natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fagforeningsundersøgelsen fra 1989 anslår, at der findes 160 vuggestuer, der støttes af arbejdsgivere, enten på arbejdspladsen eller i form af arbejdsgiverbetaling for de ansattes børns institutionsplads; det drejer sig om næsten 3.000 fuldtidspladser, mest for ansatte i offentlige eller non-profit organisationer.
Privately funded childcare services The 1989 Trade Union survey estimates that there are 160 nurseries supported by employers, either based in workplaces or where employers sponsor places for workers' children; these provide almost 3,000 full-time places, mostly for workers in public and non-profit organisations.
Undersøgelsen fandt også yderligere 173 private vuggestuer, der ikke modtager offentlige tilskud.
The survey also identified a further 173 private nurseries which are not publicly funded.
Dette antyder, at der er næsten lige så mange af disse to typer vuggestuer, som der er offentligt finansierede vuggestuer; og at de tilbyder et antal pladser, der svarer til 12% af de under 4-årige; arbejdsgiverne tilbyder plads til vel under 1% af børnene i aldersgruppen.
This suggests that there are nearly as many of these two types of nursery as there are publicly-funded nurseries; and that they provide places equivalent to 12% of the under 4 population, with employer provision accounting for well under 1% of all children in the age group.
Private dagplejere skal ikke godkendes og registreres.
Private family day carers do not have to be approved and registered.
Følgelig findes der ingen statistik for denne type pasning, og heller ikke for pasning i eget hjem, skønt disse pasningsordninger benyttes i vidt omfang af beskæftigede forældre.
There are therefore no statistics for this kind of care nor for own home care, although these types of childcare are used widely by employed parents.
Barselsorlov blev i 1990 udvidet fra 12 til 16 uger, og et lovforslag vedrørende ret til forældreorlov er blevet vedtaget, men endnu ikke sat i kraft.
Developments 1985-90 1.Maternity leave was extended in 1990 from 12 to 16 weeks, and a proposal for statutory parental leave has been approved but not introduced.
Der er blevet gjort betydelige fremskridt med hensyn til at indføre orlovsrettigheder i kollektive overenskomster, de fleste af rettighederne er blevet indført efter 1985.
Substantial progress in introducing leave entitlements into collective agreements has been made, with most of these entitlements introduced since 1985.
Der er sket en betydelig stigning i de børnepasningsordninger, der tibydes af arbejdsgivere - det er et gode, der er blevet indført i et stigende antal overenskomster - og i private vuggestuer, der drives med fortjeneste for øje, omend der i begge tilfælde er tale om pladser til kun en meget lille del af børnene.
2.There has been a substantial increase in employer-provided childcare - with this benefit included in an increasing number of collective agreements - and in private, for profit nurseries, although in both cases the total number of places provided still covers only a very small proportion of children.
Et stigende antal skoler har indført "kontinuert skema" siden 1985, og antallet af skoler med pasningsordninger i frokostpausen er steget. Der synes imidlertid at være stagnation i pasningsordninger uden for skoletiden, især da flere skoler følger et "kontinuert skema".
3.An increasing number of schools have introduced 'continuous timetables' since 1985 and the number of schools providing lunchtime care has increased.
Der er sket større omlægninger i ordningernes finansiering.
4.There have been major changes in the funding of services.
Siden 1987 er al politik og alle udgifter vedrørende børnepasningsordninger blevet decentraliseret; kommunerne er fuldt ansvarlige for hvor meget, de ønsker at anvende på disse ordninger og hvilken politik, de ønsker at sætte i værk.
Since 1987, all policy and expenditure on childcare services has been decentralised; local authorities are entirely responsible for deciding how much to spend on these services and what policies to implement.
Skattefradrag for forældrenes børnepasningsudgifter (eller dele af udgifterne), der var blevet indført i 1984, blev afskaffet i 1989.
Tax relief on parents' childcare costs (or part of those costs) was abolished in 1989, having been introduced in 1984.
Det ekstra provenu - 125 mio. gylden om året - er blevet overført til socialministeriet med henblik på etablering af flere børnepasningsordninger for beskæftigede forældre.
In addition to these transferred funds, extra funds are being allocated for this purpose, the amount building up from an extra 20 million guiders in 1990 to 160 million in 1993.
Ud over disse overførsler er der blevet bevilget yderlige midler til formålet, stigende fra 20 mio. gylden ekstra i 1990 til 160 mio. i 1993.1 1993 vil de samlede offentlige bevillinger til børnepasningsordninger (bortset fra skoler) være steget fra 60 mio. gylden i 1989 til 350 mio. gylden.
