natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Ungarn steg antallet af perso­ner, der havde været arbejdsløse i over et år, fra kun 7% af alle ar­bejdsløse i juli 1991 til 15% i marts 1992. I Tjekkoslovakiet, hvor arbejdsløsheden begyndte at vokse kun godt et år tidligere, ud­gjorde antallet af personer, der havde været arbejdsløse i over et år, over 5% i samme måned, me­dens personer, der havde været uden arbejde i over seks måneder, udgjorde 35%.
In Romania, as in Czechoslovakia,unemployment is highest in the East, in Northern and Southern Moldavia, which are predominantly rural with relatively fewproductive activities offering job opportunities, whereit was around TVoin March Lg92 andwhere the migration of labour toother regions has declined significantly.
Tilsvarende i Bul­garien havde 24% af de arbejdslø­se ved udgangen af januar 1992 været uden arbejde i over seks måneder, og 7% havde været uden arbejde i over ni måneder.
It was lowest, at under 47o, in Bucharest and the Central region, again reflecting the importance of services.
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa arbejdskraft, og som var blandt de første til at miste deres arbejde, og som har vanskeligst ved at finde ny beskæftigelse.
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe
er der f.eks. kommuner i den sydvestlige del af landet, hvor ar bejdsløsheden var over 30% i begyndelsen af 1992, mens den i visse distrikter i Slovakiet nåede op på 20%.
Hungary than was expected.Moreover, the fall in output wasalso much greater, so reducing thefinance available for protecting realincomes.
I Rumænien som i Tjekkoslovakiet er arbejdsløsheden højest mod øst, i det nordlige og sydlige Moldavien, som hovedsagelig er landbrugsområde med forholdsvis få produktive aktiviteter, der giver beskæftigelsesmuligheder, hvor den var ca. 7% i marts 1992, og hvor afvandringen af arbejdskraft til andre regioner er faldet markant.
In Bulgaria, it is the South-Westregions of Plovdiv and the Sofiadistrict with rates of L97o and L67o in March L992 and the North-West region of Michailovgrad (L6Vo), which have the highestunemployment.
Arbejdsløsheden var lavest (under 4%) i Bukarest og den centrale region, hvilket igen skyldes koncentrationen af service aktiviteter.
Sofia, itself, has thelowest rate (97o).
Det er hovedsagelig regioner, hvor landbruget tegner sig for en stor del af aktiviteten, eller hvor tunge industrier eller basisindustrier, som f.eks. tekstiler, er i tilbagegang. I mod sætning hertil er arbejdsløsheden forholdsvis lavere i hovedstæderne og regionerne omkring disse, hvor servicesektoren har relativ stor betydning.
majority of controls and, at thebeginning of 1992, was continuingto decline towards more acceptablelevels throughout the region withthe possible exception of Romania(wherethedataarerelativelyuncertain), although it remainshigh everywhere (although therearesignsofinflationmovingtowards single figures in Czechoslovakia).
I Bulgarien er arbejdsløsheden højest i de sydvestlige regioner, Plovdiv og Sofia-distriktet — med arbejdsløshedsprocenter på 19% og 16% i marts 1992 — og den nord vestlige region Michailovgrad (16%). Selve Sofia har den laveste arbejdsløshed (9%).
Certain areas within regions areeven more affected. In Bulgaria, forexample, there are municipalitiesin the South-West of the country where unemployment was over 307oat the beginning of 1992, while insome districts of Slovakia, the ratereache d 207o.
Den eksplosionsagtige stigning i in flationen, der har fundet sted i alle landene, da priskontrollen blev fjernet, har udhulet realindkomsterne og skabt store problemer for staten, der forsøger at beskytte dem, der er hårdest ramt.
Averagerealwages, therefore,declined by an estimated 277o in Poland in 1990 - though they rose slightly in 1991 by 26Voin Czechoslovakia in 1991, by around L2Vo in Romania and by over 40% in Bulgaria (Graph 81).
