De sygdomme, der hyppigst ses i forbindelse med fedme er for højt blodtryk, hypercholesterolæmi, ikke-insulinafhængig diabetes, samt galdeblærelidelser (Hautvast & Deurenberg, 1987). Rere af de sygdomme, der hyppigere forekommer hos fede er i sig selv forbundet med en øget risiko for koronarsygdom. Ikke desto mindre er sammenhængen mellem overvægt og koronarsygdom fortsat af kompleks karakter. Således viser nylige undersøgelser af Manson et al. (1990) at medens større BMI medfører større relativ risiko for fatal og non-fatal myocardiel infarkt hos kvinder, forekommer dette kun i moderat omfang hos undergrupperne af normotensive, normocholesterolæmiske, ikke-rygere eller ikkediabetikere. Forholdet mellem kropsvægt og koronarsygdom bliver antageligt klarere fremover efterhånden som den nyere forskning vedrørende fedtfordelingen som risikofaktor udvikles. Flere longitudinale studier har peget på, at et højt talje: hofte-forhold, der er udtryk for abdominal fedme, kan være en væsentlig risikofaktor (Larsson et al. 1984). Den foreliggende dokumentation peger altså klart på, at fedme øger risikoen for hjerte-kar-sygdomme og andre sygdomme, men at der skal tages hensyn til alder (Andres et al. 1985), til fedtfordeling (Larsson et al. 1984) samt til at fedme, set isoleret fra rygning, blodtryk, kolesterol i blodet eller voksen diabetes, har relativt ringe betydning for hjertesygdom (Manson et al. 1990). Behandlingen af fedme har længe været betragtet som et uhyre vanskeligt område, hvilket har ført til en mængde slankekure, der lover skønhed, virilitet og et langt liv med få personlige omkostninger, måske med undtagelse af de rent pengemæssige .
The disorders most frequently associated with obesity include hypertension, hypercholesterolaemia, diabetes (non-insulin dependent) and gall bladder disease (Hautvast & Deurenberg, 1987). Several of the conditions which are found more frequently among the obese, are themselves also associated with increased risk of coronary heart disease. Nonetheless the relationship between obesity and coronary heart disease remains complex. Thus the recent data of Manson et al. (1990) shows that the greater the BMI the greater the relative risk of fatal and non-fatal myocardial infarction in women, this occurs to only a moderate extent among the normotensive, normocholesterolaemic, non-smoking or the nondiabetic sub-groups The relationship between body weight and coronary heart disease may become clearer in the future as recent work develops on the importance of body fat distribution as a risk factor. A high waistthip ratio, indicative of abdominal obesity, has been indicated by several longitudinal studies to be an important risk factor for heart disease (Larsson et al.1984). Thus the available evidence clearly indicates that obesity increases the risk of cardiovascular and other diseases but account must be taken of age (Andres et al.,1985), of body fat distribution. (Larsson et al., 1984) and of the relatively small effect of obesity on heart disease independant of smoking, blood pressure, blood cholesterol and adult onset diabetes (Manson et al.,1990). 1990). The treatment of obesity has long been regarded as an extremely difficult area, leading to a plethora of diets promising beauty, virility and longevity at little personal costs, other than perhaps monetary.