natgillin/translations-raw huggingface dataset:
og det offentlige, arbejdsmarkedets parter og de en kelte arbejdstagere må gå sammen om at skabe et samfund, hvor livslang uddannelse er en integreret del af den sociale politik.
• governments, social partners and individuals must combine their efforts to create a society where life long learning is an integral part of an active employment policy.
Ligestilling på arbejdsmarkedet
Promoting equal opportunities between women and men
Den forebyggende indsats, der ligger inden for det første område, er baseret på identificering af de mest udsatte grupper på et tidligt tidspunkt og en hurtig indsats for at løse deres problemer.
The preventive approach of the first pillar, based on early identification of those most at risk and early action to deal with their problems, is designed to improve employability head-on.
Især de tre første retningslinjer er afgørende for at få løst problemet omkring de arbejdsløses og de unges manglende kvalifikationer forstået i bredeste forstand, dvs. ikke blot mangel på formelle kvalifikationer, men også manglende arbejdsfærdigheder og erfaring.
The first three guidelines, in particular, are fundamental to addressing the problem of the skills gap of the unemployed and young people, defined in a broad sense to include not just formal qualifications but work skills and experience.
En udjævning af den kønsbetingede forskel i arbejdsløs heden gennem en aktiv indsats for at forøge kvindernes erhvervsfrekvens er et væsentligt skridt mod at bringe den samlede beskæftigelsesfrekvens i EU op.
Reducing the gender gap in unemployment by actively supporting higher employment rates of women is an essential step towards raising the overall employment rate in the Union.
Bestræbelser på at højne uddannelsesniveauet generelt er med til at øge kvindernes erhvervsfrekvens, men det er samtidig klart, at familiemæssige omstændigheder stadigvæk influerer markant på erhvervsfrekvensen.
While increasing educational attainment promotes participation of women, it is clear that family circumstances still affect participation markedly.
På efterspørgselssiden er fleksible arbejdsordninger vigtige, men tilbud om flere støttefaciliteter og udviklingen af visse serviceaktiviteter har været den vigtigste faktor i Nordeuropa til at få kvinderne ud på arbejdsmarkedet.
On the demand side, flexible working arrangements are important, but the development of support facilities and certain service activities has been the major factor in facilitating the entry of women into the labour market in Northern Europe.
Iværksætterkulturen er ikke så veludviklet i EU som i USA.
The culture of entrepreneurship is not as well developed in the EU as in the United States.
Det er nødvendigt at anerkende iværksættere som et erhverv, og iværksætterfærdigheder må indarbejdes i undervisningsprogrammerne i hele uddannelsessystemet.
Entrepreneurship as a profession must be promoted and entrepreneurial skills integrated in curricula throughout the educational system.
Tilvejebringelse af et stabilt makroøkonomisk klima er et afgørende element, der mindsker usikkerheden og skaber forudsætninger for, at virksomheder kan blomstre.
Providing a stable macroeconomic environment is a critical element in reducing uncertainty and creating the conditions for enterprises to flourish.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi opfordrer med lemsstaterne til at mindske skævheden mellem de to køn i relation til arbejdsløsheden, øge pasnings- og omsorgsmuligheder og sætte både kvinder og mænd i stand til at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter at have været borte fra det i en periode.
The European employment strategy calls on Member States to reduce the gender gap, to raise levels of access to care services and to enable women and men to return to the labour market after an absence.
Bedre integration af kønsaspektet i arbejdsmarkedspolitikken er en af måderne, hvorpå man kan støtte disse underliggende tendenser.
Integrating the gender perspective better into labour market policy is one way of encouraging underlying trends to develop.
Øget vægt på beskæftigelseselementet i andre EU-politikker
Supporting employment in other Community policies
Selvstændige erhvervsdrivende og succesfulde SMV er afgørende for den fremtidige udvikling af beskæftigel sen i EU.
Self-employment and successful small businesses are crucial to the future development of employment in the European Union.
Arbejdsgivere og selvstændige erhvervsdrivende udgør 13% af den samlede beskæftigelse uden for landbruget; SMV tegner sig for ca. halvdelen af alle job i økonomien, mens 19% ligger i større organisationer inden for lokal service, 25% i større virksomheder andre steder i økonomien og resten i landbruget.
Employers and the self-employed account for 13% of total non-agricultural employment. SMEs account for around half of all the jobs in the economy, with a further 19% in large organisations in communal services, 25% in large enterprises elsewhere in the economy and the rest in agriculture.
