men emPloyed Parttime increased from under 47o to\tlr%o in the Union as a whole andthere has so far been little sign ofthis trend abating as total employment has increased.
11995 var "jobgennemtrækket" ca. 16% om året for mænd og ca. 19% for kvinder. Disse tal dækker imidlertid over store forskelle både mellem sektorer og mellem medlemsstater.
stratery which has been Pursuedsince 1994 has rightly Placed astrong emphasis on increasing flex- which may lead to more flexiblepatterns of working time.
Integrering af handicappede mennesker på arbej dsmarkedet
The'flexible firm' should become thenorm, not the exception.
Det er ikke nødvendigvis den bedste eller mest effektive metode til at øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet.
In introducing new patterns ofworkitrg, a certain number ofprinciples should be respected:
Den politiske udfordring
Part-timejobs for women accounted for mostof the rise in the number of womenemployed during the year.
Den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens i EU for folk med et handicap — 44% — er næsten 17 procentpoint lavere end den samle de beskæftigelsesfrekvens, selv om der er store forskelle mellem med lemsstaterne.
The typeof flexibility which will be requiredof the European economy in a context of a fully-functioning Single Market and Economic and Monetary Union will be much more com-plexthansimplyderegulatinglabour markets.
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag hed at kunne flytte — ved at sikre tilstrækkelig jobskabelse, der hvor de bor, og ved at afskaf­fe kunstige hindringer for deres kvalifikationer andre steder.
o The new kind of flexibility should be a parallel Process ofcontinuing the structural re' they should be specific to the individual plant or office,and theY should be negotiated betweenthe employers and the workers.The new agreement on part-timeworking negotiated by the Social Partners at European level inthe context of the Social Protocolshould be seen as a first s t e P inthe search for such preferredstrategres.
sker), der boede i ét land og arbejde­de i et andet.
forms in both markets for goodsand services and labour.
Disse problemer er vanske­lige at løse med økonomiske og arbejdsmarkedsmæssige incita­menter til øget migration.
Deregulation and greater competitionin goods and services marketsshould be seen as a way of improving productivity and iob
I hele EU er der rigtigt mange men­nesker, der jævnligt rejser ganske langt mellem deres hjem og deres arbejdssted, og i nogle tilfælde krydser de endog landegrænser.
While L2Voof the Union's labourforce have fixed term contractsthere is wide variation betweenMember States in their use whichreflects the legislation and regulations in force.
Denne form for pendling er med til at udvide det, der normalt defineres som et lokalt arbejdsmarked, og er langt mere almindelig, end at folk flytter regulært for at starte på et job et andet sted.
These affect the operation of the labour market, as wellas the behaviour of both emPloyersand workers,leadingthemtochoose different forms of flexibility.Whatismuchless evidentiswhether these different forms of
­ De tilpasninger, der er nødven­dige på et mere integreret europæisk arbejdsmarked, for­udsætter imidlertid ikke en kraftig stigning i migrationen el­ler den geografiske mobilitet.
Flexibility and security need notbe mutually exclusive.To a growing number of people, job security wiII probably no longer mean ajob for life, but the demands ofnew technology and the new flexibility mean that a new creation on a lasting basis.
Det, der kræves, er en situation, hvor po­tentielle migranter har et reelt valg — mellem muligheden for at blive og tilstrækkelig sikker­
Thisis particularly true in services,where there is still enormous flexibility affect emploYment Performance, growth of outPut, or
Arbejdsomkostninger og værditilvækst pr. arbejdstime i NUTS 1 regioner,1992
Hourly labour costs and value added per hourworked in NUTS 1 regions, 1992
/o af befolkningen
% population
Miljøet er blevet et område af stor betydning for beskæftigelsen.
ferently, in which the concept ofsecurity for workers has to bereformulated, focusing more on security based on employabilityin the labour market rather than