natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med hensyn til den fjerde faktor er erhvervsfrekvensen blandt mænd i de ældre aldersgrupper generelt forholdsvis høj i de mindre udviklede lande — i Grækenland, Spanien, Irland og Portugal er erhvervsfrekvensen blandt mænd i slutningen af 50'erne ca. 75% sammenholdt med 60% eller derunder i Belgien, Frankrig og Luxembourg — hvilket kunne tyde på, at der her er et område, hvor behovet for job måske vil være mindre akut (figur 153).
was also true of Belgium, Denmark and the Netherlands. Given the rela­tively high level of concern with environmental issues in these latter two countries, in particular, and the correspondingly high level of stand­ards imposed, this is somewhat surprising and may reflect problems with the comparability of the data as much as genuine differences relative to other Member States (based on the old NACE classification, which is only slightly different in term of coverage, employment in these sec­tors was similar to the Union average in Denmark and above in the Netherlands).
Stigning i produktion og beskæftigelse i fremstillingsindustrien og øvrige sektorer
At the same time, employment increased significantly in this industry in Spain and Ireland.
E15 Β DK D GR E SF: 25­49; A. S: 1993
% total employment 2 r
Sammenhængen mellem væksten i beskæftigelsen og i produktionen synes at have været tættere i sektorerne uden for fremstillingsindstruien end i fremstillingsindustrien både i perioden med økonomisk opsving i sidste del af 1980'erne og i recessionsperioden i begyndelsen af 1990'er­
The rate of net job creation in environmental sectors in the Union has, therefore, been higher than in other parts of the econ­omy in the recent past.
153 Erhvervsfrekvensen blandt mænd (over 55 år) i EU landene, 1987 og 1994
Though the additional number of jobs gener­ated in these sectors has not been very large, accounting for only around 2V
% af befolkningen
% of the total net
I vækstperioden fra 1985 til 1990 var stigningen i antallet af beskæftigede i fremstillingsindustrien i hele EU koncen­treret på kun fire EU­lande — Spanien, Nederlandene, Tyskland og Italien (figur 154). Men kun i to af disse lande
D Recycling G Collection, purification & distribution of water ■ Instrument manufacturing ■ Sewage & refuse disposal, sanitation & other activities 2
— hvor beskæftigelsen faldt med henholdsvis 2% og 1% om året.
GR Ρ NL Β DK E I L E12 IRL D F UK Figures at top of bars are total numbers employed in environmental sectors (1000s) employment.
155 Stigning i værditilvækst og beskæftigelse i fremstillingsindustrien i EU landene, 1990-94
Change in employment in environmental sectors in Member States, 1985-92
Årlig variation (%)
Annual change (%
D Værditilvækst (2 kvartaler forsinket) η 6 ■ Beskæftigelsen
The increasing importance ac­corded to environmental issues is likely to affect the nature of jobs as well as the number.
E13: ekskl. GR og IRL; 0: ekskl. de nye delstater ske lidt — mens faldet i tre lande var større end EU­gen­nemsnittet.
In environmental management, in particular, there are a range of tasks which are likely to become more important, including:
Af de seks lande, hvor produktionen faldt i denne periode, kunne tre registrere et fald i beskæftigelsen i denne sektor, som var mindre end EU­gennemsnittet — i to tilfælde dog kun gan­
142 acquiring awareness of the rele­vant environmental legislation and keeping up to date on new regulations and standards in­troduced;
Den ene undtagelse — Nederlandene — hvor stigningen i værdi­tilvæksten var lige under 3% om året, oplevede en usædvan­lig stor stigning i omfanget af deltidsarbejde.
Change in employment by environmental sector in Member States, 1985-92
Årlig variation (%)
Annual change (%) D Recycling
Π Værditilvækst (2 kvartaler forsinket) _■ Beskæftigelsen umilili
■ Instrument engineering
Desuden udviste de fire EU-lande, hvor beskæftigelsen faldt kun en smule mere end EU-gennemsnittet — Spanien, Danmark, Portugal og Belgien — alle sammen nogenlunde samme stigning i værditilvæksten på ca. 1,5% og 2% om året.
Section 2 The environment and employment heritage preservation and the provision of amenities such as parks and open spaces — the so-called 'soft' environmental industries — could contribute about the same number (ECOTEC estimate).
Disse data tager ikke hensyn til ændringer i antallet af arbejdsuger om året, som udmærket kan have været ganske omfattende i de seneste år, i takt med at man i flere EU-lande er begyndt at interessere sig mere for arbejdsfri perioder.
middle management who will need to keep abreast of new regulations and legislative requirements and to adapt production processes and working methods accordingly.