Amsterdam-traktaten erkender helt klart andre EU-politikkers betydning for beskæftigelsen.
The Amsterdam Treaty explicitly recognised the impact of other Community policies on employment.
I denne rapport gennemgås to områder, hvor denne virkning er særlig markant.
This report examines two areas in which this impact is particularly important.
Både virksomhederne og de ansatte skal være mere fleksible
Promoting adaptability in businesses and their employees
Bestræbelserne på at gøre arbejdsmarkedspolitikkerne mere aktivt orienterede som et væsentligt element i beskæftigelsesstrategien gennem en omlægning af de offentlige udgifter blev specifikt fremhævet på Det Eu ropæiske Råd i Firenze.
The modernisation of the organisation of work is essential in order to improve the productivity of Eu ropean firms, the quality of working life and the employability of the work force.
De mest hensigtsmæssige me toder i visse medlemsstater viser, at det både er nødvendigt og muligt at omlægge de offentlige udgifter, uden at det indvirker på målsætningerne om at konsolidere de offentlige finanser.
Instead of the low road of social dumping, Europe needs to follow the high road of high skill, high trust and high quality in order to improve productivity and create a widely-
Det er vigtigt at modernisere arbejdets organisering for at kunne forbedre produktiviteten i europæiske virksomheder, højne kvaliteten af arbejdslivet og gøre arbejdsstyrken mere beskæftigelsesegnet.
• The activation of labour market policies — an essential element in the employment strategy — through the restructuring of public expenditure was specifically noted by the Florence European Council.
Europa er nødt til at følge den slagne vej gennem gode kvalifikationer, gensidig tillid og høj kvalitet for at kunne forbedre produktiviteten og skabe større velstand for alle. Ud dannelse er et afgørende element.
Best practice in some Member States demonstrates that it is both necessary and possible to restructure public expenditure without prejudice to the objectives of fiscal consolidation.
Job til mennesker — mennesker til job: kort resumé afspejler omkostningerne ved skader på miljøet, og hvori investeringsbeslutningerne — og dermed også oprettelsen af nye job — træffes inden for et langsigtet bæredygtigt udvikningsperspektiv.
Governments have a critical role to play in creating the appropriate framework in which prices reflect the cost of environmental damage and in which investment decisions — and hence job creation — are made within a longterm perspective of sustainable development.
EU's udvidelse
Enlarging the Union
Udvidelsen af unionen vil påvirke beskæftigelsessituationnen i både de eksisterende medlemslande og i ansøgerlandede.
Enlargement of the Union will have an impact on the employment situation in both the existing Member States and the candidate countries.
På tiltrædelsestidspunktet vil Amsterdamtraktaten og beskæftigelsesstrategien blive en del af gældende EU-lovgivning og politikker.
At the time of accession, the Amsterdam Treaty and the employment strategy will be part of the acquis communautaire.
Tiltrædelsen af EU vil kræve ændringer i arbejdsmarkederne og særligt arbejdsmarkedspolitikkerne, og især bliver det vigtigt at tilpasse arbejdsmarkedsinstitutionerne og de systemer, der skal formidle politikken, for at kunne iværksætte retningslinjerne for beskæftigelsen. EU støtter aktivt denne tilpasningsproces.
Accession to the Union will require an adjustment in labour markets and labour market policies and, in particular, in the capacity to adapt labour market institutions and policy delivery systems to permit the implementation of the employment guidelines.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi er en mellem lang proces, som kræver en målbevidst gennemførelse af retningslinjerne over flere år.
The European employment strategy is a mediumterm process, which will require the vigorous implementation of the Employment Guidelines over a number of years.
Der er derfor ikke behov for at ændre den grundlæggende struktur i be skæftigelsesstrategien og retningslinjerne hvert år, men snarere for at konsolidere strategien med mindre justeringer for at dække konstaterede huller og tage hensyn til de kontinuerlige ændringer i arbejdsmarkedernes natur.
It is, therefore, not necessary to change the basic structure of the employment strategy and the guidelines every year but rather to consolidate the strategy making minor adjustments which cover the gaps and take account of the everchanging nature of labour markets.
Strukturen i retningslinjerne, der er bygget op omkring de fire hovedemner, udgør en ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan koncentrere deres indsats omkring de områder, hvor man bedst kan gøre noget effektivt ved de alvorligste hindringer for et beskæftigelsesfremmende arbejdsmarked i Europa og dermed skabe en højere beskæftigelsesfrekvens.
