natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Støtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, der er prioriteret i miljø mæssig henseende og ofte vil hzve gunstige virkninger ud over medlemssuternes eller de berøne staters grænser, kan godkendes i henhold til undtagelsen i EF-traktatens anikel 92, stk. 3, litra b).
Aid to promote the execution of important projects ofcommon European interest which are an environmentalpriority and will often have beneficial effects beyond thefrontiers of the Member State or States concerned can beauthorized under the exemption provided for in Article92 (3) (b) of the EC Treaty.
Støtten skal imidlenid være nødvendig for projektets videreførelse, ligesom projektet skal være specifikt og veldefineret, kvaliurivt vigtigt, et eksempel til efterfølgelse og et klan identificerbart bidrag til fremme af fælleseuropæiske interesser.
However, the aid must benecessary for the project to proceed and the project mustbe specific and well-defined, qualitatively important, andmust make an exemplary and clearly identifiable contribution to the common European interest.
Når denne undugeise anvendes, kan Kommissionen godkende støtte til højere satser end de begrænsninger, der gælder for den i henhold ril artikel 92, stk. 3, litra c), godkendte støtte.
When thisexemption is applied, the Commission may authorize aidat higher rates that the limits laid down for aid authorized pursuant to Article 92 (3) (c).
Kumulering af støtte fra forskellige kilder tuelle lempelser.
Cumulation of aid from different sources
Ovennævnte begrænsninger af den støtte, der kan indrømmes til forskellige miljøformål, gælder for støtte fra alle kilder, herunder også EF-støtte kombineret med national støtte.
The limits set above on the level of aid that may begranted for various environmental purposes apply to aidfrom all sources, including Community aid when this iscombined with national aid.
Støtte til køb af miljøvenlige produkter
Aid for the purchase of environmentally friendlyproducts
(") Medmindre fællesskabslovgivningen ¡kke tillader hele 100 °/o (jf. f.eks. Rådets direktiv 91/441/EØF af 26. juni 1991 om ændring af direktiv 70/220/EØF om tilnærmelse af medlemssuternes lovgivning om foransultninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer (EFT nr. L 242 af 30. 8. 1991, s. 1)
(") Unless Community legislation does not allow as much as100 % (see, for example, Council Directive 9J/441/EEC of26 June 199! amending Directive 70/220/EEC on theapproximation of the laws of the Member States relating tomeasures to be taken against air pollution by emissionsfrom motor vehicles (OJ No L 242, 30. 8. 1991, p. 1).
(") F.eks. direktivet om emissioner fra motorkøretøjer (der også indeholder anmeldelseskrav) og Rådets direktiv 83/189/EØF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske sundarder og forskrifter (EFT nr. L 109 af 26. 4. 1983,5.8).
{") For example the car emissions directive (which also containsnotification requirements) and Council Directive83/189/EEC of 28 March 1983 laying down a procedurefor the provision of information in the field of technicalstandards and regulations, (OJ No L 109, 26. 4. 1983, p. 8).
Foransultninger, der skal tilskynde de endelige forbrugere (virksomheder og private) til- at købe miljøvenlige produkter, falder formentlig ¡kke ind under EF-trakutens anikel 92, stk. 1. Disse foransultninger giver ¡kke bestemte virksomheder nogen håndgribelig finansiel fordel.
Measures to encourage final consumers (firms and individuals) to purchase environmentally friendly productsmay not fall within Article 92 (1) of the EC Treatybecause they do not confer a tangible financial benefiton particular firms.
Hvor sådanne foransultninger falder ind under artikel 92, stk. 1, vil de blive vurderet efter deres beskaffenhed og kan godkendes, når støtten ydes uden skelen til produkternes oprindelse, ikke overstiger 100 % af de
"Where such measures do fall within Article 92 (1), they will be assessed on their merits andmay be authorized provided that they are appliedwithout discrimination as to the origin of the products,do not exceed 100 °/Q of the extra environmental
ANMELDELSE, EKSISTERENDE GODKENDELSER, VARIGHED OG GENNEMGANG AF RAMMEBESTEMMELSER OG INDBERETNINGSKRAV offentliggørelsen af rammebestemmelserne.
NOTIFICATION, EXISTING AUTHORIZATIONS,DURATION AND REVIEW OF GUIDELINES ANDREPORTING REQUIREMENTS are published.
Kommissionen vil dog tage sådanne ordninger op til fornyet gennemgang i henhold ril EF-trakutens artikel 93, stk. 1.
However, the Commission will reviewsuch existing schemes pursuant to Article 93 (I) of the EC Treaty by 30 June 1995.
