natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Omfanget af disse problemer kræver en mobilisering og et samarbejde, som er baseret på en strategi på mellemlangt sigt, som inddrager såvel struktur­ som konjunktur­politikken.
The scale of these problems calls for mobilization and cooperation based on a mediumterm strategy which brings in both structural and cyclical policies.
ZI aftale om konvergerende politik på områder, hvor medlemsstaterne fortsat har enekompeten­ce
Π programmatic cooperation through net­working and exchanges of experience and good practice;
Π anvendelse af arbejdsmarkedsoverenskom­ster på europæisk niveau
Π use of social partners' agreement at Euro­pean level;
D lovgivning.
Π legislation.
Målrettede sociale instrumenter bidrager til en stabil vækst i produktion og beskæftigelse og til social og politisk stabilitet.
Properly directed social instruments con­tribute to the stable growth of output and jobs and to social and political stability.
Dette skyldes, at en ubegrænset konkurrence på markedet indebærer visse risici for enkeltpersoner.
This is so because unrestrained competition in the market cannot cover certain risks to individuals.
Ube­grænset konkurrence kan ikke omfordele res­sourcer med henblik på at løse fattigdomspro­blemer eller opnå de nødvendige investeringer i menneskelige ressourcer.
Nor can it redistribute resources to deal with pov­erty or achieve the necessary investments in human resources.
De sociale udgifter må ikke overstige de offentlige budgetter eller forsikringsmidleme,
Social expenditure has to be pursued within the limits of public budgets and insurance funds, but economy measures should respect
Den store strukturelle arbejdsløshed har nået et punkt, hvor den er socialt farlig og politisk og økonomisk uacceptabel.
High structural unemployment has reached the point where it is socially dangerous as well as politically and economically unacceptable
Det generelle mål: et aktivt, åbent og retfærdigt samfund som hovedmålet for politikken på områderne beskæftigelse, social beskyttelse og lige muligheder, accepteres utvivlsomt i vide kredse, men det er for løst til at influere på de politiske foranstaltninger.
The overall objective of an active, open and just European society as the essential aim of employment, social protection and equal oppor­tunity policies is no doubt widely acceptable, but it is too unfocused to influence policy action.
Såfremt formålet med Unionen i relation til disse fælles mål er at mobilisere medlemsstaternes og samfundets indsats, vil mere præcise målsætninger forsynet med tal kunne være et udgangspunkt for den nødvendige handling.
If the role of the Union in relation to these common policy goals is to mobilize the efforts of the Member States and civil society, then more precise objectives and quantified tar­gets would provide a focal point for the neces­sary action.
På arbejdsmarkedsområdet:
In the field of the labour market:
På uddannelsesområdet: i i et job, aktiviteter, nyttig uddannelse for alle, der søger arbejde, eller arbejdsdeling i...l en ny balance mellem udgifter til aktive foranstaltninger og indkomstopretholdelse.
Π targets for the output of qualifications at different levels, so as to mobilize the differ­ent participants?
Π mål for, hvilke kvalifikationer der skal opnås på forskellige niveauer, således at de forskellige aktører mobiliseres.
D the provision of a job, activity, or useful training for all those seeking work or work­sharing?
På området social beskyttelse og udstødelse:
Π a new balance between expenditure on active measures and income maintenance?
Forbedring af beskæftigel­sessituationen i ] bestemmelse om en mindsteindkomst I i en integrationsplan for alle udstødte.
] an integration plan for all those excluded?
På området lige muligheder:
In the field of equal opportunities:
I i mål (arbejdsdeling, indkomstdeling, delta­gelse i beslutningsprocessen) for særlige grupper som f.eks. kvinder ( i foranstaltninger, der forliger familiefor­pligtelser med beskæftigelse Π for de unge, en job­, aktivitets­ eller rele­vant uddannelses »garanti« D foranstaltninger til fremme af ophævelsen af de horisontale og vertikale skel på ar­bejdsmarkedet.
□ targets for specific groups (work­sharing, income­sharing, decision­making) such as women?
Der er ingen tvivl om, at konsekvenserne af den høje og stigende arbejdsløshed i Europa udgør den alvorligste udfordring for medlemsstaterne.
There can be no doubt that the causes and con­sequences of high and rising unemployment in Europe represent the single most serious chal­lenge facing Member States today.
Den stigende arbejdsløshed, der på fællesskabs­plan forventes at nå ca. 12% i 1994, efter en allerede stor strukturel arbejdsløshed, har nået et punkt, hvor den er socialt farlig og politisk og økonomisk uacceptabel.
Increased unemployment to a forecast Community aver­age of around 12% in 1994, following on from already high structural unemployment, has reached the point where it is socially dangerous as well as politically and economically unac­ceptable.