The four-pillar structure of the Guidelines represents a framework in which Member States can focus their efforts on those areas which have been identified as being likely to tackle the most pressing obstacles to an employment-friendly labour market in Europe and, hence, to a higher employment rate.
Vedtagelsen i slutningen af 1997 af retningslinjerne for beskæftigelsen var en bekræftelse af, at beskæftigel sen nu er et konkret mål for EU, og at Amsterdam-traktatens bestemmelser om beskæftigelsen nu begynder at blive iværksat rent konkret.
The adoption of the Employment Guidelines at the end of 1997 confirmed the recognition of employment as an explicit objective for the European Union and the beginning of the real implementation of the employment provisions of the Amsterdam Treaty.
er udformet netop med henblik på at gøre noget ved de formodede årsager til den lave beskæftigelsesfrekvens i Europa: europæisk økonomis manglende evne til at klare større rystelser og det europæiske arbejdsmarkeds manglende evne til at reagere med de nødvendige strukturændringer for at skaffe plads til dem, der mister jobbet i de sektorer og aktiviteter, der er i tilbagegang.
rope to a level closer to that of our major trade competitors and other equivalent developed economies. The Employment Guidelines are designed to address the perceived causes of the low employment rate in Europe: the inability of the Euro pean economy to deal with major shocks, and the incapacity of the European labour market to respond with the necessary structural changes to re-absorb those who have lost jobs in declining sectors and activities.
Kommissionen og EU skal i de kom mende måneder og år tage fat på tre væsentlige problemstillinger.
Three issues have to be addressed by the Commission and the Union over the coming months and years.
Der står nu i traktaten, at "medlemsstaterne betragter beskæftigelses fremme som et spørgsmål af fælles interesse og samordner deres ind sats ...".
The Treaty now states that 'Member States ... shall regard promoting employment as a matter of common concern and shall co-ordinate their action'.
Desuden kræves det i traktaten, at "målsætningen om et højt beskæftigelsesniveau skal tages med i overvejelserne ved udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter".
Further, it requires that 'The objective of a high level of employment shall be taken into consideration in the formulation and implementation of Community policies and activities'.
For det tredje har EU indledt for handlinger med ansøgerlandene om den endelige tiltrædelse.
Thirdly, the European Union has opened negotiations with the candi date countries with a view to their accession.
EUs udvidelse med disse lande vil få store konsekvenser for beskæftigelsen både i de nuværende medlemsstater, men, hvilket er langt vigtigere, også på ansøgerlandenes evne til selv at overtage og iværksætte retningslinjerne for beskæftigelsen.
The enlargement of the Union to these countries will have important implications for employment, both in terms of the impact on the existing Member States, but more importantly, on the capacity of the candidate countries to adopt and implement the employment guidelines themselves.
Kommissionen er begyndt at gennemgå disse landes beskæftigelsespolitik sammen med landene selv for at vurdere deres kapacitet på dette felt og finde frem til, hvor der skal sættes ind.
The Commission has begun to carry out a series of employment policy reviews with these countries in order to assess this capacity and identify the action required.
De fire hovedemner for retningslinjerne for beskæftigelsen afspejler de mere generelle målsætninger for be skæftigelsen og arbejdsvilkårene, som er fastsat i traktaten.
The four pillars of the Employment Guidelines reflect the broader objectives for employment and work ing conditions set out in the Treaty.
Det omfatter bl.a. en indsats for at fremme "en veluddannet, velkvalificeret og smidig arbejdsstyrke og arbejdsmarkeder, som reagerer på økonomiske for andringer" som et af de vigtigste elementer i en samordnet beskæftigelsesstrategi samt bestræbelser på at fremme ligestillingen på arbejds markedet tilligemed den grundlæggende målsætning om at fremme en iværksætterkultur i Europa.
This includes the existence and promotion of 'a skilled, trained, motivated and adaptable work force and labour markets responsive to economic change' as key objectives of a co-ordinated employment strategy, the task of promoting equal opportunities for men and women, as well as the fundamental objective of promoting job creating entrepreneurship in Europe.
For det første har Kommissionen fremlagt sine forslag til en revision af retningslinjerne for beskæftigel sen for 1999.
First, the Commission has presented its proposals for revising the Employment Guidelines for 1999.
Den beskæftigelses strategi, som retningslinjerne re præsenterer, er udformet på mellemlang sigt med henblik på at få gennemført de grundliggende strukturændringer, der er nødvendige på det europæiske arbejdsmarked for at få skabt varige job.