I henhold til denne artikel vil Kommissionen endvidere føre tilsyn med virkningerne af de godkendte støtteordninger og i henhold til artikel 93, stk. 1, fremsætte forslag til egnede foranstaltninger, hvis den finder, at den pågældende støtte fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse.
Furthermore, the Commission will monitor the effects of approved aidschemes and will propose appropriate measures pursuantto Article 93 (1) if it finds the aid in question to becreating distortions of competition contrary to thecommon interest.
Kommissionen vil følge disse rammebestemmelser i sin vurdering af støtte til miljøformål indtil udgangen af 1999.
The Commission will follow these guidelines in itsassessment of aid for environmental purposes until theendof 1999.
Inden udgangen af 1996 vil den uge rammebestemmelserne op til fornyet overvejelse.
Before the end of 1996 it will review theoperation of the guidelines.
Den kan ændre rammebestemmelserne når som helst, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt af miljø, konkurrence- eller regionalpolitiske grunde eller være foranlediget af andre fællesskabsforanstaltninger eller af internationale forpligtelser. telser.
The Commission may amendthe guidelines at any time should it prove appropriate tomake changes for reasons connected with competitionpolicy, environmental policy and regional policy or totake account of other Community policies and of international commitments.
Med undtagelse af støtteordninger, der falder ind under »de minimis«-reglen ("), ændrer disse rammebestemmelser :kke medlemsstaternes forpligtelse i henhold tit EF-traktatens anikel 93, stk. 3, til at anmelde alle støtteordninger, alle ændringer af støtteordninger og alle enkelttilskud til virksomheder uden for godkendte støtte ordninger.
Except in so far as aid classed astde minimi? isconcerned (") these guidelines do not affect the obligation of Member States pursuant to Article 93 (3) ofthe EC Treaty to notify all aid schemes, all alterations ofsuch schemes and all individual awards of laid made tofirms outside of authorized schemes.
Anmeldelser fra medlemsstaterne skal inde holde alle relevante oplysninger, bl.a. det miljømæssige formål med støtten og en oversigt over de støtteberetti gede omkostninger.
In the notification,Member States must supply the Commission with allrelevant information showing, inter alia, the environmental purpose of the aid and the calculation of eligiblecosts.
Reglerne for den hurtige godkendelsesprocedure for støtteordninger til fordel for SMV og for ændring af eksisterende ordninger (") samt for anmeldelse af kumuleringer af støtte er sudig gældende (").
The rules for the accelerated clearance procedurefor SME aid schemes and amendments of existingschemes (*4) and on the notification of cumulations ofaid remain applicable (").
Ved godkendelsen af støtteordninger kan Kommissionen forlange, at tilskud under ordningen over et vist beløb eller i visse sektorer skal anmeldes separat, bortset fra dem der er omhandlet i afsnit 2.1 ovenfor eller i andre velbegrundede tilfælde.
When it authorizes aidschemes, the Commission may require individual notification of aid awards above a certain threshold or incertain sectors, apart from those referred to in paragraph2.1 or in other appropriate cases.
Rammebestemmelserne får ingen betydning for ordninger, der allerede er godkendt på tidspunktet for
The guidelines are without prejudice to schemesthat have already been authorized when the guidelines
Kommissionen vil kræve, at medlemssuterne forelægger rapporter om gennemførelsen af miljøstøtte ordninger i henhold til dens meddelelse af 24. marts 1992 om standardiserede anmeldelser og rapporter.
The Commission will require Member States tosupply it with reports on the operation of aid schemesfor environmental protection in accordance with itsnotice of 24 March 1993 on standardized notificationsand reports.
Efter klager fra de tidligere aktionærer i de to danske telefonselskaber KTAS og JTAS foretog Kommissionen en undersøgelse af, om der i forbindelse med aktietransaktionerne ved det offentlige selskab TeleDanmark A/S' (TD) overtagelse af aktierne i alle fem selskaber i den danske telekommunikationssektor og de deraf følgende planer om delvis privatisering af TD, var tale om statsstøtte i henhold til artikel 92, stk. 1.
Following complaints from former shareholders in the two Danish telephone companies KTAS and JTAS, the Commission examined whether the share transactions involved in the acquisition by the public holding company, TeleDanmark A/S (TD) of the shares in the existing five companies in the Danish telecommunications sector andthe subsequent plans for a semi-privatization of TD involved aid within the meaning of Article 92(1).
Med henblik på den kommende liberalisering af telekommunikationssektoren mente den danske regering, at den danske telekommunikationssektor burde omstruktureres for at blive mere effektiv.
