natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det giver et gennemsnitstal på 35%, hvis man ser bort fra Rusland.
This means 35 % on average, if Russia is excluded.
Med hensyn til virkningen af det indre marked på de forskellige østeuropæiske landes forhold til Vesteuropa vurderes den positivt af de fleste af de adspurgte, der udtrykker en mening.
As for the impact ofthe sin­gle market on the relations which various East European coun­tries have with Western Europe, it is viewed as positive by most of those polled who have a view on the subject.
Det er her litauerne der har rekorden med 63% positive, fulgt af albanerne (60%) og esterne (56% > ).
But this time it is the Lithuanians who are in the lead with 63 % with positive views, ahead of the Albanians (60%) and the Estonians (56 %).
Russerne og letterne (49% > ) er mere forbeholdne, ligesom ungarerne og tjekkoslovakkerne (47%).
European Russians and Latvians (49 %) are more reserved, as are the Hungarians and the Czechs (47 %).
Gennemsnittet, når stadig bortses fra Rusland, er på 40% positive udtalelser.
The average for countries other than Russia of those who view the impact ofthe single mar­ket positively is 40%.
Længere nede befinder sig Polen (39%), Bul­garien (37% > ) og Rumænien (26%).
Countries below this average include Poland (39 %), Bulgaria (37 %) and Romania (26 %).
Meget få østeuropæere mener, at »1992« bliver til skade for deres land — rekorden er her 6%, i Tjekkoslovakiet, 21% i Letland, 20% i Polen og 14%. i Rusland.
However, in several coun­tries a large part of public opinion views the single market as both good and bad: 23 % in Czechoslovakia, 21 % in Latvia, 20% in Poland and 14% in European Russia.
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
Teachers who are interested should write: In the United Kingdom to Ms Judith Hemery, Central Bureau for Educational Visits and Exchanges, Seymour Mews House, Sey­mour Mews, London W1H 9PE, tel.: 71 486 51 01, fax: 71 935 5741;
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet Av-sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General Audiovisual, Information, Communication and Culture, and Directorate-General Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B-1049 Brussels
Tag udfordringen op!
Take part in Europe.
Vi kan hjælpe.
We can help you.
Har du brug for præcise svar på spørgsmål som f.eks.
For more information, contact your EIC: tunities for collaboration that are
KØBENHAVN Tlf: (33)91 23 23 ­ Fax: (33)32 52 16
• Do my products standards?
ODENSE Tlf: (66) 14 60 30 ­ Fax: (66) 14 60 34
operation Centre' (BRE) is represented
• Søger du partnere primært uden for Fællesskabet?
• Am I eligible f or financial assistance?
VIBORG Tlf: (86)62 77 11­ Fax: (86)61 49 21
by 300 correspondents spread through­
• Opfylder min xirksomheds produkter europæiske normer og standarder? • Kan min virksomhed få tilskud fra EF? • Hvilke krav skal min virksom­hed opfylde inden etablering et andet sted i Europa?
• What procedures must I go through out 45 countries. It is also directly to become established in a particular accessible to businesses.
EF ­Rådgivningsko re­torerne (EFR) kan give svar på disse og mange andre spørgsmål ­ naturligvis ud fra virksomhedernes egne behov.
A 'Euro Info Centre' (EIC) can answer these questions and many others in a way that meets the specific needs of businessmen.
EFR er et netværk, som dækker hele Europa.
The EIC's are set up in a decentralized network throughout Europe. There are
Små og mellemstore virksomheder kan henvende sig til de mere end 200 centre, som står til rådighed med oplys­ninger og hjælp vedr. direktiver, forordninger, samarbejdsmulig­heder m.v. i Europa.
This is the time to act Take part in the European more than 200 centres at the service of small firms to provide the information and assistance they need about regula­ tions, practices, and opportunities in
• Søger du fortrolig hjælp til at finde en handelspartner, en finan­siel eller en teknologisk partner _^^_ inden eller uden for
Week for Business from the 23rd to the 27th of'I 1992.
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
• Are you looking for confidential help in finding a commercial, financial, or technological partner in the
************ bejde (BRE) med flere end 300 udvalgte konsulenter fordelt over 45 lande.
• Do you prefer to speak directly without
Kontoret står direkte til rådighed for såvel store, mellem­store som små virksomheder.
Cork: Tel: (021)50 90 44 ­ Fax: (021)27 13 47 Dublin: Tel: (01)269 50 11 ­ Fax: (01)269 58 20 Galway: Tel: (091)62 624 ­ Fax: (091)61 963 Limerich: Tel: (061)41 07 77 ­ Fax: (061)31 56 34 Sligo: Tel: (071)61 274 ­ Fax: (071)60 912 Waterford: Tel: (051)72 639 ­ Fax: (051)79 220
Fællesmarkedet? «Business Coope­
Community or in other countries?
