natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ændringer i familiestruktur og kvindernes rolle har bety­delige indvirkninger på de sociale sikringssystemer, især i de sydlige medlemsstater.
Changes in the structure of families and the roles of women have significant implications for social protection systems, especially in the southern Member States.
Familien spiller en vigtig rolle med hensyn til uddannelse, pleje, og ydelser i alle med­lemsstater, og familiepolitik bør derfor nævnes eksplicit i traktaten.
Families play important roles, however, in providing education, care and services in all Member States and family policy should therefore be explicitly mentioned in the Treaty.
Den kan også aktivt tilbyde »merværdi« gennem sociale handlingsprogrammer, der inciterer til spredning af god praksis og udveksling af information og erfaring.
It can also actively offer 'added-value', through social action programmes which encourage the spread of good practice and the exchange of information and experience.
Erklæ­ringer, kodekser med god praksis, tilskyndelse til pilot­projekter, netværk, finansiel støtte og sidst, men ikke mindst, regelmæssig kontrol af implementeringen af eksisterende social lovgivning, alt dette må sættes i værk.
Declarations, codes of good practice, encouragement of pilot projects, networking, financial support and, last but not least, regular monitoring of the implementation of existing social legislation should be undertaken.
En bredere høring af alle berørte parter — regering­er, arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for eu­ropæiske regioner og ikke­statslige organisationer — anses for at være uomgængeligt nødvendig. Endvidere foreslås det generelt fra alle sider, at alle politikker med økonomisk og monetær konvergens som mål regelmæs­sigt bør underkastes regelmæssig kontrol og vurdering af deres sociale konsekvenser.
Wider consultation of all parties concerned — gov­ernments, European social partners, and representatives of European regions and NGOs — is considered indis­pensable.
Problemer omkring indvirkningen af den aldrende befolkning og de ældres rolle og bidrag har stor bevå­genhed i svarene fra de ikke­statslige organisationer (Eurolinkage, European Platform for Seniors' Organisa­tions).
Issues centring on the impact of the ageing popula­tion and the role and contribution of the elderly attrac­ted responses from NGOs (Eurolinkage, European Plat­form for Seniors' Organizations).
Nødvendigheden af at se på indvirkningen af den aldrende befolkning på andre politikker blev også frem­hævet.
The need to look at the impact of the ageing population on other policies was also stressed.
Et flertal af bidragyderne støtter Kommissionens synspunkter på bedre koordinering af rettigheder vedrørende arbejdsløshedsydelser for på den måde at tage hensyn til den ændrede socioøkonomiske situation og lette arbejdskraftens mobilitet.
A majority of respondents support the Commission's views on better coordination of rights to unemployment benefits so as to take account of the changed socioeconomic situation and to facilitate labour mobility.
tuel udvidelse af den frie bevægelighed (Luxembourg) og mod generel fri bevægelighed uden en godkendt EU-politik (Tyskland).
However, it should be noted that some governments call for caution in any extension to free movement (Luxembourg) and to general free movement without an agreed EU policy (Germany).
Nogle af bidragyderne, f.eks. den spanske regering, understreger, at det er nødvendigt for EU at udvikle en samarbejdsstrategi med de lande, hvor fra indvandrene kommer.
Some contributors, for example the Spanish Government, stress the need for the EU to develop a cooperation strategy with the countries of origin of migrants.
Arbejdsmarkedets parter henviser navnlig til udstationerede arbejdstagere, som sendes på arbejde i andre medlemsstater, og foreslår en EU-lovgivning på området.
The social partners notably refer to the position of seconded workers who are sent to undertake jobs in other Member States and propose EU regulation in this area.
Dette støttes af den franske og nederlandske regering.
The French and Dutch Governments also support this view.
Med hensyn til arbejdsmarkedet er der en lang række opfordringer fra alle sider for en forenkling af koordineringsreglerne.
With regard to the labourmarket, there are numerous calls from all sides for a simplification of the rules of coordination.
Samtidig er der en generel efter spørgsel efter forbedring af gensidig information om job og henvendelser gennem Eures-nettet.
At the same time there is a general demand for improvement of mutual information dissemination on jobs and applications through the EURES net work.
Mere simple administrative procedurer ville også kunne få folk til at se efter arbejde i andre medlemsstater.
Simpler administrative procedures could also encourage people to look for jobs in other Member States.
Det bliver også af nogle påpeget, at der er et påtrængende behov for en mere effektiv gensidig anerkendelse af diplomer og kvalifikationer i Unionen.