In view of the future liberalization of the telecommunications sector, the Danish Government considered it desirable to restructure the sector so as to make it more competitive.
Efter et politisk forlig vedtog man i 1990 at oprette et offentligt holdingselskab, TeleDanmark A/S (TD), som skulle overtage de fem danske telefonselskaber.
By a political agreement in 1990 it was decided toform a new public holding company, TeleDanmark A/S (TD), which was to acquire the five existing telephonecompanies in Denmark.
Ifølge den politiske aftale skulle staten endvidere efter at have opkøbt de fem selskaber reducere sin aktiepost til 51 %, dvs. en delvis privatisering.
The political agreement moreover stipulated that, after the acquisition of the five existingcompanies, the State should reduce its holding in TD to 51 % (semi-privatization).
I undersøgelsen i henhold til statsstøttereglerne af de forskellige aktietransaktioner i forbindelse med disse to operationer koncentrerede Kommissionen sig om transaktionerne med aktierne i de to selskaber KTAS (Københavns Telefon Aktieselskab) og JTAS (Jysk Telefon Aktieselskab), da det var disse aktiers art, der bragte statsstøttereglerne på bane.
In its examination under the State aid rules of the different share transactions involved in these two operations, the Commission focused onthe transactions in the shares of the two existing companies KTAS (Copenhagen Telephone Company) and JTAS(Jutland Telephone Company), since it was the nature of these shares that gave rise to questions in relation to the State aid rules.
Før TD blev oprettet, havde KTAS og JTAS monopol på drift af telefonnet i Danmark.
Before TD was set up, KTAS and JTAS had the exclusive concession for telephone network operations in Denmark.
Der var to restriktioner på aktierne i KTAS/JTAS, nemlig at staten havde ret til at tilbagekøbe aktierne til en pris på 125 DKK pr. aktie med pålydende værdi af 100 DKK, og at afkastet altid var begrænset til 78 %.
There were two restrictions linked to the shares in KTAS and JTAS, i.e. a right for the State to redeem the sharesat a price of DKR 125 per share, with a nominal value of DKR 100 and a dividend ceiling of 7 to 8%.
Disse to restriktioner gav dem snarere karakter af at være obligationer end aktier.
These tworestrictions meant that the shares were more akin to bonds than shares proper.
Tilbagekøbsretten blev indført for at give staten mulighed for at gennemføre en kommende omstrukturering af telekommunikationssektoren, hvorimod formålet med begrænsningen af udbyttet var at give de to selskaber lejlighed til at styrke deres finansielle position med årene.
The redemption right was introduced to provide the State with the necessary means to carry out a future restructuring of the telecommunicationssector, whereas the purpose of the dividend ceiling was to enable the two companies to strengthen their financialposition over the years.
På grund af disse to restriktioner svarede markedsværdien af KTAS/JTAS-aktierne ikke til den reelle værdi, der var opbygget i de to selskaber gennem årene, og de blev handlet for kun 16-38 ECU (125-300 DKK) i stedet for 159-656 ECU (1 238/5 124 DKK) pr. aktie.
On account of these two restrictions, the market value of the KTAS and JTAS shares didnot reflect the real value built up in the two companies over the years and were traded at only ECU 16-38 (DKR125-300), instead of ECU 159-656 (DKR 1 238-5 124).
Derfor kunne værditilvæksten i KTAS/JTAS ikke give aktionærerne kapitalgevinst, så længe restriktionerne bibeholdtes.
Therefore, as long as the restrictions were retained, theincrease in the value of KTAS and JTAS could not provide capital gains for shareholders.
TD's opkøb af aktierne i KTAS/JTAS (og de tre øvrige selskaber) blev foretaget som en aktieombytning mellem TD og aktionærerne i KTAS/JTAS, dvs. en aktie i TD med en pålydende værdi på 100 DKK for en aktie i KTAS/JTAS med samme pålydende værdi.
The acquisition by TD of the shares in KTAS and JTAS (and the other three companies) was carried out by way ofan exchange of shares between TD and the shareholders in KTAS and JTAS, i.e. one TD share with a nominalvalue of DKR 100 for one KTAS or JTAS share with same nominal value.
De to nævnte restriktioner skulle også gælde TD-aktierne, og man kom derfor til den konklusion i ekspertrapporten, at markedsværdien af aktierne i KTAS/JTAS var mindst lige så stor som markedsværdien af TD-aktierne.
The two restrictions described abovewere also attached to the TD shares and it was therefore concluded in the expert's report that the market value ofthe KTAS and JTAS shares at least equalled the market value of the TD shares.