Men det tidsmæssige forløb, selve mønstret i og omfanget af stigningen i inflationen, har dog været meget forskelligt i de enkelte lande, afhængigt af, hvornår og hvordan prisliberaliseringen blev gennemført, i hvilket omfang priserne i forvejen var influeret af markedskræfterne samt af de økonomiske vilkår iøvrigt.
In Hung & _BAR_Y,on the other hand, where the peakin inflation has been less, but hadexisted for longer, the fall in realwages was only aroun d, \Vo in 1991(though 87o between the end of 1990and the end of 1991).
Ændringer i de gennemsnitlige reallønninger i Central- og Østeuropa, 1990 og 1991
This came,however, after several years oflittle, or no, growth in average realwages.
I Polen er arbejdsløsheden størst i nord og vest: i Polnocno-Wschodni, som hovedsagelig er landbrugsområde, og som havde en arbejdsløs hed på næsten 17% i marts 1992, og i Srodkowy, hvor der findes mange traditionelle tekstilindustrier, og hvor arbejdsløsheden var 16% (kort nr. 26).
Although all governments in theregion attempted to protect realwages from the worst effects of priceincreases byallowingnominalwages to rise, they all acceptedthe need for real wages to fall.This was seen as necessary in orderto reduce excess demand in theeconomy once goods and servicesbecame availableforpurchase,and so to contain the inflationaryspiral and the growth of imports.However, the rise in inflation wasmuch greater - except possibly in
I Tjekkoslovakiet stiger arbejdsløs heden generelt, jo længere man kommer mod øst.
The upsurge in inflation which hasoccurred in all countries as pricecontrols were removed has erodedreal incomes and created majorproblems for governments seekingto protect those most affected.
I Slovakiet — som er længere tilbage i økonomisk ud vikling end den tjekkiske republik, og hvor en større del af produktionen ligger inden for landbrug og basisindustrier — var arbejdsløsheden gennemsnitligt 12-13% i marts 1992, mens den i Vestbohmen kun var 3% og i Prag kun godt 1%.
Thetiming, pattern and scale of theincrease in inflation, however, hasvaried significantly between countries, depending on the timing ofprice liberalisation, the extent towhichpriceswerealreadyinfluenced by market forces andprevailing economic conditions.
I Ungarn er arbejdsløsheden højest (ca. 15%) i industriområdet mod nordøst og lavest (under 6%) i den nordvestlige del af landet omkring Budapest, hvor der er en høj koncentration af serviceindustrier.
In Poland, after price controls wereremoved, inflation increased to anaverage of just under 6007o in 1990while, in Bulgafra, it rose to over3007o in 1991 and in Romania toaround 2007o(Graph 80).
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central­ og Østeuropa mænien og med over 40% i Bulgari­en (figur 81).
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe mal activities have moderated thedecline in real incomes,though it isunlikely that income from informalsources has remained unaffected bythe scale of reduction in measured GDP which has occurred.
I Ungarn, hvor stig­ningen i inflationen havde været mindre, men havde varet længere, var faldet i reallønningerne til gen­gæld kun ca. 5% i 1991 (dog 8% fra slutningen af 1990 til begyndelsen af 1991). Dette kom dog efter flere år med meget små eller ingen stig­ninger i de gennemsnitlige realløn­ninger.
The people suffering the biggestfalls in real income, however, are inthe main those who have lost theirjobs and become unemployed andthose in retirement.
Selv om regeringerne i hele regio­nen forsøgte at beskytte reallønnin­gerne fra de værste virkninger af prisstigningerne ved at tillade de nominelle lønninger at stige, måtte de alle erkende, at det var nødven­digt, at reallønningerne faldt.
increases, especially those withincome from abroad, those working in the informal economy orthose newly employed in the private sector, where average wagesare estimated, in many cases, tobe at least double those in otherparts of the economy.
Men stig­ningen i inflationen var meget stør­re — måske bortset fra i Ungarn — end man havde forventet. Desuden var faldet i produktionen også me­get større, hvorved der blev færre finansielle midler til rådighed til at sikre realindkomsterne.