Deltag i «EUROPARTENARIAT» , ration Network» (BC Net) er et netværk med mere end 600 virk­somhedskonsulenter fra både den offentlige og den private sektor.
_T~ is a network of some 600 pean Communities organizes twice a business consultants in the private and
Deres arbejdsområde er hele Europa og som finder sted to gange årligt ­ i
COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES year in a specific region of the Com­ public sectors throughout the entire munity. The next meeting will be in
VIRKSOMHEDSPOLITIK
Community and in a number of other
Europæisk Virksomhedsuge fra den 23. til den 27. marts.
Thessalonica, Greece, on the 22nd and countries. It is linked to a computer­
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kult
COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Mànedsbrev om Europa uden grænser
Directorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture
Ja til Fællesskabets industripolitik
Yes to the Community's industrial policy
At industripolitikken er en EF­opgave har der siden topmødet i Maastricht ikke længere hersket nogen tvivl om.
It's clear since 'Maastricht' that industrial policy is a European undertaking.
Detudkasttil ny traktat, som blev vedtaget ved denne lejlighed, inde­holder klare industripolitiske grundsætninger, som fremover skal gennemføres på fælles­skabsplan. Men »Maastricht« kan ikke betegnes som et industripolitisk vendepunkt.
The draft Treaty adopted in that city contains very precise principles of industrial policy, to be imple­mented on a Community­wide basis.
Heiler ikke i fremtiden vil der være milliardudstyrede aktionsprogrammer, der skal styrke svage industrier eller hjælpe »strategiske« industrier på benene med midler fra Bruxelles. Kommis­sionen ville se med stor skepsis på industripolitiske tiltag, som havde til formål at bremse de strukturelle ændringer eller kanalisere dem i en bestemt retning.
Nor will action programmes be launched in the future at a cost of billions in order to strengthen weak industrial sectors or help set up 'strategic' industries with money from Brus­sels.
Konkurrencedygtighed gennem konkurrence Konkurrencedygtig bliver man kun ved at kaste sig ud i konkurrence.
The ability to compete requires competition and is acquired only through increased competition.
Derfor ville det være en fejltagelse at ville styre den industrielle ændringsproces gennem politiske målsætninger (»targeting«) eller offentlig støtte.
It would be a mistake, therefore, to seek to direct industrial change by means of political goals or subsidies.
Dog er der et helt klart behov for at lette den stadigt accelererende strukturelle ændringsproces gennem ledsageforanstaltninger.
Of course it is equally necessary to facilitate, through the use of complementary measures, rapid industrial change.
Her må bed re uddannelse og videreuddan­nelse i forgrunden.
Bettertraining— initial and continuous — is essential in this connection.
Det nytter ikke længere blot at mildne virkningerne af de økonomiske og sociale forandringer.
It is no longer enough to reduce the impact of economic and social changes.
I dag er det endnu vigtigere, at vi mindsker den beskæftigelsesmæssige risiko så meget som muligt gennem en fremtidsorienteret arbejdsmarkedspolitik.
It is even more important to reduce the threat of unemployment as far as possible through a well­thought­out labour market policy.
Der hvor strukturchock med negative virkningerforbeskæftigelsen eruundgåelige, foreksempel i rust­ningsindustrien, må Fællesskabet også have mulighed for at kunne støtte oprettelsen af nye arbejdspladser uden for de egentlige regional støtteområder.
Where structural shocks leading to higher unemployment cannot be avoided, as in the arms industry, for example, the Com­munity must be able to encourage job creation, even in regions not enjoying regional aid.
De nødvendige retningslinjer herfor skal nu lægges inden for rammerne af Delors­pakke II.
The time has come to draw up the necessary guidelines in the framework of the Delors II package.
Forskningsstøtte Et andet industripol ¡tisk tiltag af største betydning er støtte af forsk­ningen.
Encouraging research is another way, and one that is particularly important, of embar­king on an industrial policy.
Her må man til stadighed huske på, at det ikke så meget er enkelte banebrydende opfindelser, der er bestemmende for konkurrencedygtigheden, men langt mere den teknolo­giske kompetence til hele tiden at forbedre og forfine produkter og produktionsprocesser.
But one must never lose sight of the fact that the aibility to com­pete depends less on a few spectacular inventions and more on the technological skills nee­ded to continuously improve and refine products and manufacturing processes.