By 1993, total public funding for childcare services (excluding schools) will have increased from 60 million guiders in 1989 to 350 million guiders.
Mere specifikt vil midlerne blive anvendt til etablering af vuggestuer med enten fuldtidseller deltidspasning samt ordninger med formidlet dagpleje.
More specifically, this money will be used to develop nurseries - providing either full-time or parttime care - and family day care services in organised schemes.
De fleste nye vuggestuer vil blive drevet som partnerskaber med deltagelse af arbejdsgivere og private organisationer; staten vil stille 5.000 gylden til rådighed til driften og 10.000 gylden til kapitaludgifter for hver heltidsplads, der oprettes; kommunerne, arbejdsgiverne eller andre partnere skal påtage sig de øvrige udgifter.
Most new nursery provision will be in the form of partnerships, with the participation of employers and private organisations; the central government will provide 5,000 guiders for running costs and 10,000 guiders for capital costs for each full-time place created, with additional costs being provided by local authorities, employers or other partners.
Ved formidlet dagpleje kan de nye bevillinger udelukkende anvendes til lønninger til det personale, der driver ordningen og til udstyr og legemateriale til dagplejerne.
For organised family day care, the new funding can only be used to pay for staff to run schemes and for equipment and play materials for family day carers.
Der er knyttet en række betingelser til finansieringen.
A number of conditions are attached to funding.
Kommunerne skal udarbejde reglerne: heraf et eksemplar vedlægge deres ansøgninger; hvert år bør kommunerne opgøre antallet af tilbudte pladser, og opstille planer for det følgende år. Regeringen er ved at udarbejde retningslinjer for forældrebetaling, som dog ikke er bindende for kommunerne.
Local authorities must draft regulations and include a copy in their application; and each year, local authorities should assess the number of places provided and provide plans for the next year.
Fremtiden for disse bevillinger er usikker.
The future of this funding is uncertain.
Det oprindelige forslag dækkede årene 1990 til 1994; hvad der derefter skulle ske, lod man stå åbent.
The original proposal was for 1990 to 1994; what would happen then was left open.
Men der er i det mindste på kort sigt blevet sat et kraftigt skub i opbygningen af offentligt finansierede pasningsordninger; 640 ud af 672 kommuner har ansøgt om midler.
But, at least in the short-term, a major boost has been given to the development of publicly funded services; 640 out of 672 local authorities have applied for funds.
I løbet af denne periode er børnepasning kommet på den politiske dagsorden.
5.During this period, childcare has entered the political agenda.
Der diskuteres i vidt omfang, men debatten er meget snæver.
It is widely discussed, but the discussion is very narrow.
Børnepasning betragtes især som et økonomisk spørgsmål og et arbejdsstyrkeproblem - som et middel til at reducere antallet af kvinder, især enlige mødre, der modtager socialhjælp, og til at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Childcare is seen mainly as an economic and labour force issue - as a means to reduce the number of women, especially lone mothers, receiving social security and get more women into employment.
Det betragtes ikke som noget i sig selv værdifuldt, som et bidrag til en børnepolitik.
It is not seen as something of value in its own right, making a contribution to a policy for children.
Børn betragtes fortsat som deres forældres private ansvar, snarere end som et fælles ansvar til deling mellem mødre og fædre, mellem forældre og samfund.
Children continue to be seen mainly as a private responsibility for parents, rather than a shared responsibility between mothers and fathers and between parents and society.
Beskæftigelsessituation
Employment background
11988 var 54% af kvinder med børn under 10 år i arbejde, og 12% var arbejdsløse, hvilket var det højeste antal i EF; der var ikke megen forskel i beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med 0-4-årige og 59 årige børn (14% i fohold til 11%). Beskæftigelsesfrekvensen for barnløse 20-39-årige kvinder var 68%.
In 1988, 54% of women with a child under 10 were employed, and 12% were unemployed, the highest level in the Community; there was little difference in employment rates between women with a child aged 04 and 5-9, but unemployment was higher for women with a child aged 04 (14% compared to 11%).
Mellem 1985 og 1988 steg beskæftigelsesfrekvensen for mødre med børn under 10 år med 3%, hvilket især skyldes øget deltidsbeskæftigelse.
Between 1985 and 1988, there was a 3% increase in the employment rate for women with a child under 10, mainly due to increased parttime employment.
I alt 30% af kvinder med børn under 10 år havde deltidsarbejde; den gennemsnitlige arbejdstid var på 20-29 timer for deltidsbeskæftigede mødre, 30-39 timer for fuldtidsbeskæftigede mødre og 30-39 timer for alle beskæftigede mødre.