Respondents also point to the urgent need for more effective mutual recognition of diplomas and qualifications across the Union.
Et flertal af de ikkestatslige organisationer, særlige interessegrupper og eksperter ønsker en udvidelse af europæiske integrationsstrategier til også at omfatte indvandrere og en bedre koordinering af sager om visa, asylrettigheder, permanent og midlertidig opholdstilladelse. delse.
A majority of NGOs, special interest groups and individual experts call for an extension of European integration strategies to cover immigrants and provision for better coordination of policies on visas, rights to asylum, right of permanent and temporary residence.
Fagforeninger og enkelte ikkestatslige organisationer ser gerne specifikke aktive foranstaltninger til støtte for forening af arbejdsliv, familie og socialt ansvar for mænd og kvinder, desegregering på arbejdsmarkedet og øget deltagelse af kvinder i beslutningstagningen.
Unions and some NGOs favour specific active measures to support the reconciliation of professional, family and social responsibilities of men and women, the desegregation of the labourmarket and Increased par ticipation of women in decision-making.
Arbejdsgiverne støtter fleksibilitet på arbejdsmarkedet, og regeringer og andre ikkestatslige organisationer argumenterer for en midtersøgende fremgangsmåde, hvor kønsdimensionen inddrages i alle politikker.
Employers support labourmarket flexibility and governments and other NGOs argue for a mainstreaming-approach, including the gender dimension in all policies.
Samtlige aktører påpeger imidlertid betydningen af at ændre samfundsmæssige og kulturelle holdninger til spørgsmålet om kønnenes ligestilling.
All actors point, however, to the Importance of changing societal and cultural attitudes to the question of gender equality.
Øget mulighed for »familiesammenføringer« — for familiemedlemmer, der for øjeblikket er udelukket, som f.eks. ældre og handicappede, som ikke er i en lokal beboers varetægt — anses af alle ikkestatslige organisationer og interessegrupper for at være uomgængeligt nødvendigt for en bedre integration af indvandrere.
Extension of the possibilities for 'family regroupment' of migrants — for family members currently excluded, such as the elderly and disabled people not in the charge of a local resident — is estimated by all NGOs and interest groups as indispensable for the better integration of migrants.
Hvad angår arbejdsmarkedet, kræves der ligebe­handling på arbejdspladsen med hensyn til løn og mulig­heder for uddannelse og forfremmelse.
(i) appropriate implementation and monitoring of exist ing directives and recommendations;
• social sikring og andre rettigheder for atypiske arbejds­tagere
D social security and other rights of atypical workers;
D ændring af nationale og sociale systemer, således at arbejdsløse kvinder tilskyndes til at gå i gang med en uddannelse og søge arbejde
(iii) modification of national and social systems so as to encourage unemployed women to undertake training and seek employment;
D europæisk lovgivning til bekæmpelse af sexchikane på arbejdspladsen.
(iv) European legislation to combat sexual harassment at the workplace.
Der bør ydes støtte, således at kvinderne bliver i stand til at udøve utraditionel beskæftigelse, og dette bør gå hånd i hånd med foranstaltninger til ændring af holdninger over for kønsproblematikker.
Support should be provided to enable women to enter areas of employment not traditionally occupied by women, which should go hand in hand with measures to change attitudes to gender issues.
Der er forslag om at ændre undervisningsmetoder og forældrenes holdninger og at tilskynde pigerne til at studere viden­skabelige fag og søge videnskabelige og tekniske erhverv.
Proposals are made to change teaching methods in education and attitudes of parents and to encourage girls to study science subjects and pursue scientific and technical professions.
Drengene bør oplæres, således at de kan bidra­ge til familie­ og plejeopgaver i fuldt omfang.
Boys should be taught skills to enable them to contribute fully to family and caring tasks.
I medlems­staterne bør der især lægges vægt på at inddrage lige­stillingsproblematikken i lærernes grund­ og efteruddan­nelse.
Particular attention should be given in the Member States to include equal opportunities training in the initial and further training of all teachers.
Lige løn for lige arbejde bør gå hånd i hånd med, at kvinders arbejde på plejeområdet (børne­ og ældrepleje) vurderes højere.
Equal pay for work of equal value should go hand in hand with a greater value being attached to women's work in the caring area (child and elderly care).
Endvidere understreger ikke­statslige organisationer betydningen af fortsat EU­støtte til programmer og net­værk som for eksempel IRIS og SOCRATES, og af struk­turfondene.