Den gamle sondring mellem high­tech og low­tech er forlængst blevet forældet. Det teknolo­giske fremskridt lader ingen industrigren i fred.
The traditional distinction between high and low tech lost its validity a long time ago, forno indu­strial sector is now untouched by technological progress.
Derfor bliver forskningen stadig mere »mar­kedsnær«. Denne kendsgerning må vi også tage mere hensyn til, når vi udformer Fællesska­bets industripolitik.
For this very reason research is moving ever closer to the market, a fact which the Community's research policy must take into account more.
Hvis vi ønsker, at der fortsat skal produceres i Europa og ikke kun forskes, er det helt nødvendigt, at vi behersker visse vigtige basisteknologier.
Hence the need to master key basic technologies: Europe must not only engage in research; what is more, it must produce.
Det kan ikke være EF­industripolitikkens opgave at bestemme, hvem der skal være fremti­dens vinderindustrier.
The role of a European industrial policy is not to select tomorrow's winners.
Det betyder dog ikke, atvi skalføreen industripolitik uden overhovedet at gribe ind i udviklingen.
But this does not imply a strictly non­interventionist industrial policy.
At skabe konkurrence er lige så vigtig en industripolitisk opgave som at opstille ambitiøse miljøpolitiske mål.
Creating the conditions for healthy competition is as much the task of industrial policy as presenting ambitious 'ecological' objectives.
Der er derfor ligeså lidt et modsætningsforhold mellem industripolitik og konkurrence som mellem for eksempel industripolitik og miljø­beskyttelse.
There is as little contradiction between industrial policy and competition as there is between industrial policy and environmental protection, for example.
Strukturel ændring af en politik En sådan moderne opfattelse af, hvad industripoli­tik er, har kun betegnelsen tilfælles med tidligere tiders protektionistiske tiltag.
Structural changes to policy. A modern conception of industrial policy, such as this, has nothing in common with the protectionist initiatives of the past, unless it is the term.
I dag kan der ikke længere føres en resultatrig industripolitik ud fra de gamle begreber som statsstøtte og produktionskvoter.
One cannot carry out an effective industrial policy today with out­dated protectionist concepts of subsidies and quotas.
Det gælder før som efter »Maastricht«.
This was already true before 'Maastricht', and remains just as true after it.
Moderne industripolitik kræver en direkte dialog mellem stat og erhvervsliv og et opgør med den gamle berøringsangst.
A modern industrial policy requires a direct dialogue between the State and its economic operators.
Dog må ansvarsområderne holdes ude fra hinanden.
There is no reason to fear contacts in this connection.
En kortsigtet ¡nteressepolitik gavner på læn­gere sigt ingen og mindst af alle virksomhederne, der skal klare sig i konkurrencen.
In the long run a policy based on short­term interests benefits no one — least of all companies which must be competitive on world markets.
Det ville være forkert at udforme en industripolitik udelukkende efter nationale katego­rier.
It would be a mistake to view i ndustrial policy only from the viewpoint of a classification by nationality.
Hvem der ejer en virksomhed spilleri lyset af den stadig mere forgrenede og komplekse
The question ot the onwership of an enterprise is losing its importance, given the growing interdependence of the world economy What matters is not the investor's iden­tity but that the European Community should continue to attract investments, particularly in future key sectors, which in turn should generate employment in Europe. European industrial Λ
Det eneste der tæl ler er, atvi bevarer arbejdspladser i Europa.
APRIL 1992 policy is contributing decisively to this end. r' 01
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 18. marts 1992.
The text of this issue was completed on 18 March 1992.
Sikkerhed for edb-data alkohol og tobaksvarer.
Security of information systems
Desuden hævder den britiske og den danske regering, at program »1992« ikke indebæreren total afskaf­felse af al kontrol ved Fællesskabets indre grænser.
In addi­tion, the British and Danish governments maintain that the '1992 programme' does not imply the total elimination of checks at the Community's internal borders.
Under alle omstændigheder betragter Kommissionen med overvejende til­fredshed den nuværende situation med hensyn til gennemførel­sen af det indre marked, ogden ser ingen grund til at udskyde mål­datoen 1. januar 1993. Pr.
In any case, the Commission is largely satified with the situation as regards preparations for the single market, and sees no reason to put off the 1 January 1993 deadline.
10. marts 1992 har Ministerrådet defini­tivt vedtaget 77% af de foranstaltninger, der er nødvendige for det indre markeds færdiggørelse; tilbage at vedtage står 63 af 282.
As of 10 March the EC Coun­cil of Ministers had definitively adopted 77 % of the measures needed to complete the single market; there still remain 63 out of 282.