Overall, 30% of women with a child under 10 had parttime jobs; average hours of work were 20-29 for parttime employed mothers, 3039 for mothers employed full-time and 3039 for all employed mothers.
Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med børn på under 10 år var højest i West-Vlaanderen (63%) og Oost-Vlaanderen (61%), lavest i Namur (44%) og Limburg (42%).
Employment rates for women with a child under 10 were highest in West-Vlaanderen (63%) and Oost-Vlaanderen (61%), lowest in Namur (44%) and Limburg (42%).
Arbejdsløsheden var særlig høj i de to sidstnævnte regioner (26%, respektive 16%) og i Liège (17%) og Hainault(16%).
Unemployment was particularly high in these last two regions (26% and 16% respectively) and in Liege (17%) and Hainault (16%).
Næsten alle mænd med børn under 10 år (92%) var beskæftiget; den gennemsnidige arbejdstid var 30-39 timer.
Nearly all men with a child under 10 were employed (92%); average hours of work were 30-39.
Arbejdsløsheden var på 5%, men den varierede fra 9% i Brabant og Hainault og 8% i Limburg til 2% eller mindre i Antwerpen og West-Vlaanderen.
Unemployment was 5%, but varied from 9% in Brabant and Hainault and 8% in Limburg to 2% or less in Antwerpen and West-Vlaanderen.
Andelen af husstande med enlige forældre var 6% med 0-4-årige børn og 8% med 5-9-årige bøm.
The proportion of one parent households was 6% for households with a child aged 04 and 8% with a child aged 5-9.
Der var mindre sandsynlighed for, at enlige mødre med 0-4-årige børn var i arbejde end for alle mødre (42%, 11% mindre), men forskellen var ikke særlig stor, når det gjaldt mødre med 5-9-årige børn (54%, 2% større).
Lone mothers with a child aged 04 were less likely than all mothers to be employed (42%, 11% lower), but there was little difference for mothers with a child aged 59 (54%, 2% higher).
Arbejdsløshedstallet for enlige mødre var meget højt, mindst dobbelt så højt som for mødre generelt - 33% for mødre med 0-4-årige børn (i forhold til 14%) og 22% for mødre med 5-9-årige børn (i forhold til 11%).
Unemployment was very high among lone mothers, at least twice as high as for all mothers - 33% for those with a child aged 04 and 22% (compared to 14%) and 22% for those with a child aged 59 (compared to 11%).
Der er barselsorlov i 14 uger; 8 uger skal tages efter fødslen, og yderlige 6 uger kan tages før eller efter fødslen, således at orloven efter fødslen kan variere mellem 8 og 14 uger.
Employment rights for parents Maternity Leave lasts 14 weeks; 8 weeks must be taken after the birth, with a further 6 weeks which may be taken before or after the birth, so that postnatal leave can be between 8 and 14 weeks.
I løbet af denne periode modtager kvinden en ydelse, der svarer til 82% af indkomsten i den første måned og 75% af indkomsten i de resterende uger (op til et loft).
During this period women receive benefit equivalent to 82% of earnings for the first month and 75% of earnings for the remaining weeks (up to a maximum level).
Der er ingen lovfæstet mulighed for forældreorlov.
There is no statutory Parental Leave.
Arbejdstagere kan imidlertid tage 6-12 måneders orlov ("interruption de la carrière professionelle") af familiemæssige eller personlige årsager, og orloven kan tages op til 5 gange før pensioneringen; der udbetales en lav, fast ydelse (BF 10.504 om måneden), forudsat, at arbejdstageren på orlov erstattes af en førhen arbejdsløs arbejdstager.
However, workers can take 6-12 months leave from employment ('interruption de la carrière professionelle') for family or personal reasons, and this leave can be taken 5 times before retirement; a low flat-rate benefit (10,504 BF a month) is paid, provided the worker on leave is replaced by a previously unemployed worker.
Alle ansatte i den offentlige sektor er berettiget til denne form for orlov, men mulighederne i den private sektor afhænger af kollektive overenskomster eller arbejdsgiveraftaler.
All public sector workers are entitled to this leave, but availability depends on collective or employer agreements in the private sector. The measure was introduced to provide opportunities to do a wide variety of activities (for
Foranstaltningen blev indført for at åbne mulighed for en lang række aktiviteter (for eksempel studier eller rejser); understøttelsen er imidlertid højere (på BF 12.504), såfremt en arbejdstager tager orlov inden for de 12 måneder efter et barns fødsel.
