natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- investeringer i viden og færdigheder.
• investment in human resources,
Arbejdsløsheden blandt kvinderne, som var 12,5% i juli 1996, er ikke blevet påvirket af opsvinget og er fortsat højere end arbejdsløsheden blandt mændene i samtlige EU-lande undtagen to.
• Unemployment of women, which stood at 12.5% in July 1996, has been unaffected by the recovery and remains higher than that for men in all but two Member States.
Arbejdet har ændret karakter.
• The nature of working is changing.
Antallet af personer, der arbejder om natten og i weekenden er steget i næsten alle landene.
The number of people working at night and at weekends has increased almost everywhere.
De fleste job, der blev skabt i 1990'erne, var deltidsjob.
Most new jobs created in the 1990s were part-time.
Midlertidig beskæftigelse tegnede sig for hele stigningen i mændenes beskæftigelse og for knap halvdelen afstigningen i kvindernes beskæftigelse.
Temporary working accounted for all of the increase in employment of men and just under half of the rise for women.
Nedlæggelsen af arbejdspladser i de store virksomheder i perioden 1988-95 (årligt gennemsnit), er i vidt omfang blevet opvejet af oprettelse af nye arbejdspladser i små og mellemstore virksomheder. Virksomheder med under 100 ansatte har øget nettobeskæftigelsen med 250.000 om året, mens virksomheder med over 100 an satte har haft nettojobtab på 200.000 om året.
• Over the period 1988-95, on an annual average basis, job losses in large enterprises have largely been com pensated by job creation in SMEs.
Samtidig står det klart, at reformerne skal respektere principperne om solidaritet og social retfærdighed.
At the same time, it must be clear that the reforms must respect the principles of solidarity and social justice.
Kombinationen af effektivitet, tilpasningsevne og sikkerhed må betragtes som styrken ved den europæiske måde at organisere produktionen på og skabe lige muligheder for alle.
Combining efficiency, adaptability and security must be considered as the strength of the European way of organising production and equal opportunity.
Erfaringerne fra flere europæiske lande har vist, at det kan lade sig gøre at bekæmpe fattigdommen ogmarginaliseringen ved at udspænde sikkerhedsnet under dem, som ikke kan hamle op med markedskræfterne, samtidig med at systemet indebærer til skyndelse til aktiv søgning efter både arbejde og arbejdstagere, hvilket er med til at fremme fleksibiliteten og sikkerheden.
Experience in several European countries has demonstrated that it is possible to combat poverty and marginalisation by providing safety nets for those who cannot respond to market forces, while encouraging an active searfh for work and workers, thereby promoting both flexibility and security.
Servicesektoren tegnede sig for størsteparten af net tostigningen i beskæftigelsen, mens beskæftigelsen in den for landbrug og industri fortsat faldt.
• The service sector provided most of the net addition to jobs, while the decline in employment in agriculture and industry continued.
konkurrencen om beskæftigelse.
States' multiannual programmes, as agreed by the European Councils should take account of this.
Der må rettes op på denne skævhed, uden at det dog må medføre, at øget lønspredning skaber større fattigdom.
Such early action should include appropriate monitoring of those most at risk, adequate counselling services and access to an appropriate range of active measures.
det fornødne tilsyn med de mest udsatte grupper, hensigtsmæssig rådgivning og vejledning samt adgang til re levante aktive foranstaltninger.
The differential rate of job creation in the US and Europe is due to a complex of factors including different rates of output growth, differences in sectoral employment trends, greater wage dispersion in the US and differences in the degree of regulation on product and sendee markets.
Der er meget, der tyder på, at de europæiske arbejds markeder er ved at blive mere fleksible med hensyn til arbejdets tilrettelæggelse, lovgivning og arbejdstid.
• There is considerable evidence that European labour markets are becoming more flexible, in terms of work organisation, the regulatory framework and working time.
De muligheder for øget beskæftigelse, der ligger i denne fleksibilitet, udnyttes dog ikke tilstrækkeligt.
Nevertheless, the employment potential of this increased flexibility is not being realised.
Rent politisk skal der satses på at fortsætte tendensen i retning af større fleksibilitet, men med fornyet vægt på sikkerhed i ansættelsen på arbejdsmarkedet generelt for at opnå den nødvendige balance mellem fleksibilitet og sikkerhed. kerhed.
The policy focus should aim to continue the trend towards greater flexibility, but with a new emphasis on security in relation to employment in the wider labour market to ensure a balance between flexibility and security.