Den høje arbejds­løshed er både resultatet af og årsagen til Fæl­lesskabets svækkede konkurrenceevne i inter­nationalt sammenhæng.
These high levels of unemployment are both the result and the cause of the Community's declining international competi­tiveness.
På hvilke måder kan rammepolitikken for beskæftigelsen styrkes som et led i udvik lingen af en strategi på mellemlangt sigt til bekæmpelse af arbejdsløshed og fremme af et mere arbejdskraftintensivt vækstmønster?
In what ways could the Communitywide framework for employment be further developed as part of a mediumterm strategy to combat unemployment and promote a more employment-intensive pattern of growth?
Der er almindelig enighed om, at det vigtigste bidrag til en løsning vil være en større vækst.
There is general agreement that the main solution to the problem will come from increased growth.
Der er imidlertid også stigende erkendelse af, at vækst alene ikke er nok.
However, there is also a growing recognition that growth alone will not be enough.
Jo mere medlemsstaternes politik går i samme retning, desto større er chancerne for succes, både individuelt og kollektivt.
The more Member States' policies are in agreement the greater the chance of success, both individually and collectively.
Hvilken rolle skal arbejdsmarkedes parter, organiseret på europæisk plan, udfylde i denne proces?
What role could the social partners, organized at European level, play in such a process?
Hvilken funktion skal Fællesskabets ind sats udfylde med hensyn til at understøtte processen, enten i form af lovgivning eller økonomisk støtte?
What could the role of Community action be in helping to underpin the process, either in the form of legislation or financial support?
Et af de vigtigste elementer i rammepolitikken for beskæftigelsen er at Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne skal forpligte sig til en løbende proces med fælles analyser og koordineret indsats.
It was in this spirit that the Commission put forward in May of this year the Communitywide framework for employment, which was welcomed by the Social Affairs Council of 1 June.
Accelererende fremskridt mod et kvalitetsbaseret produktionssystem
Accelerating progress towards a quality-based production system
Det er klart, at de forslag, som Kommissionen vil fremlægge i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, vil være et centralt element i en sådan strategi på mellemlangt sigt, idet de vil kombinere de makroøkonomiske rammer og de nødvendige strukturelle ændring er.
The thrust of the employment framework is that the Community institutions and the Member States commit themselves to a continuing process of common analysis and coordinated policy action.
Gennemgangen af udfordringerne i del II har vist betydningen af den nye produktionsmodel ikke alene som middel til at skabe den velstand, gennem hvilken Unionens nye sociale mål kan opnås.
The analysis of the challenges in Part II points to the importance of the new production process as a means of creating the wealth by which the social objectives of the Union can be achieved.
Dens betydning rækker dog videre, fordi (i) produktivitetsforøgelsen ved indførelsen af nye teknologier afhænger af forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, og fordi (ii) ændringerne vil kunne påvirke leve- og arbejdsvilkårene og livskvaliteten i betydelig grad.
However, its significance goes further: (i) because the productivity dividend from new technologies depends on social negotiations, and (ii) because the impact of the changes on living and working conditions and on the quality of life could be considerable.
(a) Udvikling af menneskelige ressourcer
(a) Human resource development
Dette er et spørgsmål, der vedrører fundamentale politiske og sociale værdier.
There are fundamental political and social values at issue here.
Det er dog også rigtigt, at behovet for at investere i udvik-
However, the importance of the need for investment in human resources development as a key means of ensuring competitive success in the global market has still not been fully understood.
Store ændringer i beskæftigelse og færdigheder og i kvalifikationssystemerne vil kræve grundlæggende ændringer i uddannelses- og undervisningssystemerne. systemerne.
Shifts in occupations and skills, and in systems of qualifications, will require fundamental changes in education and training systems
Foto: ■' < EF-Kommissionen Store ændringer i beskæftigelse og færdigheder og i kvalifikationssystemerne vil kræve grund­læggende ændringer i uddannelses­ og under­visningssystemerne og i forholdet mellem ud­dannelsen på virksomhederne og det officielle uddannelsessystem.
Big shifts in occupations and skills, and in systems of qualifications, will require fundamental changes in education and training systems and in the relationship between training in enterprises and formal education and training systems. tems.
Formålet med mål nr. 4 er at lette tilpasningen af arbejdstagerne, navnlig gennem erhvervsuddannelse og omskoling, til industrielle forandringer og ændrede produktionssystemer.
The aim of Objective 4 is to facilitate the adaptation of workers, mainly through vocational training and retraining, to industrial change and changes in production systems
Man skal også være opmærksom på, at uddannel­sesprogrammerne, især genoplæringsprogram­merne, bør tilpasses bedre til markedes behov.