In addition, NGOs underline the importance of continued EU funding for programmes and networks, such as IRIS and Socrates, and the Structural Funds.
Programmer til sikring af, at der tages hen­syn til ligestillingsdimensionen, anses for at være betyd­ningsfulde som sådanne i Den Europæiske Socialfond og NOW­programmet. Nogle af regeringerne (f.eks.
'Genderproofing' programmes (ensuring that the equal opportunities dimension is taken into account) is seen as important such as in the European Social Fund and the NOW programme.
Spani­en, Portugal) og ikke­statslige organisationer ønsker et fjerde handlingsprogram for ligebehandling af mænd og kvinder.
Some governments (for example Spain, Portugal) and NGOs call for a fourth action programme for equal treatment between men and women.
Forening af arbejde, familieliv og socialt liv for både mænd og kvinder anerkendes overalt som værende væsentlig for opnåelse af Unionens mål med hensyn til beskæftigelse, livskvalitet, ligestilling og social integra­tion.
The reconciling of 'work, family and social life for both men and women was universally recognized as essential to the achievement of Union goals in employ ment, quality of life, equal opportunities and social integration.
Flere ikke­statslige organisationer pegede på beho­vet for et nyt sex­neutralt »tids«­koncept og for en omdefinering af begrebet »arbejde«, herunder også ubetalt arbejde.
Several NGOs pointed to the need for a new sex-neutral concept of 'time' and for a redefinition of 'work', including unpaid work.
De ønsker en kommissionsundersøgelse af sidstnævnte både med hensyn til familien og den fri­villige sektor i medlemsstaterne.
They request a Commission study on the latter in both the family and the voluntary sector in the Member States.
Forældreorlov bør være for både mænd og kvinder, og den skal tælle med, når det drejer sig om de sociale sikringsordninger.
Parental leave was supported for both men and women, including that it should count for social security contributions.
Af specifikke tiltag, der foreslås i svarene, kan nævnes: nes:
Among specific actions suggested in the responses are:
D Ligebehandling i forbindelse med deltidsarbejde og kontrakter af begrænset varighed (finder bred støtte).
D equal treatment for parttime work and fixed duration contracts (widely supported);
Fagforeningerne udtrykker bekymring for, at den sociale dialog kan blive anvendt til at camouflere manglende aktivitet på EU-plan, hvis og når der ikke synes at være en fælles hold ning blandt arbejdsmarkedets parter.
Concern is expressed by the trade unions that the social dialogue may be used to camouflage inactivity at EU level, if and when there seems to be no common position amongst the social partners.
D En social klausul i handelsaftaler (fagforeninger, ikkestatslige organisationer, Sammenslutningen af Familieorganisationer i Det Europæiske Fællesskab, Det Økonomiske og Sociale Udvalg), som især vedrører emner som børnearbejde, og i tilfælde af offentlige kontrakter.
D a social clause in trade agreements (unions, NGOs, Coface — the Confederation of Family Organizations in the European Community, Economic and Social Committee) particularly related to the issue of child labour and in the case of public contracts;
D Arbejdstiden er mere kontroversiel.
D working time is more controversial.
Fagforeningerne forbinder det med en bedre arbejdsfordeling og nedbringelse af arbejdsløsheden, mens arbejdsgiverne ikke ønsker nogen EU-aktion på dette område.
While the unions link this to a better distribution of work and reduction of unemployment, employers wish no EU action in this area;
Fagforeningerne ønsker en udvidelse af den sociale dialog til at omfatte alle anliggender, der er knyttet til EU-integration, herunder spørgsmål om omstrukturering, rationalisering, omlægning af aktiviteter og teknologiske ændringer.
The unions wish to see an extension of social dialogue into all matters related to EU integration, including issues relating to restructuring, rationalization, redeployment of activities and technological change.
Industrien bliver anset for at være den sektor, der er mest relevant for aktioner og indgåelse af aftaler om beskæftigelse, især gennem de nye muligheder, der åbnes op for med det nye mål nr. 4 i Den Europæiske Socialfond (ESF).
It sees the industry level as the most relevant for conducting actions and concluding agreements on employment, especially through the new opportunities opened by the new Objective 4 of the European Social Fund (ETUC).
På den anden side vil arbejdsgiverne begrænse den sociale dialog til de anliggender, der er defineret i social- og arbejdsmarkedsprotokollen til traktaten om Den Europæiske Union.