Med hensyn til overførslen af de forskellige EF­retsakter til natio­nal lovgivning er der flere medlemslande, der har gjort store fremskridt, navnlig Italien, Irland og Grækenland. Pr.
As for the work of incorporating these 'European laws' into their national legislation, several Member States have made substantial progress; this is especially true of Italy, Ireland and Greece.
10. marts 1992 havde de tolv medlemslande i gennemsnit overført 72% af de 159 retsakter, for hvilke fristen var udløbet.
As of 10 March the Twelve had transposed on average 72 % of the 159'laws'whose time had come.
Danmark er fortsat i spidsen med over 87% overførte foranstaltninger og Luxem­bourg er med sine 61% det land, som er længst bagud.
Den­mark continued to lead the way, with more than 87 % of the measures transposed into Danish law, while Luxembourg was still in last place, with 61 %.
Men de love og systemer, der beskytter disse data mod svigagtig anven­delse og misbrug, er fortsat nationale. Derfor vedtog Ministerrå­det den 25. februar 1992 en aktionsplan, der skal garantere sikker­heden i de elektroniske informationssystemer på europæisk plan.
But the legislation and systems protecting such information against unscrupu­lous or fraudulent use remain national.
Det drejer sig i første omgang om at garantere datasikkerheden i en periode på to år, samtidig med at informationernes frie bevæ­gelighed sikres, og i næste omgangom at forberede mere langsig­tede foranstaltninger.
The plan seeks to guarantee the security of such information during an initial 24­month period, even while allowing it to circulate freely. The second stage will be used to prepare more long­term measures.
Aktionsplanen, som nu skal til høring i Europa­Parlamentet, skal identificere og opfylde sikkerhedsbe­hovet hos brugerne, informationsleverandørerne og de professio­nelle edb­folk.
The action programme, which now goes to the European Parlia­ment, will identify and meet the security needs of users, infor­mation suppliers and service providers.
■ Virkelig åben konkurrence om offentlige kontrakter
■ A truly open market for public contracts
Der skal mange penge til for at lancere de første højopløsnings­tv­program mer efter den nye europæiske standard, som Minister­rådet vedtog i december 1991 (se Perspektiv 92, nr. 2/92).
It will take a great deal of money to launch the first high­def¡n­tion television programmes, in line with the new European standard, adopted by EC ministers last December (see 7argef 92, 2/92).
Jean Dondelinger, EF­Kommissæren med ansvaret for den audio­visuelle sektor, nævnte tallet 800 millioner til 1 milliard ECU på en pressekonference i London den 17. februar 1992. Kommissio­nen vil anmode medlemslandene om at stille dette beløb til rådighed over en periode på fem år, for at »made in Europa«­HDTV sendt via sateli it kan blive en realitet i 1995.
The European Commissioner with responsibility for the audio­visual industry, Mr Jean Dondelinger, had advanced the figure of ECU 800 million to ECU one billion during a conference in London on 17 February.
Siden efteråret 1991 har der på markedet været tv­apparater, der repræsenterer første etape af HDTV: biografformatet 16x8 og samme lydkvalitet som compact discs.
Since last autumn television sets representing the first stage of HDTV — a 16:9 picture format and compact disc — have been quality sound on the market.
Det definitive HDTV er allerede præsenteret for publikum under Vinterolympiaden i Albertville.
The final HDTV will have picture quality equal to that of the silver screen.
Den åbne konkurrence om offentlige kontrakter, som Ministerrå­det allerede har truffet beslutning om, og som skal gælde fra den 1. januar 1993, vil kun blive rigtig mærkbar, hvis spillereglerne anvendes overalt, og hvis virksomhederne har en klagemulighed i tilfælde af manglende overholdelse.
The throwing open of public procurement contracts to Com­munity­wide competition, set for 1 January 1993, will prove meaningful only if (1) the same rules apply in all EC countries and (2) firms have a recourse when these rules are violated.
Det var netop hvad Minis­terrådet ønskede at sikre med vedtagelsen af et direktiv for fire sektorer, der er underkastet særlige regler: vandforsyning, energi­forsyning, transport og telekommunikation.
This is exactly what EC ministers have guaranteed, by adop­ting, on 25 February, a directive ('European law') covering four sectors subject to special rules: water, energy, transport and telecommunications.
For så vidt angår de andre økonomiske sektorer, er der allerede truffet de nødvendige foranstaltninger på fællesskabsplan.
For the other economic sectors the necessary measures have already been adopted by the Twelve.