Desuden dækker resultaterne ikke hele økonomien, men er begrænset til industrien og nogle få udvalgte servicesektorer, hvilket bl.a. udelukker den offentlige sektor.
This will inevitably mean certain changes in the jobs performed by operatives and, in some cases, additional tasks, such as the monitoring and testing of emissions or of waste material.
Disse data vedrører både det faktiske antal udførte arbejdstimer i en bestemt uge (referenceugen) og det normale antal timer, de ad spurgte arbejder.
It will also tend to mean the need for special and additional qualifications and training for those responsible for environmental issues.
Mellem 1985 og 1990 faldt antallet af udførte arbejdstimer om ugen i de fleste EU-lande, hvilket bidrog til stigningen i antallet af personer i beskæftigelse (se del I og det indrammede felt vedrørende en redegørelse for de anvendte data).
The rate of employment creation in the environmental sector, however, like the growth of demand for its products, depends critically on the future course of legislation in the Union and the nature and scale of measures taken to protect the environment.
Ser man nærmere på den periode, hvor beskæftigelsen steg kraftigst — fra 1987 til 1990 — faldt det normale gennemsnitlige antal udførte arbejdstimer pr. uge i økonomien som helhed i ti lande, mens tallet var stort set uændret i tre lande — Grækenland, Luxembourg og Italien — og steg i to lande -Sverige og Storbritannien (figur 158).
If the introduction of new legislation, including new taxes and charges aimed at imposing the true cost of their actions on polluters, slows down or its enforcement becomes more lax, past experience demonstrates forcibly that the growth of environment-related activities will also slow and job creation in this area will be retarded.
Men i praksis er der en række problemer forbundet med de data, der indsamles om det faktiske antal udførte arbejdstimer, som gør det svært at anvende dem som mål for ændringer over tid og i virkeligheden også til beregning af antallet af udførte arbejdstimer i et givet år.
According to recent case studies, however, there is still a lack of training facilities in this area in most Member States.
Specielt vil der i disse data være medregnet virkningen af arbejdsfri perioder i form af ferier, sygdomsperioder, dårligt vejr og andre årsager, som ikke har nogen forbindelse med det økonomiske aktivitetsniveau.
The Structural Funds are aimed, in part, at alleviating this shortage by supporting training in this area.
Efter som dataene vedrører en bestemt uge i årets løb — normalt mellem marts og maj, afhængigt af hvilket land det drejer sig om — vil svarene desuden ikke altid være repræsentative for året som helhed, og fordi der i visse tilfælde er tale om forskellige uger fra år til år, er de ikke nødvendigvis pålidelige indikatorer for ændringer over tid. Følgelig har man i den foreliggende analyse anvendt dataene om det normale antal udførte arbejdstimer.
Moreover, there seems to be insufficient awareness in industry of the need for environmental management and of the increasing importance of taking account of environmental issues when planning and organising the production process, particularly among smaller firms where often no-one has responsibility for monitoring requirements and new developments in this area.
Analysen af forskellen i EU som helhed mellem det normale antal udførte arbejdstimer og det faktiske antal udførte arbejdstimer i 1993, der blev valgt som et år, hvor beskæftigelsen faldt ganske mærkbart, viser enten, at det er en meget ringe indikator for, hvordan et lavt økonomisk aktivitetsniveau indvirker på arbejdstiden, eller at et fald i efterspørgslen har en minimal indvirkning på det gennemsnitlige antal udførte arbejdstimer.
Since the ability to respond to the introduction of new or tougher regulations and standards is likely to become an increasingly important determinant of competitiveness in certain areas, the deficiencies in this regard should be an urgent matter of policy concern.
I recessionsårene fra 1990 til 1994 faldt det gennemsnitlige normale antal ugentlige arbejdstimer i alle landene, bortset fra Danmark og Grækenland, hvor det steg, og, hvilket er interessant, i Nederlandene, som har den korteste gennem snitlige arbejdsuge i hele EU, hvor der ikke var nogen ændring.
If the problems and costs to businesses of adapting to new environmental standards, and the potentially adverse effects on jobs, are to be minimised, it is critically important, as emphasised above, that governments make their future legislative intentions clear as far in advance as possible.
I landbruget faldt det gennemsnitlige normale time tal alle steder, bortset fra i Spanien, Finland, Luxembourg og Danmark, hvor det steg, og Italien, hvor det forblev uændret.
Until they are, most businesses will, on past evidence, delay taking any substantive action.