On the other hand, the employers would restrict the agenda of social dialogue to those matters defined in the Social Protocol of the Treaty on European Union.
D Det samme kan siges om arbejdstagerrepræsentationen.
D the same could be said in relation to workers' representation.
Arbejdsgiverne ser generelt (dog ikke alle) ikke noget behov for EU-lovgivning, men nogle af regeringer ne (den græske, nederlandske, tyske, luxembourgske) er enige med fagforeningerne i, at høring og deltagelse bør prioriteres.
While employers in general (but not all) see no need for EU legislation, some governments (Greece, Netherlands, Germany, Luxembourg) agree with the unions that consultation and participation should be given priority;
D Behovet for at definere regler for udstationerede arbejdstagere nævnes af mange (fagforeninger, rege ringer), ligesom behovet for at regulere atypiske arbejds former og hjemmearbejde.
D the need to define the rules for seconded workers is mentioned by many (unions, governments) as also is the need to regulate atypical forms of work and homeworking.
Det andet hovedemne, der blev fremhævet i svare ne, er udvidelsen af socialdialogprincippet til at omfatte en bredere proces, som kunne betegnes som social høring.
The second main issue highlighted in the responses is the extension of the principle of social dialogue to a wider process which might be termed social consultation.
Andre sociale aktører, især ikkestatslige organisationer, argumenterer for deres ret til at blive hørt og taget med i betragtning fremover på samme måde som arbejdsmarkedets parter.
Other social actors, especially NGOs, are arguing for their right to be heard and considered in the future in the same way as the social partners.
Dette ønske støttes af EFS, som mener, der er behov for samordnet dialog og aktion fra alle sociale aktører, især i forbindelse med økonomisk vækst, jobskabelse og social udstødelse.
This call is support ed by the unions (ETUC) who see a need for concerted dialogue and action from all social actors, particularly to deal with economic growth, job creation and social exclusion.
D princippet med betalt ferie og sygeorlov (tyske rege ring)
(i) the principle of paid holiday and sick leave (German Government);
D bevisbyrde (fagforeninger, ikkestatslige organisationer) ner)
(il) burden of proof (unions, NGOs);
D retten til personlig orlov eller forældreorlov og generelt mere fleksible arbejdstidsordninger (ikke-statslige organisationer, fagforeninger, nogle regeringer)
(iii) the right to personal/parental leave and generally more flexible time arrangements (NGOs, unions, some governments);
Med hensyn til arbejdsloven og politikker vedrørende arbejdsvilkår er synspunkter herpå delvis omhandlet under kapitel 3.
In relation to labour law and policies on working conditions, views on these issues are partly covered in Chapter 3.
Der er imidlertid generel enighed om, at EU-tiltag på dette område bør have form af rammeaftaler, der er opnået gennem tæt samråd med arbejdsmar kedets parter og andre relevante grupper under overholdelse af deres autonomi.
There is, however, a general agreement that EU action in this area should be in the form of frame work agreements, achieved in close consultation with the social partners and other relevant groups and respecting their autonomy.
Der er ønske om bindende minimumsstandarder (fagforeninger, ikkestatslige organisationer, flere regeringer, lokale myndigheder) på arbejdslovgivningsområdet med konvergens mod højere niveauer. Arbejdsgiverorganisationerne støtter generelt i mindre grad dette synspunkt, og ville også på dette område foretrække en naturlig rytme i konvergensen på linje med de økonomiske realiteter.
There is a call for binding minimum standards (unions, NGOs, several govern ments, local authorities) ¡n the field of labour law, with a convergence towards higher levels.
Mange ikke­statslige organisationer og fagforening­er ønsker et »borgercharter af sociale rettigheder«, som er fælles for alle EU­borgere.
The principle of subsidiarity is felt by many to be par ticularly pertinent in the field of social policy, as many of the measures affect people as individuals and in their immediate social environment.
Et sådant charter af rettig­heder bør være enkelt og let at forstå for alle.
They should, therefore, have more possibilities to influence it.
Det bør være let at opnå disse rettigheder overalt i EU.
(v) phased and flexible retirement (unions, NGOs).
Grønbogen kritiseres for at udelade sundheds­spørgsmål.
The Green Paper is criticized for 'leaving out' the health issue.
Europæiske politikker bør i højere grad inte­greres, og dette gælder også inden for den sociale dimension.
European policies should be more integrated and this applies also within the social dimension.