— 29 example to study or to travel); benefit payment, however, is higher (at 12,504 BF a month) where a worker takes leave in the 12 months following the birth of a child.
Det virker sandsynligt, at denne orlov hovedsagelig tages med henblik på børnepasning - 86% af orloven tages af kvinder, af hvilke de fleste er mellem 25 og 35.
It seems likely that this leave is mostly taken for childcare purposes - 86% of leave is taken by women, most of whom are between 25 and 35.
Arbejdstagere i den offentlige sektor kan også tage 3 måneders orlov uden løn i året efter fødslen; i den private sektor afhænger mulighederne af kollektive eller individuelle overenskomster.
Workers in the public sector can also take 3 months unpaid leave in the year after birth; the availability of such leave in the private sector depends on collective or individual agreements.
Ansatte i den offentlige sektor har ret til 8 dages orlov med løn om året af særlige grunde, herunder 4 dages barselsorlov med løn for fædre, og yderligere 4 dage i tilfælde af et familiemedlems sygdom; af familiemæssige hensyn kan man anmode om yderligere 2 måneders orlov uden løn.
Public sector workers are entitled to 8 days paid leave a year for special reasons, including 4 days paid paternity leave, and a further 4 days in the case of the illness of a family member; a further 2 months of unpaid leave can be claimed for family reasons.
Endelig kan offentligt ansatte arbejde på deltid i maksimalt 5 år af familiemæssige eller sociale årsager.
Finally, public sector workers may work parttime for a maximum of 5 years for family or social reasons.
Muligheden for at tage disse former for orlov i den private sektor afhænger af kollektive eller individuelle overenskomster, mænd er generelt berettiget til 2 dages barselsorlov.
The availability of these types of leave in the private sector depends on collective or individual agreements; men are generally entitled to 2 days paternity leave.
Der er mulighed for et skattenedslag svarende til op til 80% af pasningsudgifterne for børn under tre år op til et loft på BF 345 om dagen pr. barn.
Tax relief and other direct subsidies for childcare costs Tax relief is available on 80% of the costs of care for children under 3, up to a maximum level of 345 BF a day per child.
Forældrene skal dokumentere betalingen og benytte en offentligt finansieret eller godkendt ordning.
Parents must provide proof of payment and use a publicly funded or approved service.
Alle andre forældre med børn under 3 år, også de ikke-beskæftigede, får skatten nedsat med BF 10.000 om året.
A tax reduction of 10,000 BF a year is given to all other parents with a child under 3, including those who are not employed.
Pasningsordninger for børn under 3 år (bortset fra grundskolen) hører under velfærdstjenester i hvert af Belgiens tre sprogsamfund - "Office de la Naissance et de l'Enfance" (ONE) i det fransktalende samfund, "Kind en Gezin" (K & G) i det flamsktalende samfund og "Dienst für Kind und Familien" (DKG) i det tysktalende samfund.
Provision for children under 3 (excluding preprimary schooling) is the responsibility of welfare agencies in each of the three communities in Belgium - Office de la Naissance et de l'Enfance (ONE) in the French community, Kind en Gezin(K & G) in the Flemish community and Dienst fur Kind und Famüies (DKG) in the German community.
Disse tjenester etablerer ikke pasningsordninger; de støtter lokale initiativer fra kommunernes eller private organisationers side, og regulerer og fører tilsyn med alle ordninger, hvad enten de er offentligt eller privat finansieret.
These agencies do not initiate services but subsidise local initiatives by local authorities or private organisations, and regulate and supervise all services whether publicly or privately funded.
I 1988 var der plads til ca. 20% af aldersgruppen under 3 år i offentligt finansierede ordninger.
In 1988, there was provision for approximately 20% of this age group in publicly funded services.
Halvdelen af pladserne (svarende til 10-11% af alle under 3-årige) var til 2 1/2-årige i børnehave (preprimary school); omkring 70% af de 2 1/2-3-årige benyttede denne ordning.
Half of this provision (equivalent to 10-11% of all under 3s) was for 2V2 year olds in preprimary schooling; about 70% of the 2V2-3 year age group attended this service.
Resten var delt mellem 5% i vuggestuer, som for det meste optager børn fra 0-3 år ("cheche'V'kribbe"), men nogle tager børn fra 18 måneder til 3 år ("pré- gardiennats"/"peutertuin") - ofte i forbindelse med børnehaver (preprimary schooling); og 4% i formidlet dagpleje ("service de gardiennes'V'dienst voor opvanggezinnen".