Attention also needs to be paid to getting training schemes, particularly retraining programmes for the unemployed, better into line with the real needs of the marketplace.
Nogle afgørende spørgsmål, der skal tages fat på:
Critical questions that need to be addressed are:
Hvordan kan genuddannelsesprogrammer­ne bedre tilpasses arbejdsmarkedets behov?
How can retraining schemes be better linked to real labour market needs?
Hvordan kan man bedst gennemføre, at alle får ret til livslang uddannelse, navnlig for at tage hensyn til kravet om en stadig mere kvalificeret arbejdsstyrke, der kan følge med den industrielle udvikling?
How can we best work towards establish ing the right of each individual to training throughout his lifetime, particularly when skills and qualifications constantly need to be enhanced because of industrial change?
Hvordan kan vi overkomme det handicap, at undervisnings­ og erhvervsuddannelses­politikken i nogle medlemsstater og i selve Unionen planlægges og gennemføres hver for sig?
How can we overcome the handicap whereby, in some Member States and in the Union itself, education and vocational training policies tend to be separately conceived and implemented?
For at kunne styre den fortsatte teknologiske og strukturelle udvikling kræves en ny og socialt acceptabel opfattelse af fleksibilitetsbegrebet.
Mastering this process of continuing technological and structural change requires a new and socially acceptable concept of flexibility.
Det er lidet sandsynligt, at arbejdsmarkedets parter under de nuværende omstændigheder vil finde det acceptabelt at begrænse tilpasningerne til løn­nen.
It is doubtful that the limitation to wages and mobility would be acceptable to the social partners under the present circumstances.
Der synes at blive lagt stor vægt på forhand­linger om arbejdstagernes ret til undervisnings­og uddannelsesmuligheder, på deres deltagelse i forandringsprocessen og på foranstaltninger, der vil gøre de nye former for arbejdsmarkedsaftaler acceptable fra et socialsikringssynspunkt.
The essential points appear to be negotiations about rights to education and training opportunities for work ers, their participation in the process of change, and action to bring the new forms of labour market contract into the realm of acceptable standards of social security.
Herved er der kommet mange nye punkter på dagsorde­nen for de kollektive overenskomstforhandlinger.
This represents a considerable development of the collective bargaining agenda.
(d) Foranstaltninger, der skal ledsage et kvalitetsbaseret produktionssystem
(d) Measures to accompany a quality-based production system
Ovenstående analyse fremhæver betydningen af de menneskelige ressourcers kvalitet med hensyn til færdigheder og kvalifikationer, som er et væsentligt element i de kvalitetsbaserede produk­tionssystemer.
The preceding analysis emphasizes the role of the quality of human resources, in terms of skills and qualifications, as a key factor to ensure the implementation of quality-based production systems.
ESF og det nye mål nr. 4 er efter reformen klar til at tage disse udfordringer op.
The reformed ESF, in particular the new Objective 4, is designed to respond to these challenges.
Disse standarder og vilkår må udvikles for at følge med de hurtige forandringer inden for tek­nologi og produktionstilrettelæggelse, således at det bliver lettere at indføre de nye former for fleksibilitet, som virksomheder har behov for, samtidig med at arbejdstagerne får den nødven­dige beskyttelse.
These need to evolve to keep pace with rapid changes in technology and production organization, so as to facilitate the new forms of flexibility that enterprises need, whilst at the same time giving necessary protection to workers.
I denne forbindelse fremhæver Kommissionen behovet for en hurtig vedtagelse af eksisterende direktivforslag, da disse alt i alt vil øge og ikke mindske arbejdsstyrkens støtte til grundlæggende ændringer.
In this respect, the Commission emphasizes the need for an early adoption of existing proposed directives, because they will help rather than hinder the support of the workforce for a fundamental process of change.
(a) Konvergens mellem socialpolitikkerne
(a) Convergence of social policies
Social og erhvervsmæssig integration (at få folk tilbage til systemet) og opretholdelse af ind komster er hovedmålene for Fællesskabets socialpolitik.
Social and economic integration (getting people back into the system) and income maintenance are the principal objectives of Community social policy.
Hvilke arbejdsmarkedspolitiske og social politiske initiativer kan fremskynde udvik lingen af teknologisk avancerede industrier, samtidig med at arbejdstagernes rettigheder beskyttes?
What labour market and social policies can accelerate the development of industries at the leading edge of technological development while providing appropriate guarantees for workers' rights?
Kan politikken til opretholdelse af indkomsten forbedres, således at der udvikles en høj grad af social beskyttelse, samtidig med at der fores en aktiv arbejdsmarkedspolitik for at nå frem til høj beskæftigelse?