Kvinderne udgør en voksende del af arbejdsstyrken i EU og besætter en stor del af de nye job, der oprettes.
• Women are accounting for an increasing proportion of the Union labour force, and for a considerable share of the new jobs being created.
Der er gjort visse fremskridt på ligestillingsområdet, men der mangler stadig meget.
While some real progress in equality has been achieved, it remains incomplete.
Det vigtigste her må være fortsat at sikre, at der på alle områder tages hensyn til spørgsmålet om lige muligheder for mænd og kvinder, samtidig med at der må tages højde for kvindernes specifikke behov, når de skal forene arbejde og familiemæssige forpligtelser.
The thrust of policy should continue to be on achieving equal opportunities for women and men while recognising the specific needs of women in reconciling work and family responsibilities.
Rent politisk bør man koncentrere sig om at få afskaffet det kønsopdelte arbejdsmarked og få fjernet de barrierer, som forhindrer kvinderne i at forbedre deres situation på arbejdsmarkedet.
Policy action should focus on the removal of labour market segregation of women and the barriers which prevent them from improving their career prospects.
Både mænd og kvinder bør tilskyndes til at overveje ikke-konventionelle karrieremuligheder og dermed være med til at nedbryde de kønsbestemte faggrænser.
Women and men should be encouraged to seek non-conventional career opportunities, thus breaking down occupational segregation.
Arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau i Europa er en af gørende faktor for de fremtidige muligheder for at skabe flere arbejdspladser.
• The employment strategy calls on the Member States to rebalance their labour market policies in favour of active measures.
Den udfordring, der ligger i den voldsomme teknologiske udvikling, kræver, at der meget hurtigt gøres noget for at højne arbejdsstyrkens kvalifikationer.
This requirement is twofold: to transform passive labour market expenditure into active policies and to strengthen preventive measures in the framework of active policies.
Der er brug for et kvantespring inden for investeringer i almen og erhvervsfaglig uddannelse for at få uddannelse og kvalifikationer op på et tilstrækkeligt højt niveau.
Such a strategy is fully compatible with the objectives of budgetary consolidation and stable exchange rates.
Beskæftigelsesstrategien opfordrer EU-landene til at omlægge deres arbejdsmarkedspolitik til fordel for mere aktive foranstaltninger.
• The skill level of the European workforce is a critical element in the potential development of future jobs.
Der er tale om et krav på to felter: dels skal den passive arbejdsmarkedsstrategi om dannes til aktive foranstaltninger, dels skal de forebyggende foranstaltninger styrkes inden for rammerne af denne mere aktive arbejdsmarkedspoltik.
The challenge posed by the march of new technology demands an urgent response to the upskilling of the workforce. A quantum leap in investment in education and training is required to raise the overall levels of educational attainment and skill levels.
En sådan strategi er fuldt ud forenelig med målsætningerne om en konsolidering af de offentlige budgetter og mere stabile valutakurser.
Continuous training programmes based on partnership between public authorities and enterprises are needed to deal with the demands of continuous structural change.
Der må også lægges øget vægt på uddannelse af de ar bejdsløse for at forhindre, at deres færdigheder forringes, og for at give dem bedre muligheder for at skaffe sig job.
• Evidence suggests that there is some shift in emphasis towards more active labour market policies.
En uforholdsmæssig stor del af de arbejdsløse har ingen kvalifikationer overhovedet, eller i bedste fald er deres kvalifikationer forældet, og mange ældre arbejdstagere forlader arbejdsstyrken af samme grund.
Further progress requires greater efforts in the focusing of la bour market policies, a review of the incentive effects of the benefit system and a recognition of the central role of public employment services.
Meget tyder på, at man allerede er nået et stykke vej med hensyn til omlægningen i retning af mere aktive ar bejdsmarkedspolitiske foranstaltninger.
• More emphasis must also be given to training for the unemployed to combat the process of deskilling and to give them better access to jobs.
Yderligere frem skridt forudsætter, at der i højere grad satses på at gøre arbejdsmarkedspolitikken mere målrettet, og at arbejdsløshedsydelsers og bistandssystemers motivationseffekt tages op til nyvurdering; det samme gælder den offentlige arbejdsformidlings centrale rolle.
A disproportionate share of the unemployed have no skills or outdated skills, and many older workers are leaving the labour force for the same reason.