Gennemsnitlig normal ugentlig arbejdstid i landbruget, 1987,1990 og 1994
Present forecasts are that by the year 2000, a further 250 thousand additional jobs could be created in the environmental sector across the Union as a whole, while employ ment in nature conservation,
NL DK S D Β UK E15 F SF A, S; 1993; D: ekskl. de nye delstater
Changes in the labour force by age
NL DK S UK O Β Ε15 SF F IRL I L Α A, S: 1993; D: ekskl. de nye delstater
Separating the effects on the labour force of changes in population and participation
S NL DK D SF Β A E15 F A, S: 1993; D: ekskl. de nye delstater høj i sådanne perioder, selv om det endnu ikke kan påvises konkret.
In the period of slow employment growth between 1990 and 1994, the pattern of change was different in a number of respects.
Tilgang til og afgang fra selvstændig beskæftigelse
Women aged 25­54 still represented the main source of labour growth (Graph 144).
Antallet af selvstændige i EU som helhed steg med ca. 2% om året fra 1986 til 1990, mens den samlede beskæftigelse steg med ca. 1,5% om året.
The number of men of this age rose by only just over half the rate of increase in the earlier period.
I de følgende fire år faldt antallet af selvstændige med 1% om året, hvilket var en smule mere end det samlede fald i beskæftigelsen.
At the same time, the number of young men and women under 25 in the labour force declined by a much higher rate than between 1987 and 1990 — 60% higher in the case of men, over twice as high in the case of women.
Det er endnu vanskeligere at vurdere, om tilgangen til selvstændig beskæftigelse vil øges eller svækkes i sådanne perioder, da der er fornuftige argumenter for begge dele.
A contraction in the number of men in the work force aged 55 and over reinforced the effect of the decline in young people.
På den anden side vil er­hvervsudsigterne normalt være ugunstige i sådanne periode og risikoen for fiasko og for at miste den opsparede kapital være højere.
The number of women in this age group continued to expand, though only at two­thirds of the rate of increase in the earlier period.
Disse ændringer dækker dog formentlig over meget forskelligartede udviklingsmønstre med hensyn til tilgangen til og afgangen fra selvstændig beskæftigelse.
As in the earlier period, this general pattern was repeated in the majority of Member States.
Recessionsperioder vil normalt ramme meget små virksomheder forholdsvis hårdt, til dels på grund af util­strækkelige økonomiske reserver og i mange lande også manglende lånemuligheder.
Except for Luxembourg, there was a continuing contraction in the number of young men and women under 25 in the labour force in all Member States, in most cases, a substantial one.
Data fra EU's Arbejdsstyrkeundersøgelse, specielt data om, hvad de selvstændige lavede et år tidligere, gør det mu­ligt at foretage overslag over tilgangen til selvstændig beskæftigelse (dvs. over, hvor mange af dem, som var selvstændige på det tidspunkt undersøgelsen blev foretaget, der ikke var selvstændige året før). På grundlag heraf
The data in this section, as well as in the Report itself, come from the Community La­bour Force Surveys for the years in question.
Bilag kan der foretages overslag over afgangen fra selvstæn­dig beskæftigelse ved at sammenligne overslagene over tilgangen med ændringen i den selvstændige beskæftigel­se fra det ene år til det næste (dvs. afgangen svarer til tilgangen minus (netto)ændringen).
Because these relate to private households and tend to exclude people living elsewhere, such as the armed forces, they differ sightly from the usual statistics on demography.
Disse data er ikke ide­elle, fordi de i høj grad afhænger af de adspurgtes hukom­melse, som ikke altid er helt pålidelig (især hvor det drejer sig om et husstandsrundspørge, hvor en enkelt person sva­rer på alle husstandsmedlemmernes vegne).
They also differ slightly from the figures for the labour force derived from the employment and unemployment data used to examine changes over time elsewhere in this Report.
Ikke desto min­dre viser en gennemgang af resultaterne hvert år siden 1987, at der er tale om forholdsvis begrænsede udsving fra år til år, hvilket kunne tyde på, at det ikke er noget større problem.
These dif­ferences, however, are likely to have only a small effect on the results of the analysis, particularly as regards the relative import­ance of changes in the different age groups
Desuden har disse bestræbel­ser i vidt omfang været rettet imod de arbejdsløse, som på forskellig måde har kunnet få hjælp til at oprette egen virksomhed. Alligevel viser en detaljeret undersøgelse, at en stadigt mindre del af dem, der blev selvstændige i reces­sionsårene, kom fra de arbejdsløses rækker.
The number of men in the labour force aged 55 and over declined in all Member States, apart from Germany, Greece, Ireland and Finland (for Austria, data discontinuities prevent a conclusion being reached).
I årene med vækst fra 1987 til 1990 havde ca. 15,5% af dem, der blev selvstændige i EU, været arbejdsløse det foregående år.