This disparity in experience,which is instark contrast to the stable pattern of wage relativities in theyearsbeforethereforms,threatens to become more important in the future.
I Polen steg inflationen, efter at priskontrollen blev fjernet, til et gennemsnit på knap 600% i 1990, mens den i Bulgarien steg til 300% i 1991 og i Rumænien til ca. 200% (figur 80). I modsætning hertil har inflationen i Ungarn, hvor liberali­seringsprocessen påbegyndtes tid­ligere og var fordelt over en længere periode, hele tiden ligget under 40%, og i Tjekkoslovakiet lå stigningen på under 70%, på trods af at liberaliseringen foregik hurti­gere.
Systems ofsocial protection arily a good indicator of changes ineconomic well-being in Central and Eastern Europe becauseofthe severe shortages of goods and ser-viceswhichexistedinmanycountries - Hungary and Czechoslovakia are exceptions whichexisted before the reforms started.People may have suffered a substantial erosion in the real value oftheir measured income but, at thesame time, had a greater chance ofspending what money they had.(This, however, is of little consolation to the many who cannot affordto buy the new goods appearing inthe shops.)
De gennemsnitlige realindkomster anslås således at være faldet med 27% i Polen i 1990 — de steg dog en smule i 1991 — med 26% i Tjekko­slovakiet i 1991, med ca. 12% i Ru­
Secondly, average figures concealmajorvariations.Manypeoplewillhavesufferedevenlargerreductions in real wages than theaverage,especiallythoseem-ployed in parts of the state sector.Othersmayhaveexperiencedmuchsmallerfallsoreven
Folk oplevede måske en væsentlig udhuling af den reelle værdi af deres indkomst, men samtidig fik de større mulighed for at bruge de penge, de havde.
A third point, of unknown importance, isthatallthecountries,although to markedly differentextents, have informal economieswhich potentially provide an addi-tional,unmeasur€d, source ofincome to a number of people.
(Det er dog en ringe trøst for de mange, som ikke har råd til at købe de nye varer, der dukker op i forretningerne.)
Thisis particularly the case for Hungaryand Poland, but much less tnre of Bulgaria and Romania.It is diffrcultto judge the extent to which infor-
Mindsteløn, gennemsnitlig arbejdsloshedsydelse og mindstepension i forhold til den gennemsnitlige bruttoløn i Central og Østeuropa, 1991
AII the countries in the region havehad to modify, and extend, their systems of social protection to takeaccount of new circumstances.
% af den gennemsnitlige bruttoløn
In allcountries, the development of aneffective social safety net to preventwidespread poverty has been seenas a key element in - and even acondition of implementing theeconomic reforms required for transition.
Gennemsnitlig arbejdsloshedsydelse: PL: 1992,1. kv.; R: 1991,3.+4.
-noAuse'ühe*pffiua*enr+ottoo2.Or
For mange mennesker har faldet i reallønnen været endnu større end gennemsnittet, specielt for dem, der er beskæftiget visse steder i den statslige sektor.
Therehasalso been ageneraltendency to seek to reduce benefitexpenditureasunemploymentincreased andasthefinancial
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa sammenhæng mellem ydelsen og den senest indtjente månedsløn, så ledes at ydelserne generelt udgør ca. 50-70% af dette beløb.
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe ing1991 inallcountries apartfrom Poland, it is clear that pen- sionersas well as the unemployedandthoseon minimumwageshave been especially hard hit inmost parts of the region over the positionsofgovernmentshavedeteriorated.
For folk, der ikke tidligere har været i arbej de — fordi de netop er blevet færdige med skole eller universitet — er ydelsen sat i relation til mindste lønnen.
Eligibitity criteriahave beentightened, the period ofentitlement to benefit shortened,andeffectiveratesofbenefitre duce dinmo stcountrie s(Graph82).
Det er vanskeligt at bedømme, i hvilken grad de uformelle aktiviteter har kunnet opveje faldet i realindkomsten, men det er usandsynligt, at denne indkomstkilde skulle være forblevet upåvirket af det meget store fald i det målelige BNP, der har været tale om.