Den politiske udfordring: fra mistro til tillid
The policy challenge: from uncertainty to confidence
Skal beskæftigelsesstrategien give et positivt resultat, kræver det en samordnet indsats fra samtlige medlemslande og EU på tre områder:
A successful outcome to the employment strategy thus requires a concerted effort on the part of all Member States and the Union in three areas:
- en fornyet afvejning af den makroøkonomiske politik og strukturpolitikkerne
• a rebalancing of macroeconomic and structural policies,
- en afbalanceret strategi i relation til effektivitet og ret færdighed
• a balanced approach to efficiency and equity,
Langtidsledigheden er det aspekt af arbejdsløshedsproblemet i Europa, der tilsyneladende er vanskeligst at løse, idet den atter steg i 1995 til næsten 50% af de ar bejdsløse.
• Young people have a much greater chance of being unemployed than adults, although the numbers involved are smaller than a decade ago because many more young people are staying on in education and training.
Den politiske indsats skal ikke kun tage sigte på at genindpasse de langtidsledige på arbejdsmarkedet, men i endnu højere grad på at forebygge langtidsledighed ved at tilbyde alle jobsøgende praktisk arbejdserfaring eller uddannelse, før de glider over i langtidsledighed. hed.
A balanced policy for young people will involve supplyside policies to prepare young people for the world of work, and demand-side policies to improve the function ing of the labour market for young people. Active labour market policies should concentrate on early, targeted measures of linked work experience and training.
en afbalanceret strategi med henblik på aktivt at inddrage alle involverede parter.
• a balanced approach to the participation of all those involved.
Den offentlige arbejdsformidling spiller en vigtig rolle for den praktiske gennemførelse af sådanne foranstaltninger på et tidligt tidspunkt.
• Longterm unemployment is the intractable element of the unemployment problem in Europe, increasing again in 1995 to almost 50% of the unemployed.
Der er allerede nået meget, men der er lang vej endnu.
• A major role in implementing this early action will be played by the public employment services.
Hvordan øger vi beskæftigelsen? Problemstillinger og politiske tiltag
Meeting the employment challenge — issues and policies
1996-rapporten om Beskæftigelsen i Europa analyserer de aktuelle tendenser og udviklingen i beskæftigelsen og på arbejdsmarkedet i EU i lyset af de målsætninger og prioriteringer, der er fastlagt i beskæftigelsesstrategien.
The Employment in Europe Report 1996 analyses the current trends and developments in employment and the labour market in the Union in the light of the objectives and priorities defined in the employment strategy.
Sidste års rapport var præget af en forsigtig optimisme i tiltro til, at det opsving i produktionen, som var begyndt at brede sig i EU, ville resultere i en vis nettovækst i beskæftigelsen, mens det til gengæld ikke ville få nogen større indvirkning på arbejdsløsheden.
Last year's report had put forward a note of cautious optimism, suggesting that the recovery in output which had begun to spread across the Union would lead to some increase in net job creation, but that the impact on unemployment would be small.
Dette års rapport bekræfter denne udvikling, men peger samtidig på, at der er behov for strukturelle forbedringer på det europæiske arbejdsmarked sideløbende med en række andre foranstaltninger med henblik på at forstærke den fornyede vækst i produktionen.
This year's report confirms that view, but points out that the structural performance of the European labour market needs to be improved at the same time as other measures are taken to strengthen the recovery in output growth.
At øge beskæftigelsen i EU er fortsat den vigtigste og vanskeligste udfordring for medlemslandene.
The European employment strategy account the objectives of monetary stability and investment profitability.
Selv om en stor del af grundlaget er til stede for en bæredygtig og beskæftigelsesskabende vækst, er der lang vej end nu, og indsatsen bakkes ikke lige ihærdigt op fra alle sider.
Wage developments should also reflect productivity determined by skills, and to a certain extent regional and sectoral differences.
En vis usikkerhed og mistillid gør sig gældende, samtidig med at de makroøkonomiske vilkår er mere stabile, end de har været i mange år.
This paves the way for lower interest rates and higher investment which will be favourable to growth and employment.
politikker, herunder makroøkonomisk politik og strukturpolitik, skal supplere og støtte hinanden i kampen mod arbejdsløsheden.
It is for that reason that since the Essen European Council in December 1994, the Member States have been committed to a European employment strategy based on interrelated measures to enhance employmentcreating growth, so cial solidarity, equal treatment, and special efforts to promote access to jobs for the most vulnerable groups on the labour market.