The employment strategy that the guidelines represent is a mediumterm one for bringing about the fundamental structural changes needed in the European la bour market to generate lasting jobs.
Kommissionens forslag vil derfor primært tage sigte på en konsolidering: retningslinjer ne skal uddybes og gøres mere mål rettede i lyset af det første års erfaringer, og der bliver således ikke tale om en gennemgribende revision, da det hverken er nødvendigt eller hensigtsmæssigt. sigtsmæssigt.
The Commission's proposal is characterised by consolidation: a deepening and a sharpening of the focus of the guidelines in the light of the first year's experience rather than a fundamental revision, which is neither required nor appropriate.
I første del nedenfor gen nemgås de vigtigste tendenser og udviklinger i den økonomiske og beskæftigelsesmæssige situation i EU.
In the first section below, it reviews the major trends and developments in the economic and employment situation in the Union.
I anden del gennemgås og analyseres de enkelte hovedemner for retningslinjerne for beskæftigelsen.
The second section reviews each of the pillars of the employment guidelines and presents the underlying analysis that drives them.
Tredje del omhandler nogle af de vigtigste budskaber i relation til "integreringen" af beskæftigelsesproblematikken på to af de udvalgte områder, der behandles.
The third section presents some of the main messages in relation to the 'mainstreaming' of employment in two of the areas chosen for priority analysis.
I sidste del analyseres for første gang udviklingen i beskæftigelsen i ansøgerlande ne, og der redegøres for målsætningerne for gennemgangen af beskæftigelsespolitikkerne i disse lande.
The final section presents for the first time an analysis of employment developments in the candi-
For det andet vil Kommissionen fortsætte sin indsats til støtte for be skæftigelsen i andre EU-politikker, således som det kræves i artikel 127 i Amsterdam-traktaten.
Secondly, the Commission will be carrying forward its work on the support for employment in other Community policies as provided for in Article 127 of the Amsterdam Treaty.
I 1998 og 1999 vil analysen fokusere på et be grænset antal prioriterede opgaver, bl.a. omstrukturering af de offentlige udgifter til fordel for mere aktive arbejdsmarkedspolitikker, skattesystemets betydning som beskæftigel
In 1998 and 1999, the focus of this analysis will be on a
Strategien og retningslinjerne af spejler den underliggende analyse, som Kommissionen nu i en årrække har præsenteret i sin rapport om Be skæftigelsen i Europa, især behovet for at øge beskæftigelsesfrekvensen i Europa, så den kommer til at ligge tættere på niveauet hos vore vigtig ste handelskonkurrenter og andre tilsvarende udviklede økonomier. Retningslinjerne for beskæftigelsen
The strategy, and the Guidelines, reflect the underlying analysis which the Commission has presented in the Employment in Europe report over a number of years, and in particular, the need to raise the employment rate in Eu
gende, er at finde i hovedrapporten og i en særlig rapport om beskæftigelsesresultaterne i medlemsstaterne, som vil blive forelagt for Det Europæiske Råd i Wien.
More detailed analysis of the trends highlighted below is set out in the background analysis in the main report and in a special report on employment performance in Mem­ber States which will be submitted to the European Council at Vienna.
Europæisk økonomi bibeholder sin styrke
The European economy maintains its strength
(Tallene for beskæftigelsen svarer til de nøgletal, Eurostat offentliggør med henblik på en vurdering af be skæftigelsen over tid.
With an underlying trend growth of labour productivity of just under 2% a year, employment rose again in 1997 and is forecast to increase by 1.2% in 1998 and 0.9% in 1999, equivalent to about 3 million net new jobs in these two years.
For en detaljeret redegørelse for disse tal henvises til det det indrammede felt i hovedrapporten.
Since labour force participation, predomi­nantly among women, is likely to increase, the employment rate could rise slightly from 60.5% in 1997 to 61.1% in 1999.
Arbejdsløsheden, som faldt med 0,2% i 1997 fra 10,8% i 1996, forventes at falde yderligere til gennemsnitligt 10,0% i 1998 og 9,5% i 1999.
(The figures used for employment correspond to the benchmark series published by Eurostat for the purposes of analys­ing employment over time.
Udsigterne til vedvarende vækst er baseret på den lave rentes positive indvirkning på den indenlandske efterspørgsel, og det faktum at økonomien i EU — som mere og mere bliver en enkelt integreret økonomisk enhed — er mindre sårbar over for eksterne rystelser.