In Hungary, for example, insuranceprinciples were introduced in March 1991 to relate benefit entitlement to previous contributions,while at the beginning of 1992, theperiod of entitlement was reducedby 257o. fn Poland, ä uniform rate ofcash benefit, equal to aroundSÜTo of
Der har også været en generel ten dens til at forsøge at nedbringe udgifterne til disse ordninger, efter hånden som arbejdsløsheden steg, og det offentliges finansielle situation blev forværret.
As the recessionpersists and theaverage durationofunemploy-ment increases, governments inthe region are facing a new prob-lemhowtosupportpeoplewhose entitlement to benefit hasended. fn Bulgaria, for example,in the first quarter of L992, theproportion of those registered asunemployed who were entitled tobenefits fell from around 60Vo to397o simply because their periodof entitlement had ended.
Kriterierne for berettigelse til ydelserne er blevet strammet, den periode, hvori man er berettiget til ydelser, er blevet afkortet, og de faktiske satser for ydelserne er blevet sat ned i de fleste lande (figur 82).
Suchcases could become increasinglynumerous and the scale of incomesupport could decline markedly.
Men denne stramning har ikke forhindret akutte økonomiske problemer i forbindelse med finansieringen af udbetalingerne til de stadigt flere arbejdsløse.
Other measures of social protection have also come under closer scrutiny as the recession has con-tinued.fnmostcountries, average earnings, was introducedin March L992 in place of the pre-viousrangeofearnings-relatedrates, reducing the average amountpaid significantly.
I tre lande — Polen, Ungarn og Bulgarien — har man for at skaffe penge til at dække omkostningerne ved ar bejdsløsheden oprettet særlige fonde, der finansieres via, tvungne bidrag fra arbejdsgivere og folk i arbejde — eller afgifter på virksomheder, som det er tilfældet i Bulgarien.
In Czechoslovakia, in January 1992, apart fromgraduates, eligibility was restricted however, governments have triedhard to contain the rise in poverty to those who had genuinely losttheir jobs and were actively seeking resultingfromthedeclineinnational real income by uprating another, and the period of entitlement to benefi.twas halved.
Men eftersom omkostningerne er steget, og da der ikke var tilstrækkelige finansielle midler til rådighed, har man været nødsaget til at tage penge fra andre programmer specielt aktive ar bejdsmarkedsforanstaltninger — eller, som man har gjort i Bulgarien, forhøje bidragssatserne for dem, der indbetaler til fonden.
As a consequence there has been a substantial reduction in the numbersregistered at labour offices and thenumbers eligible for benefit.
De mennesker, der har oplevet de største fald i realindkomsten, er dog først og fremmest dem, der har mistet deres arbejde og er blevet ar bejdsløse samt pensionisterne.
All governments have introducedactive labour market measures inresponse to rising unemploymentin addition to passive payment ofunemployment benefits.
Alle landene i regionen har været nødsaget til at ændre og udvide de res socialsikringssystemer for at tage højde for den nye udvikling.
The mostcommon action has been to set uptraining or retraining programmes.However,theproblemfacedinevery country is not only that offinding sufficient funds and enoughqualified people to executethe programmes, but just as importantlydetermining what kind of trainingshould be giverl.
I alle landene er udviklingen af et effektivt socialt sikkerhedsnet for at forhindre udbredt fattigdom blevet opfattet som et centralt element i — og endog en forudsætning for — gennemførelsen af de økonomiske reformer, der er nødvendige for overgangen til markedsøkonomi.
Although it is clearthat retraining of many of theunemployed is essential if they areto find work, and if the productivepotential of the economy is to beimproved, the critical question ofwhatkindofskillstoprovideremains unresolved.
Men recessionen fortsætter, og de gennemsnitlige arbejdsløshedsperioder bliver længere og længere, hvilket indebærer et nyt problem for myndighederne i regionen.