Det blev også bekræftet af, at KTAS/JTAS-aktierne normalt blev handlet til priser mellem 125 og 300 DKK, mens TD-aktien gik for omkring 170 DKK.
This was also confirmed by thefact that the KTAS and JTAS shares were normally traded at a price of between DKR 125 and DKR 300, while TD shares were traded at a price of around DKR 170.
Derfor led de private aktionærer og staten, der ombyttede deres aktier i KTAS/JTAS med aktier i TD i forholdet 1:1, ikke noget tab ud over det, man kan forvente på grund af svingninger i aktiernes markedspris, og TD erhvervede sig aktierne i KTAS/JTAS til en værdi, der svarede godt til deres markedsværdi.
Thus, the private shareholders and the State exchangingtheir shares in KTAS and JTAS forTD shares on a one-for-one basis did not suffer a loss other than what is normal due to fluctuations in the market price of the shares, and TD acquired the shares in KTAS and JTAS at a pricecorresponding closely to their market value.
Dermed ville markedsværdien af KTAS/JTAS-aktierne være steget betydeligt, og staten ville have kunnet indkassere realværdien af sine KTAS/JTAS-aktier med det samme ved derefter at sælge dem til TD. Kommissionen har imidlertid bidt mærke i, at staten ikke solgte sine aktier i KTAS/JTAS til TD for 170 DKK, men ombyttede sine aktier med TD-aktier.
It did not therefore renounce the intrinsic value of the KTAS and JTAS shares by exchangingthem on a one-for-one basis for TD shares but merely postponed the cashing-in of them at that value with a viewto strengthening TD in a future liberalized telecommunications sector.
Da staten som hovedaktionær i TD havde en legitim interesse i selskabets rentabilitet på længere sigt, og da TD var en økonomisk sund og rentabel virksomhed, og der var behov for at styrke TD's finansielle position, mente Kommissionen, at statens beslutning om at beholde værdien af sine aktier i TD svarede til det, en privat investor ville gøre under normale kommercielle vilkår.
Moreover, since the State, as a majorityshareholder in TD, had a legitimate interest in the long-term viability of the company and since TD was an economically sound and profitable business and needed to strengthen its financial position, the Commission considered that the State's decision to maintain the value of its shares in TD was equivalent to that of a private investoroperating under normal market economy conditions.
Kommissionen bemærkede også, at den danske regering havde til hensigt at fjerne restriktionerne på TD-aktierne, når det blev juridisk muligt, dvs. i 1997.
It also noted the Danish Government's intention to removethe restrictions on the TD shares when this was legally possible, i.e. in 1997.
På baggrund af disse betragtninger kom Kommissionen til den konklusion, at der ved TD's overtagelse af aktierne i KTAS/JTAS ikke var tale om statsstøtte i henhold til artikel 92, stk. 1.
Accordingly, the Commission concluded that TD's acquisition of the shares in KTAS and JTAS did not involveaid within the meaning of Article 92(1).
Den danske stat meddelte derefter, at den havde til hensigt at reducere sin aktiepost i TD til 51 % ved at acceptere et tilbud fra TD på 170 DKK pr. aktie til pålydende værdi af 100 DKK.
The Danish State subsequently notified its plans to reduce its holding in TD to 51 % by accepting a purchase offerfrom TD of DKR 170 per nominal DKR 100 share.
Denne pris svarede til markedsprisen for TD-aktier på daværende tidspunkt.
This price corresponded to the market price forTD shares atthe time.
TD ville derefter annullere de indkøbte a-aktier og udstede nye b-aktier. Staten ville så fjerne de to ovennævnte restriktioner på TD-aktierne. De nye b-aktier ville dermed være normale aktier, der svarede til kapitalværdien af TD, som TD kunne sælge på kapitalmarkedet til en væsentlig højere pris end købsprisen på 170 DKK for a-aktierne.
TD would then cancel the acquired shares, 'A shares', and issue new shares, 'B shares', on which thetwo restrictions attached to the TD shares (see above) would be removed by the State.
Kommissionen undersøgte, om staten led tab, og TD fik en økonomisk fordel i henhold til artikel 92, stk. 1, som følge af denne plan sammenlignet med andre fremgangsmåder for at privatisere TD, især ophævelse af restriktionerne på TD-aktierne, inden staten solgte sine aktier, for derefter at sælge direkte til private investorer.
The Commission examined whether the State suffered a loss andTD gained an economic advantage within the meaning of Article 92(1) under this plancompared with other ways of privatizing TD, in particular the removal of the restrictions on the TD shares beforethe State's sale of its shares and a subsequent sale to private investors directly.