Det makroøkonomiske element i strategien er baseret på en konsolidering af de offentlige budgetter, som tager sigte på at opnå balance på lidt længere sigt, samt en lønudvikling, der også tager hensyn til målsætningerne om monetær stabilitet og rentable investeringer.
To increase employment in the European Union is still the most fundamental challenge facing Member States.
Lønudviklingen bør også afspejle en produktivitet, der er betinget af færdigheder og kvalifikationer og i et vist omfang også regionale og sektormæssige forskel le.
Although many of the building blocks are in place for sustainable, employmentcreating growth, the edifice is far from com plete, and the commitment is far from total.
Det kan bane vejen for lavere rente og øgede investeringer til gavn for både vækst og beskæftigel se.
There is uncertainty, and a lack of confidence, at the same time as macroeconomic conditions are more stable than for many years.
Det er grunden til, at EU-landene siden Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 har satset på en europæisk beskæftigelsesstrategi baseret på indbyrdes sammenhængende foranstaltninger med henblik på at opnå en mere beskæftigelsesfremmende vækst, social solidaritet, ligebehandling samt særlige foranstaltninger for at for bedre beskæftigelsesmulighederne for de mest sårbare grupper på ar bejdsmarkedet.
In its Communication of the 5 June, 1996, the Commission has called for a 'Confidence Pact' for employment, which brings the European employ ment strategy a step forward, ie by mobilising all those involved in the job creation process, particularly the social partners.
Den grundlæggende udfordring for både beskæftigelsespolitikken og den makroøkonomiske politik er stadig den samme: at bekæmpe problemet med lav beskæftigelsesfrekvens og høj arbejdsløshed. Fra den
The fundamental challenge for both employment and macroeconomic policy remains the same: to combat the problem of low employment rates and high unemployment rates. From after the first oil shock to the monetary crises of 1992-93, when unemployment tripled from 5 million to 15 million, both macroeconomic factors and
Denne strategi kræver en integreret indsats, hvor alle de relevante
This strategy calls for an integrated approach, whereby all the relevant policies, including macroeconomic and structural policies, have to contribute and support each other in the fight against unemployment.
Kommissionen opfordrede i sin meddelelse af 5. juni 1996 til, at der indgås en "tillidspagt" om beskæftigelsen, som kan styrke den europæ-
The structural and labour market components of the European Employment Strategy call for a new effort to invest in human resources, notably through education and vocational training, and the promotion of employment, in particular, through
Hvordan øger vi beskæftigelsen? Problemstillinger og politiske tiltag
Meeting the employment challenge — issues and policies more pronounced in countries whose public finances were not yet per ceived as having been put on a sustainable downward path.
Makroøkonomisk stabilitet og tillid iske beskæftigelsesstrategi yderligere ved at mobilisere alle, der er involveret i jobskabelsesprocessen, især arbejdsmarkedets parter.
more flexible work organisation, the promotion of initiatives at regional and local level, including the territorial pacts referred to in the 'Confidence Pact', the reduction of non-wage labour costs on low-paid and low-skilled workers and a more effective labour market policy.
taerne.
situation.
Disse to forhold hænger også indbyrdes sammen og må tilskrives troværdighedsproblemer eller manglende rettigdig gennem førelse af den vedtagne konvergens politik i flere EU-lande.
In terms of pace and com position, such a recovery was indeed just what the European economy needed.
Blandt årsagerne til stigningen i den lange rente synes manglende vilje til at gøre noget effektivt for at nedbringe de strukturbetingede budgetunderskud samtidigt med opsvinget (kun -0,2% af EU's BNP i 1994 og -0,3% i 1995) at have spillet en vigtig rolle.
On the basis of the macroeconomic strategy set out in the Broad Economic Policy Guidelines, this could have been transformed into the sustainable investmentled growth path which would have progressively created productive capacity and the associated jobs.
Rentestigningen var også mere udtalt i de lande, hvor det tilsyneladende endnu ikke var lykkedes at gennemføre en mere varig reduktion af de offentlige udgifter.
This would then have formed the basis for a gradual resorption of unemployment and an easier application of structural reforms on the labour market.
Der bør gøres en særlig indsats for at ind passe de unge i arbejdslivet, forebygge langtidsledighed og skabe lige muligheder for mænd og kvinder i arbejdsverdenen.