This tightening, however, has notpreventedacutefinancialprob-lemsemergingasregardsthe
Spørgsmålet er, hvordan man kan hjælpe de mennesker, som ikke længere er berettiget til ydelser.
With only ha,zy,and general, ideasabouttheskillswhichwillbe funding of payments to the growing numbers of unemployed.
I Bulgarien skete der så ledes i første kvartal af 1992 det, at den procentvise andel af dem, der var registreret som arbejdsløse, og som var berettiget til ydelser, faldt fra ca. 60% til 39%, simpelthen fordi ydelsesperioden for deres vedkommende var udløbet.
Inthree countries Poland, Hungary and Bulgaria - special fundsfinanced by levies on employersand those in work or just onenterprises in the case of Bul garia- have been established to meet minimum wage levels and pensions so as to prevent them beingeroded byinflatiorl.However,while the minimum wage level inrelation to the average wage hasbeen progressivelyincreased in Poland during the period of transition, from L2Vo in 1989 to 367o in1991, and in Hungary it remainedbroadlyconstantin1990 and1991,'thelevel in Czechoslovakia was reduced from 607o of the average wage at the beginning of 1991to 44Vo by the end.
Der kan meget vel komme mange flere af den slags tilfælde, og omfanget af indkomststøtte vil formentlig falde markant.
In Romania, itwas reduced from 637oto 5 L%o andin Bulgaria from 7 57o to 427o overthesame period.Inthelattercase, it has resulted in incomeswell below basic subsistence level.
I Ungarn blev der f.eks. i marts 1991 indført forsikringsprincipper, så retten til arbejdsløshedsydelse blev sat i relation til de indbetalte bidrag til ordningen, og i begyndelsen af 1992 blev ydelsesperioden reduceret med 25%.
the cost of unemployment. But, asthecost hasrisen,finance hasproved inadequate necessitatingthediversionofrevenuefromotherprogrammesespecially
I Polen indførtes i marts 1992 en ensartet sats for kontante ydelser svarende til ca. 36% af gennemsnitslønnen i stedet for de tidligere lønrelaterede satser, og dette indebar en væsentlig reduktion i det gennemsnitlige beløb, der kom til udbetaling.
Partly because of the higher thanexpected inflation, the minimumlevel of pension declined relativeto the average wage during 1991 required in the future as the transition and economic recoveryproceeds, targeting training is difficult.
I Tjekkoslovakiet skærpede man i januar 1992 reglerne vedrørende berettigelse til arbejdsløshedsydelser for dem, der rent faktisk havde mistet de res job og aktivt søgte anden be skæftigelse, samtidig med at man halverede ydelsesperioden (universitetskandidater var dog ikke omfattet af reglerne).
In practice, the tendency is toprovide basic training courses ofbenefit only to those with very lowskill levels.
Konsekven sen har været en væsentlig reduktion dels i antallet af registrerede ledige på arbejdsformidlingskontorerne, dels i antallet af personer, der er berettiget til ar bejdsløshedsydelser.
A further problem isthat, because of the acute shortageofjobs, there is the probability thatthose who undertake a course oftraining may be no more likely tofind employment at the end of itthan before.
Specielt har myndighederne fastsat mindstelønsniveauer for folk i ar bejde og har givet dem, der er ramt af arbejdsløshed, ret til ydelser fra det offentlige (i Ungarn findes dog et system, der stammer fra 1986, da der blev indført en ordning med ydelser i forbindelse med genbeskæftigelse).
active labour market measuresor,inthecase of Bulgaria, inallcountries)except for Romania where it started off low.
Generelt har de nye ordninger vedrørende arbejdsløshedsydelser været baseret på en
increases in the rate of contribution required of those pa;ring intothe fund.
Også andre sociale beskyttelsesforanstaltninger er kommet under lup, efterhånden som recessionen er fortsat.
'Given the substantial fall in thereal value of average wages dur-
I de fleste lande har myndighederne ihærdigt forsøgt at holde den stigning i fattigdommen nede, der er resultatet af faldet i den reelle nationalindkomst, ved at
As a result of these various problems, only a small proportion ofthe unemployed have undergone
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe impact on have a very limited unemployment.