Det nye direktiv garanterer, at der er klagemuligheder for virksomheder, som bliver forfordelt i forbindelse med tildeling af en kontrakt, og det indfører en mekanisme, der muliggør hurtige indgreb over for åbenlyse over­trædelser af reglerne.
The new directive guarantees possibilities of review to under­takings which have incurred damages during the award of public contracts and sets up a mechanism which allows mani­fest infringements to be quickly corrected.
Omskoling i kul- og stålområderne
Redevelopment of coal/steel regions
Produkter og teknologier, der kan bruges til både civile og mili­tære formål, skal have fri bevægelighed på det indre marked fra 1993.
Dual­use goods and technologies, which can be used for civi­lian or military purposes, must have freedom of movement within the 1993 single market.
Dog må dette ikke betyde, at der bliver mulighed for at eks­portere strategiske produkter til tredjelande, der betragtes som en risiko. Derfor har Kommissionen den 25. februar 1992 bedt Minis­terrådet om at vedtage fælles I ister over »strategiske« produkter og teknologier og over henholdsvis »sikre« og »farlige« tredjelande.
However, this must not lead to their export to 'risky' third countries.
De lister, medlemslandene betjener sig af i øjeblikket, er ikke identiske, hvor de overhovedet findes; eksportlicenser for de pågældende produkter og teknologier udstedes ikke efter samme retningslinjer overalt, og endelig varierer sanktionerne for over­trædelser meget fra medlemsland til medlemsland.
At present the lists of individual Member States are not identical — when they exist. The conditions under which export licences for these goods and technologies are delivered vary from coun­try to country, as do the penalties imposed in each country.
Med hensyn til samarbejde mellem nationale administrationer findes et sådant kun mellem visse medlemslande; Kommissionen foreslår et datamatiseret system på fællesskabsplan.
As for cooperation between national administrations, it is to be found only between certain EC countries.
For et fælles marked for telefonsamtaler
The Commis­sion has proposed a Community­wide computerized system.
For at letteomskolingaf struktur­arbejdsløse i Fællesskabets krise­ramte kul­ og stålområder vil Det Europæiske Kul­ og Stålfælles­skabs omskol i ngslån fremover bl ive koncentreret om de regioner, der er hårdest ramt. Kommissionen traf den 19. februar 1992 be­slutning om en række foranstaltninger der skal forbedre koordi­neringen mellem disse lån og hjælpen fra henholdsvis Regional­fonden og Socialfonden.
The redevelopment loans of the European Coal and Steel Community (ECSC) will hereafter be concentrated on the regions facing the greatest difficulties, in order to faciI ¡tate the retraining of those laid off in regions whith decliningcoal and steel industries.
Beslutningen vil navnlig få virkning for Nord­Pas­de­Calais og Lorraine i Frankrig, Charleroi­ og Liège­områderne samt Limbourg i Belgien, det østlige Tyskland samt visse regioner i Spanien, Italien og Storbritannien.
The Commission's decision will benefit in particular regions in Britain, France, Belgium, East Germany, Spain and Italy.
I 1990 beløb EKSF­omskolingslånene sig til ialt 585,4 millioner ECU (1 ECU = ca. 8 DKR).
In 1990 the ECSC's redevelopment loans amounted to ECU 585.4 million (1 ECU = UK£ 0.71 or IR£ 0.77).
Hvisdetikke er sket overalt, vil Kom­missionen ikke tøve med at trække genstridige medlemsstater for EF­Domstolen i Luxembourg.
Should this not prove to be the case everywhere, the European Commission would not hesi­tate to hale recalcitrant Member States before the Commu­nity's Court of Justice in Luxembourg.
Det var i korte træk det budskab, næstformand i Kommissionen Martin Bangemann henvendte til medlemsstaterne under rådsmødet om det indre marked den 25. februar 1992.
This is the substance of the message which Commission Vice­President Martin Ban­gemann addressed to the Twelve on 25 February, during a meetingofthe EC Council of Ministers devoted to the internal market.
Kommissionen vil undgå, at administrative for­sinkelser eller politisk tøven bringer det indre markeds rettidige gennemførelse i fare.
The Commission wants to make sure that neither administrative delays nor political hesitations endanger the completion of the single market on schedule.
Der findes i øjeblikket i EF 316 grænsekon­trolforanstaltninger, der vedrører alt fra husdyr og brevduer til
The fact is that some 316 measures involving checks at the Community's internal borders are still in force in the 12­nation Community.
En samtale mellem Bonn og Dublin koster tre gange så meget fra Dublin som fra Bonn.
A telephone call between Bonn and Dublin costs three times more when put through from Dublin rather than Bonn.