The fall was particularly marked in Denmark, Spain and Italy.
I recessionsperioden fra 1991 til 1994 faldt denne andel til under 11% (figur 163).
For women aged 55 and over, only five countries showed a reduction of any size — Denmark, Spain, France, Italy and Sweden.
Samtidig var den andel af de selv­stændige, som tidligere havde været erhvervsinaktive, stort set den samme i de to perioder.
Changes in participation and working­age population
Stigningen i tilgangen til selvstændig beskæftigelse kan derfor i vidt omfang tilskrives det forhold, at stadigt flere gik fra lønnet beskæftigelse over i selvstændig beskæftigel­se.
One problem in distinguishing between the effect on the labour force of changes in working­age population and changes in par­ticipation of people of working age is that the concept of working age is an imprecise one.
Ganske mange af disse kan have mistet deres job og være blevet selvstændige som et alternativ til arbejdsløshed — mange kan muligvis have været arbejdsløse i en vis periode (det forhold, at de ikke var arbejdsløse et år tidligere, er ikke ensbetydende med, at de ikke stod uden arbejde på et eller andet tidspunkt i årets løb).
Though it is customary to define this in terms either of those aged between 15 and 64 or of those aged 15 and over, there are difficulties with both definitions.
I perioden med vækst i beskæftigelsen fra 1986 til 1990 var tilgangen til selvstændig beskæftigelse gennemsnit­ligt ca. 10% om året i EU (dvs. ca. hver tiende af dem, der var selvstændige, da undersøgelsen blev foretaget, var blevet selvstændige i årets løb — i tallene er ikke medtaget Italien, for hvilket der først blev indsamlet data i 1992) (figur 162).
These arise not only because rates of participation are much lower for younger and older people than they are for those in the middle, but because the extent of the difference varies significantly both be­tween countries and over time.
I samme periode var afgangen fra selvstændig beskæftigelse, uanset om grunden var, at den pågældende blev pensioneret, at virksomhe­den ikke kunne overleve, eller simpelthen at den pågældende skiftede beskæftigelse, gennemsnitligt 7,5% om året.
Any definition of working­age population is, therefore, liable to give a misleading impression of differences in participation rates between countries and of the changes in population from which the labour force is drawn.
En del af dem kan dog også blot have ændret deres beskæf­tigelsesmæssige status, idet de udførte det samme job som før, men nu som selvstændig i stedet for som lønmodtager, hvorved den pågældende virksomhed har kunnet spare nog­le beskæftigelsesomkostninger og øge sin fleksibilitet.
A key question arising from the above is how far the changes which have occurred are the result of demographic trends — ie of a changing rate of growth of working­age population — as opposed to changes in the rate of participation in the labour force of those of working age (see Box).
I de fire efterfølgende år med recession og faldende beskæftigelse var tilgangen gennemsnitligt 13%, hvilket var væsentligt mere end de fire foregående år.
144 Change in the labour force by age and sex in Member States, 199094
Den klare konklusion er derfor, at faldet i selvstændig beskæftigelse i recessionsperioden var resultatet af en kraf­tig stigning i afgangen, hvilket muligvis kan tilskrives en markant stigning i antallet i virksomhedskonkurser.
To overcome this problem, population is divided into age groups as well as between men and women and is then effectively weighted by the rate of participation for each group.
Det mere end opvejede stigningen i tilgangen til selvstændig beskæftigelse.
On this basis, the change in population weighted by participation rates at the begin­ning of the period indicates what would have happened to the labour force had these rates remained unchanged.
163 Tilgang til selvstændig beskæftigelse efter tidligere status i EU, 1987-94
The difference between this and the actual change indicates the ag­gregate effect of changes in rates of participation.
• G Arbejdsløs D Erhvervsinaktiv ■ Lønmodtager
SF: 25-49; D excludes new Lander
169 Tilgang af tidl. arbejdsløse kvinder til deltidsbeskæftigelse, 1987-90 og 1991-94
151 Rates of participation of young people aged 15-24 in Member States, 1987 and 1994
% af tidligere arbejdsløse nu i beskæftigelse
65% in Austria and the UK and over 70% in Denmark (which partly reflect variations in the labour force participation of those in education and training) (Graph 151).
% af tidligere arbejdsløse nu i beskæftigelse
In general, however, rates of participation tend to be relatively low in the less developed parts of the Union where unemployment is high.
171 Tilgangen af tidl. uddannelsessøgende kvinder til deltidsbeskæftigelse, 1987-90 og 1991-94
On the third issue, there is much less variation in rates of participation of men in the 25 to 54 age group between Member States, though in Ireland and Italy, where unemploy­ment is relatively high, rates are slightly lower than elsewhere in the Union (90­91% as opposed to a Union aver­age of 93%).