60-70% af deres løn, under 8% af de nye universitetskandidater blev hjulpet på denne måde i 1991); dannelse der er behov for.
Developments in Lggz retraining.
Selv om det står klart, at det er særdeles vigtigt at få omskolet mange af de arbejdsløse, hvis de skal gøre sig håb om at finde beskæftigelse, og hvis økonomiens produktive potentiale skal kunne forbedres, har man endnu ikke fundet svar på det afgørende spørgsmål om, hvilke former for færdigheder der er brug for.
In Czechoslovakia,Bulgaria and Romania, only around57o of those registering as unem-ployedin1991 wentthroughatraining course.
• tilskud til ansættelse af handicappede arbejdstagere;
Other measures which are commonthroughout the region are:
• tilskyndelse til arbejdstagerne til at lade sig førtidspensionere.
Data for the first quarter of 1992, inmany cases provisional, indicatethatoutputhascontinuedtodecline, employment to be reducedand unemployment to rise in most parts of the region.
forhøje mindstelønningerne og pen sionerne for at forhindre, at de ud hules af inflationen. Mens mindstelønsniveauet i forhold til gennemsnitslønnen er steget grad vis i Polen i overgangsperioden fra 12% i 1989 til 36% i 1991, og det i Ungarn forblev nogenlunde uændret i 1990 og 1991, faldt det i Tjekkoslovakiet fra 60% af gennemsnitslønnen i begyndelsen af 1991 til 44% ved årets udgang.
o support to help and encourage aspiring entrepreneurs,especially those who are unemployed, to set up businesses; to payments to the unemployed.In Czechoslovakia, for example,income support for the unemployedamounted to 0.45Vo of GDP in 1991,compared with 0.L47oof GDP forexpenditure on active measures.Thisratioofspending betweenpassive and active measuresaround 3:1 or 4:L seems to besimilar in Hungary and Poland,while in Bulgaria over 90Voof allexpenditure on the labour marketin 1991 was absorbed in paylngunemployment benefit.
I Rumænien blev det reduceret fra 63% til 51% og i Bulgarien fra 75% til 42% i samme periode.
. the creation of socially, or publicly, usefuljobs; jobs;
Blandt de mere specielle foranstaltninger skal nævnes tilskud til fremme af deltidsbeskæftigelse (i Ungarn — hvor der i 1992 vil blive lagt øget vægt på denne foranstalt ning) og tilskud til korttidsarbejde i virksomheder med midlertidige afsætningsproblemer (i Tjekkoslovakiet). vakiet).
Although for most countries thereare no quarterly figures availablefor GDP, estimates of industrialproduction show a fall of around20-25Vo in Czechoslovakia, Bulgaria and Hungary between the first o subsidies to employers to encourage them to employ youngpeople, especially graduates (in
Med kun tågede og generelle idéer om, hvilke færdigheder der bliver brug for fremover, efterhånden som reformerne gennemføres, og det økonomiske genopsving begynder at mærkes, er det vanskeligt at mål rette uddannelsesprogrammerne. I praksis går tendensen i retning af at tilbyde elementære uddannelseskurser, som kun er til gavn for personer med meget mangelfulde kvalifikationer.
Romania, for example, 60 or707o of their wage is covered bythe State, although under 8Vo ofthose graduating were helpedby this measure in 1991); quarter of 1991 and the first quarterof1992, while in Romania, thedecline was L37o and in Poland 97o.Only in Poland and Czechoslovakiais there any sign of a moderationin the rate of decline in industrialoutput.
I betragtning af det store fald i gen nemsnitslønningernes reelle værdi i 1991 i alle landene bortset fra Po len er det klart, at pensionisterne, de arbejdsløse og folk på mindsteløn har været særligt hårdt ramt de fleste steder i regionen i det sidste år.
o subsidies for the employment ofhandicapped workers; o encouragement for people toretire earlier.