Selvom der allerede eksisterer et specifikt sundhedsprogram fra Kommissionen, bør sundheds­spørgsmål alligevel indgå i enhver hvidbog om socialpo­litik.
Therefore, although there exists already a specific Commission health programme, health issues should be included in any White Paper on social policy.
Når det er sagt, er der kun kommet få nye forslag på dette område, og der er kun lidt at finde i bidragene.
This being said, few new proposals have been made in this field and little is to be found in the contributions.
Eksistensen og den hurtige formering af tværnatio­nale netværk af enhver slags — åndeligt og finansielt støttet af EU — anses for en positiv udvikling, især af ikke­statslige organisationer.
The existence and continued proliferation of crossnational networks of all kinds — spiritually and financially supported by the EU — is seen as a positive de velopment, especially by NGOs.
Spørgsmålet om sundhed og sikkerhed på arbejds­pladsen tages hovedsageligt op af arbejdsgiverorganisa­tioner og af fagforeninger, som er enige om behovet for minimumsstandarder.
The issue of occupational health and safety is addressed mainly by employer and union organizations which agree on the need for minimum standards.
Arbejdsgiverne understreger, at der er behov for brede retningslinjer, der er videnskabe­ligt begrundede og omkostningseffektive.
Employers stress the need for framework guidelines, scientifically justified and cost effective.
Både arbejds­giver­ og arbejdstagerside insisterer på en skærpelse af gældende lovgivning, og Unice ønsker stabilitet i og eva­luering af gældende regler, før der foretages en revision eller en udvidelse.
Both sides of industry insist on the enforcement of existing legislation and UNICE calls for stability and the evaluation of exist ing rules before further revision or extension.
Kommissionen anmodes også om igen at se på det fælles forslag fra 1993 fra Det Treside­de Rådgivende Udvalg.
It also directs the Commission to look again at the 1993 joint proposal of the tripartite Consultative Committee.
Idéen med et debatforum til drøftelse af strategiske socialpolitiske spørgsmål hilses generelt velkommen af de bidragydere, der har svaret inden for dette område; men der fremstår ikke nogen klar enighed om arten af og procedurerne for et sådant forum.
The idea of a discussion forum for discussing strategic social policy questions is generally welcomed by those contributions which responded in this area but no clear-cut consensus is emerging as to the nature and procedures of such a forum.
I nogle af de kon­krete forslag foreslås det, at opgaven varetages af eksis­terende organer, som for eksempel Det Økonomiske og Sociale Udvalg eller Det Europæiske Institut til Forbed­ring af Leve­ og Arbejdsvilkårene, hvor spørgsmål af socialpolitisk relevans er blevet drøftet i mange år på en konstruktiv måde.
Some concrete proposals suggest that such a task could be carried out by existing bodies, such as the Economic and Social Committee or the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, where questions of social policy relevance have been discussed for many years in a constructive manner.
Afsluttende kommentar
Conclusion
Endelig omtales folkesundheden af en lang række bidragydere, hvor den generelle holdning er, at EU bør tage sig af generelle principper og overlade det til natio­nale politikker at spille den største rolle.
Finally public health is mentioned by various contributors, generally to say that the EU should be concerned with issuing general principles, leaving national policies to play the major role.
Den forebyg­gende indsats bør øges, der bør indføres sikkerhed for sundhedspleje for alle (EFS) og vises særlig opmærksom­hed over for grupper med specifikke problemer (handi­cappede, ældre).
Preventive action should be increased, a guarantee of health care for all introduced (ETUC) and special attention given to groups with specific problems (disabled, older people).
Opbygningen af et demokratisk Europa
The construction of a democratic Europe
Alt i alt hilses idéen med og udarbejdelsen af en hvidbog om europæisk socialpolitik velkommen.
In summary, the idea and the process of developing a White Paper on European social policy is welcomed.
Der er mange områder af fælles interesse for aktørerne på dette område (regeringer, fagforeninger, arbejdsgivere, ikke­statslige organisationer, uafhængige eksperter), som kan danne udgangspunkt for drøftelser, og hvor der er en realistisk mulighed for at opnå kompromisløsning­er på linje med hovedtrækkene i en »europæisk model« med solidaritet og respekt for forskelligheder.
There are many areas of common ground between the actors in this field (governments, trade unions, employ ers, NGOs, independent experts) on the basis of which discussions can take place with a realistic view to reach ing compromise solutions in line with the main characteristics of a 'European social model', showing solidarity, whilst respecting diversity.