Andelen af tidl. uddannelsessøgende, der fik deltidsjob i EU, 1987-94
152 Rates of participation of women aged 2554 in Member States, 1987 and 1994 r% population
% af tidl. uddannelsessøgende nu i beskæftigelse nu i beskæftigelse
% population
173 Tilgangen af andre erhvervsinaktive kvinder til deltidsbeskæftigelse, 1987-90 og 1991-94
154 Growth of value-added and employment in manufacturing in Member States, 1985-90
Andelen af andre tidl. erhvervsinaktive kvinder, der fik deltidsjob i EU, 1987-94
155 Growth of value-added and employment in manufacturing in Member States, 199094
100 _% af andre erhvervsinaktive nu i beskæftigelse
Annual change (%)
I Deltid i % af beskæftigede : 1992-94: D: ekskl. de nve delstater
D Value-added (lagged two quarters) ■ Employment
I en række EU­lande var der dog tale om markante stigninger.
E13 excludes GR.
I Danmark, Ne­derlandene og Storbritannien steg den procentvise andel, der fik deltidsjob, med over ti procentpoint — til 80% af hele gruppen i Nederlandene og næsten 50% i Danmark.
IRL; D excludes new Länder the same reduction in employment as Germany which showed the second biggest fall in output — almost 1% a year.
I årene med høj vækst fra 1987 til 1990 var det i EU som helhed gennemsnitligt ca. 10% af de mænd, der fik et job efter at have været arbejdsløse, som påtog sig deltidsbe­skæftigelse.
difference in terms of the change in output achieved as between those Member States experiencing a relatively large fall in employment and those experiencing a relatively small decline.
Det gælder derfor generelt, at en voksende del af dem, der kom i arbejde i recessionsårene, fik et deltidsjob.
In non­manufacturing sectors, there was a somewhat closer relationship between the rate of change of output and employ­ment.
Det kunne tyde på, at deltidsarbejde kan have givet arbejdsgiverne større mulighed for at variere deres arbejdsstyrke i takt med ændringer i efterspørgslen efter deres produkter, når mar­kedet var svagt.
In the period 1985 to 1990, five countries experienced a higher growth of employment in non­manufacturing sectors than the average across the Union as a whole of just over 1'4% a year.
Andelen af mænd, der gik fra arbejdsløshed over i deltids­beskæftigelse i denne periode, varierede ganske meget i EU, nemlig fra næsten 25% i Nederlandene og ca. 20% i Irland til under 5% i Spanien og Portugal.
Four of these countries — Luxembourg, Spain, the UK and Portugal — also achieved a higher than average increase in value­added in these sectors, over 3% a year (Graph 156).
Bortset fra de to sidst­nævnte lande, var andelen dog alle steder væsentligt større end den andel af mænd, der i forvejen havde deltidsbeskæf­tigelse (figur 174).
The one exception, the Netherlands, where growth of value­added was only just below 3% a year, experienced an usually large increase in the importance of part­time working.
Andelen af mænd, som gik fra fuldtidsuddannelse over i deltidsbeskæftigelse frem for fuldtidsbeskæftigelse, var endnu større.
No country managed to prevent employment in manufactur­ing falling over this period, though the fall varied from under 1% a year in Portugal to over 5% a year in Finland and Sweden (Graph 155).
I EU som helhed var denne andel således kun en smule mindre end andelen af kvinder, idet knap en tredjedel af alle mænd, der fandt et job efter at have været under uddannelse, påtog sig deltidsarbejde.
Output, however, declined by more in Portugal, by 2% a year, than anywhere else in the Union.
I dette tilfælde varierede procenttallet fra næsten 70% i Nederlandene og over 35% i Danmark til ca. 10% eller endnu mindre i Græ­kenland, Spanien og Portugal (figur 175).
By contrast, output increased in Finland, one of only six countries in the Union where this was true, and fell only slightly more than the Union average in Sweden.
Det ser således ud til, at mange steder i EU var det første job for ganske mange mænd et deltidsjob, men i flere tilfælde kan det have bety­det, at de pågældende kombinerede deltidsarbejde med ud­dannelse.
Of the six countries in which output fell over this period, three experienced a fall in the numbers employed of less than the Union average — though in two cases only just — and three experienced a larger decline.
Som nævnt i del I er det kun ca. 10% afalle i beskæftigelse i EU, der har tidsbegræn­sede job.
Moreover Austria which achieved the highest rate of output growth — just under 1% a year — experienced much