The rest was divided between 5% in nurseries, most of which take children from 0-3 ('crecheVkribbe'), but with some taking children from 18 months to 3 ('pregardiennats'/ 'peutertuin', often attached to preprimary schools); and 4% in organised family day care schemes ('service de gardiennes'/ 'dienst voor opvanggezinnen').
Nogle pladser bruges på deltidsbasis, fordi forældrene er deltidsbeskæftigede eller har "blandede" børnepasningsarrangementer, således at mere end 20% af børn under 3 år går i en offentligt finansieret ordning.
Some places are used on a parttime basis, because parents have parttime jobs or 'mixed' childcare arrangements, so that more than 20% of children under 3 attend a publicly funded service.
Vuggestuer tilbydes af kommunerne eller af private organisationer.
Nursery provision may be provide by local authorities or private organisations.
Dagplejere ("gardienne encadrée"/"opvanggezin hangeschoten bis ein dienst") kan være tilknyttet en vuggestue; disse ordninger kan være organiseret af kommunerne eller af private organisationer.
Family day carers in organised schemes ('gardienne encadre'/'opvanggezin hangescoten bis ein dienst') may be attached to a nursery; these schemes may be organised by local authorities or private organisations.
Omkring 95% af de 3-5-årige børn går i børnehave (preprimary school) ("écoles maternelles'V'kleuterschool").
About 95% of children aged 35 attend preprimary schooling ('écoles maternellesykleuterschoor).
Disse institutioner er som regel åbne fra 8:30-15:30. med én times frokostpause, og de er lukket onsdag eftermiddag; de fleste bøm benytter dem i det fulde tidsrum.
These schools are usually open from 8.30-15,30, with a one hour lunch break, and are closed on Wednesday afternoons; most children attend full-time.
De fleste ordninger er placeret inden for grundskoler, der har de samme åbningstider.
Most provision is part of primary schools, which are open for the same hours.
Pasning uden for skoletiden (før og efter skoletid og i frokostpausen) har for det meste form af skolefritidsordninger ("garderie"/"de voor en na schoolse opvang"); skoler med skolefritidsordninger kan være åbne fra 7:30 til 18:00 samt onsdag eftermiddag.
Outside school hours care during term-time (before and after school and at lunch time) is mainly school based ('garderie'/Me voor en na schoolse opvangt; schools providing
Denne ordning hører imidlertid ikke under undervisningsmyndighederne, men afhænger af lokale initiativer.
This service is not, however, the responsibility of the education authorities and depends on local initiative.
Følgelig er den ikke udbredt overalt; for eksempel viste en undersøgelse i Liège i 1986 at en tredjedel af "écoles maternelles" ikke havde noget "garderie", og en tilsvarende andel havde ikke skolebespisning med varm mad.
Consequently, it is not universal; for example, a 1986 study in Liege found that a third of 'ecole maternelle' provided no 'garderie' and a similar proportion provided no hot meals.
Lokalestandarden og personaleniveauet er varierende, og er ofte utilfredsstillende.
Standards of accommodation and staffing vary and are often unsatisfactory.
I det flamsktalende sprogsamfund kan 3-6-årige børn gå i vuggestue eller formidlet dagpleje; børn under 3 år gives første prioritet, og kun 3.640 børn i denne ældre aldersgruppe benyttede sig af denne type ordning i 1988.
In the Flemish community, children aged 36 can go to nurseries or family day carers in organised schemes; priority is given to children under 3, and only 3,640 children in this older age group attended these types of provision in 1988.
Nogle "garderies" er åbne i skoleferierne.
Some 'garderies' are open in school holidays.
Der findes også ferie-legeordninger ("plaine de jeux"/"speelpleinen"), som støttes af ONE i det fransktalende samfund (BF 25 per barn om dagen) og af Ungdomstjenesten i det flamsktalende samfund.
There are also holiday play schemes ('plaine de jeux'/'speelpleinen') which are subsidised by ONE in the French Community (25 BF per child per day) and by the Youth Service in the Flemish community.
I 1988 ydede ONE tilskud til 288 "plaines de jeux", der benyttedes af ca. 55.000 børn i det fransktalende samfund; en undersøgelse samme år anslog, at 70.000 børn mellem 3 og 14 (11% af befolkningen) tilbragte hele eller dele af skoleferien i denne ordning.
In 1988, ONE funded 288 'plaines de jeux' providing for 55,000 children in the French Community, and a study in the same year estimated that 70,000 children between 3 and 14 (11% of the population) spent all or part of the school holidays at this service.
Ud over denne dag-ordning modtager også ferielejre og -kolonier offentligt tilskud.
In addition to this day service, holiday camps and colonies ('camp de vacance' and 'colonie de vacances') also receive public funding.