In the depreciating currency countries, the efforts to moderate the inflationary effects of depreciation also dampened the demand side through higher interest rates (already in creased by the widening of the risk premium), and the erosion in purchasing power of consumers, while the export boom was to some extent offset by lower growth in the main export markets.
Med det kraftige opsving i 1994 og frem til midten af 1995 opstod der håb om en positiv udvikling i den europæiske økonomi med vækst prognoser på ca. 3% for 1995 og 1996 og parallelt hermed en forbedring i beskæftigelsessituationen.
Since then, however, there has been a marked slowdown in growth which has directly affected labour market developments, bringing the moderate employment growth registered since the middle of 1994, which had reached 0.8% in 1995, more or less to a halt at the beginning of 1996.
Et opsving af denne karakter og dette omfang var netop, hvad europæisk økonomi havde brug for.
Such a situation, combined with the expectation that immediate additional efforts are required to make up for the budget deficit slippage, has sapped economic confidence among consumers and investors alike.
Med ud gangspunkt i den makroøkonomiske strategi, der var fastlagt i hovedretningslinjerne for den økonomiske politik, kunne det være omdannet til en bæredygtig vækst vej støttet af øgede investeringer, som gradvist ville have skabt produktiv kapacitet og dertil hørende job.
In the following sections, an examination is made of both the macroeconomic and labour mar ket context within which the above strategy is being implemented, and issues are identified where further action is needed.
Det ville have dannet grundlag for en gradvis absorbering af ar bejdsløsheden og gjort det lettere at gennemføre strukturreformer på arbejdsmarkedet.
This report, however, does not attempt to present an exhaustive analysis of all the many and varied factors which may have an impact on employment in Europe.
Erhvervsoversigter over investeringsplaner i slutningen af 1994 viste rent faktisk også, at man stod klar med stærke realkapitalprojekter.
Three factors, in particular, which potentially have important effects on employ ment both now and in the future merit a more detailed analysis in subsequent reports — the role of small and medium-sized enterprises (see Employment in Europe 1994), the impact of globalisation and trade liberalisation and the prospective enlargement of the Union.
Siden er væksten imidlertid blevet mærkbart svækket, og det har haft direkte indvirkning på udviklingen på arbejdsmarkedet, idet den be skedne vækst i beskæftigelsen, der kunne registreres fra midten af
These worse than expected performances are essentially explained by the lagged effects of two adverse de velopments in financial markets: first, the marked rise in longterm interest rates on world and Community financial markets during 1994; secondly, and more importantly, the exchange rate turmoil in the Spring of 1995, with sizeable and abrupt movement between EC currencies.
1994, og som nåede op på 0,8% i 1995, næsten standsede helt i be gyndelsen af 1996.
Macroeconomic stability and confidence
Valutauroen i begyndelsen af 1995 havde en kraftig negativ indvirkning på økonomien både i de lande, hvis valuta blev opskrevet, og i de lande, hvor den blev nedskrevet.
A resumption in growth is expected during the second part of the year gaining, speed in 1997 and 1998.
I den første gruppe var der tale om en indskrænkning af fortjenesten i den eksporWimport-konkurreren- de sektor, hvilket kombineret med en stadig forholdsvist restriktiv pengepolitik gav anledning til vis se beskæringer i planerne for de private udgifter.
In deed, leading indicators point in that direction, and developments are so far in line with the Spring forecast of the Commission services.
I de lande, hvor valutaen blev nedskrevet, satte be stræbelser på at begrænse de inflationsmæssige virkninger af nedskrivningen også en dæmper på efterspørgselssiden gennem højere rente (som i forvejen blev pres set i vejret af en forøgelse af risikopræmien) og en udhuling af forbrugernes købekraft, mens stigningen i eksporten til en vis grad blev modsvaret af lavere vækst på disse landes vigtigste eksportmarkeder. keder.
A gradual acceleration from about 1.5% in 1996 to around 2.5% in 1997 is forecast, with employment growth of 0.2% in 1996 and 0.6% in 1997.
I de følgende afsnit gennemgås både den makroøkonomiske og den arbejdsmarkedsmæssige kontekst, som danner rammen om ovennævnte strategi, og der peges på områder, hvor der er behov for en forstærket indsats.
With the sharp recovery of 1994 and until mid-1995, there were hopes of positive developments in the Euro pean economy with forecasts of output growth of around 3% for the years 1995 and 1996, and with it, an improvement in the employment