For a detailed description of this series, see the Box in Part I, Section 1 in the main part of the report.)
Det må dog erkendes, at en vis trussel udefra mod væksten som følge af kriserne i Fjernøsten og Rusland som kan svække den økonomiske aktivitet noget.
The unemployment rate, which fell by 0.2% in 1997 from 10.8% in 1996, is forecast to fall further to average 10.0% in 1998 and 9.5% in 1999.
Væksten genvandt sin styrke i 1997 med en stigning i BNP på 2,7% imod 1,8% i 1996.
Growth recovered momentum in 1997 with a rise in GDP of 2.7% against 1.8% in 1996.
På trods af et internationalt klima, som udviklede sig be tydeligt mindre gunstigt end for ventet, bekræftes udsigterne for et økonomisk opsving, efterhånden som den drivende kraft i væksten gradvis flyttes fra eksporten over til den indenlandske efterspørgsel.
Despite an international environment that turned out to be markedly less favourable than expected, pros­pects for economic recovery are confirmed, as the driving force for growth shifts gradually from ex­ports to domestic demand.
Ifølge prognoser fra foråret 1998 forventes BNP i EU at vokse med 2,9% i 1998 og 2,4 % i 1999, selv om sidstnævnte tal muligvis skal revideres i nedadgående retning.
According to the Autumn 1998 forecasts, GDP in the EU is ex­pected to grow by 2.9% in 1998 and 2.4% in 1999.
Beskæftigelsesudsigterne kan falme noget, hvis en forværring af til liden sætter ind og begrænser dynamikken i den indenlandske efterspørgsel i E,U som derved ikke længere kan opveje den vaklende efterspørgsel uden for Unionen, som følge af virkningerne af den eksterne finansielle krise.
The prospect for sustained growth is based on the positive impact on domestic demand of low interest rates and the fact that the EU econ­omy — which is increasingly a single integrated economic entity — is becoming less vulnerable to ex­ternal shocks.
Netto stigningen i beskæftigelsen kan kun komme fra den del af væksten i BNP, som ligger over stigningen i arbejdskraftens produktivitet, der i sig selv er afgørende for opretholdelsen af konkurrenceevnen.
However, it must be recognised that there is some exter­nal threat to growth from the Asian and Russian crises which might dampen economic activity.
Et så højt beskæftigelsesniveau afhænger direkte af, om der kan opretholdes høj vækst i BNP (figur I).
Given the impact of the external financial crisis, the employment prospects might be tarnished if a deteriora­ting climate of confidence settles in and curtails the dynamism of EU domestic demand, which could fail to compensate for faltering demand outside the Union.
Med en underliggende væksttendens i arbejdskraftens produktivitet på knap 2% om året steg beskæftigelsen igen i 1997 og forventes at stige yderligere med 1,2 % i 1998 og 0,9 % i 1999 svarende til en netto stigning på ca. 3 mio. nye job i løbet af de to år.
These developments are a modest step in the direction of the objective of a high level of employment speci­fied in Article 2 of the Treaty and further confirmed by the Luxem­bourg jobs summit (November 1997).
Eftersom erhvervsfrekvensen —først og fremmest blandt kvinderne — sandsynligvis vil stige, kan beskæftigelsesfrekvensen kun forventes at stige ganske lidt fra 60,5% i 1997 til 61,1% i 1999.
Net job creation can only come from that part of GDP growth which is in excess of the increase in labour productivity, which itself is a key to maintaining competitive­ness. Such a high employment level relies directly upon the sustaina­bility of a high rate of output growth (Graph I).
Ændring i bekskæftigelse og BNP i EU, 1975-97
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-97
Årlig variation i %
Annual % change
Det nuværende opsving som be gyndte i slutningen af 1993, har skabt positive virkninger med stigende investeringer, der øger både kapaciteten og beskæftigelsen.
The present recovery, which began at the end of 1993, has produced positive effects, with growing in­vestment increasing both capacity and employment.
De fortsatte bestræbelser på at skabe konvergens inden for ØMU samt en gunstig udvikling på lønområdet har forbedret grundlaget for euro pæisk økonomi. Inflationen er lav, de offentlige finanser er sunde, og rentabiliteten, konkurrenceevnen og tilliden i erhvervslivet er stor og stigende.
The sustained ef­forts towards convergence in the framework of EMU and appropriate wage developments have improved the fundamentals of the European economy: inflation is low, public fin­ances are on a sound footing, and profitability, competitiveness and business confidence are high and