Kommissionen bemærkede, at under alle de forskellige former for privatisering af TD ville staten beholde en aktiemajoritet på 51 %.
The Commission noted that, under the various alternatives envisaged for privatizing TD, the State would remain amajority shareholder with 51%.
Værdien af denne aktiepost på 51 % ville imidlertid være meget forskellig under de forskellige omstændigheder.
However, the value of this 51%holding would differ markedly depending on thealternative chosen.
Den danske regerings plan om at give TD tilladelse til selv at sælge b-aktierne ville medføre et betydeligt kapitalindskud fra private investorer, der kunne forøge TD's samlede værdi og dermed også værdien af statens resterende post på 51 %.
The Danish Government's plan to allow TD to sell the B shares itself would mean a substantialinjection of new capital from private investors which would increase the total value of TD, thereby also increasingthe value of the State's remaining holding of 51%.
Den alternative plan om at ophæve restriktionerne med det samme og sælge aktierne direkte til private investorer ville give staten en betydelig højere pris for aktierne end den anmeldte plan, men den ville ikke forøge TD's værdi, dvs. ingen ny kapitaltilførsel.
The alternative plan to remove the restrictions immediatelyand sell the shares directly to private investors would give the State a much higher price for its shares comparedwith the notified plan but would not increase the value of TD, i.e. there would be no new capital injection.
Dermed ville værdien af statens aktiepost på 51 % være betydeligt lavere end efter den anmeldte plan.
Thus,under this plan the value of the State's 51%holding in TD would be considerably lower compared with the notified plan.
Derfor fastslog Kommissionen efter at have indhentet en ekstern konsulents udtalelse, at den samlede værdi af statens aktiepost i TD efter den anmeldte plan ville være omtrent den samme som efter den alternative plan. Den eneste forskel var, at den danske regering valgte at bevare værdien af sine aktier i TD i stedet for at indkassere den fulde værdi med det samme.
In view of this, and on the advice of an outside consultant, the Commission came to the conclusion thatthe total value of the State's shareholding in TD under the notified plan would be roughly the same as the alternatives envisaged, the only difference being that the Danish Government chose to hold on to its shares in TDinstead of cashing them in at their full value immediately.
Den danske regerings plan om at bevare værdien af sine aktier i TD er en økonomisk fordel for TD. Kommissionen kan imidlertid ikke forpligte en stat til at realisere sin aktiepost i en virksomhed.
The Danish Government's plan to hold on to its shares in TD constitutes an economic advantage for TD.
På baggrund af TD's sunde økonomi og rentabilitet, og fordi virksomheden opererer i en sektor præget af ekspansion og har behov for at styrke sin finansielle position med henblik på en telekommunikationssektor, der i fremtiden vil blive mere konkurrencepræget, ville det være i den danske regerings interesse som hovedaktionær i TD at bevare værdien af sine aktier i TD nu.
Since TD was an economically sound and profitable business, since it operated in an expanding sector and since itneeded to strengthen its financial position in what in the future would be a more competitive telecommunicationssector, it was in the Danish Government's interest as a majority shareholder in TD to hold on to its shares in TD.The Commission therefore considered that the State's behaviour under the notified plan could be said to be equivalent to that of a private investor operating under normal market economy conditions and so did not involve aidwithin the meaning of Article 92(1).
Kommissionen kom derfor til den konklusion, at statens adfærd efter den anmeldte plan kunne sammenlignes med
In February, the Commission decided not to raise any objections to the aid offered by the Treuhandanstalt (THA)and the Land of Brandenburg in connection with the restructuring and privatization of Lausitzer Teppichfaser AG, a company located in eastern Germany.
Støtten fra Treuhandanstalt omfattede afkald på et udestående på 32,2 mio. ECU (64,4 mio. DEM) og udbetaling af et engangsbeløb på 6 mio. ECU (12 mio. DEM) til køberen, Maltzahn KG Textilveredlung, som kompensation for manglende vedligeholdelse og strukturelle ulemper.
492 ANNEX II buyer, Maltzahn KG Textilveredlung, for neglect of maintenance and structural disadvantages.
Delstaten Brandenburg vil også yde virksomheden regionalstøtte på 4 mio. ECU (8,18 mio. DEM) under den største tyske regionalstøtteordning, »die Gemeinschaftsaufgabe«.
The Land of Brandenburg also intended to grant regional aid of ECU 4 million (DM 8.18 million) to the firm under the main German regional aid programme (Gemeinschaftsaufgabe).