Could there be better operation of income-maintenance policies in order to develop high levels of social protection, together with active labour market policies to achieve high levels of employment?
Kan disse problemer løses ved kollektive forhandlinger, således at angsten og farerne formindskes, og vil rammeaftaler som led i den sociale dialog kunne støtte forhandlingerne? erne?
What is the scope for collective bargaining on these issues so as to reduce the anxieties and risks, and could framework agreements under the social dialogue assist the bargaining process?
Bør vi gå videre og fastsætte særlige konvergensmål på visse områder, navnlig med hensyn til det nye, der opstår, som f.eks. forsikring med henblik på ældrepleje og individualisering af rettigheder?
Should we go further and define specific convergence objectives in some areas, in particular in relation to new developments such as insurance for care of the elderly and individualization of rights?
Hvad kan Unionen gøre for at fremme udviklingen i retning af kvalitetsbaserede produktionssystemer? Som eksempel kan nævnes støtte til innovative forsøg og deling af resultaterne.
What can the Union do to accelerate progress towards quality-based production systems, such as supporting innovative experiments and sharing the results?
Hvordan kan vi med hensyn til beskatning og social sikring give incitamenter for i højere grad at inddrage kvinder i samfunds livet og erhvervslivet, igen gennem individualisering af rettigheder eller ved at fjerne »to-voksne-ét-skaffedyr«-begrebet fra skattepolitikken og politikken på det sociale område?
In the field of taxation and social security, how can we offer appropriate incentives for the social and economic participation of women, again through the individualization of rights or through the removal of the 'twoadult/sole breadwinner' concept of family from taxation and social security policies?
Denne udfordring for den sociale samhørighed i Unionen kræver en mobilisering af medlemsstaterne og alle berørte aktører og en styrkelse af det bolværk, der udgøres af sociale rettigheder.
This challenge to the social cohesion of the Union calls for a mobilization of efforts by Member States and all those concerned and for reinforcing the bulwark of social rights.
Hvilken type aktioner bør gennemføres for at forstærke bekæmpelsen af fattigdom og udstødelse?
What types of action should be taken to step up the fight against poverty and exclusion? sion?
Kommissionen foreslår at give kampen mod udstødelse og fattigdom en ny dimension.
The Commission is proposing a new dimension to itsfighi against exclusion and poverty
Fællesskabet har gjort meget for at fremme unges muligheder for at få en erhvervsuddannelse.
The Community has dotte much to promote vocational training opportunities for young people
Er der behov for en »ungdomsgaranti«, dvs. en garanti, der sikrer den unge et job, en aktivitet eller nyttig uddannelse som middel til at stimulere den nødvendige handling?
Is there a need for a 'youth guarantee', i.e. providing a job, an activity or useful training as a means of stimulating necessary action?
Kan beskæftigelsen af unge stimuleres gennem en lavere »indslusningsløn«, uden at man derved forvrider ansættelsesmønstre og diskriminerer over for ældre arbejdstagere? re?
Can youth employment be given a stimulus by lower 'entry wages' without distorting recruitment patterns or discriminating against older workers?
Bør kombinationen af forpligtelser til bekæmpelse af fattigdom og udstødelse for maliseres yderligere (gennem egnet lovgivning)? ning)?
Should a combination of commitments to fight against poverty and exclusion be more formalized (through appropriate legislation)?
(d) Ældres økonomiske og sociale rolle
(d) The economic and social role of the elderly
Bør den fremtidige indsats udvikles i særlige handlingsprogrammer og/eller på grundlag af mere nøjagtige mål, der fastsættes på unionsplan?
Should future action be developed in specific action programmes and/or the more precise setting of selected objectives and targets at Union level?
(c) Unges muligheder og risici
(c) Youth opportunities and risks
Mange ældre har det bedre end tidligere, med hensyn til både indkomst, sociale ydelser og sundhed.
Many older people are better off than in the past, both in terms of income, social services and health.
Men der er ligeledes et betydeligt antal, som på grund af deres karriereforløb og socialsikringsdækning ikke er tilstrækkelig beskyttet i alderdommen.
But there are also significant numbers who, because of their careers and social security coverage, are not adequately protected in old age.
Solidaritet mellem generationerne er stadig af afgørende betydning, men hovedproblemet er fortsat de ældres sociale integration.
Solidarity between the generations is still vital but the principal problem remains the social integration of the aged.
Det er dette punkt, Fæl lesskabet især har beskæftiget sig med, og det har været et centralt element i Ældreåret 1993.
This has been the focal point of the Community's work in this area and a key element of the 1993 European Year of Older People and Solidarity between Generations.
Fællesskabet har gjort meget for at involvere unge i europæiske anliggender, stimulere ungdomspolitikken (»Ungdommen for Europa«), tage fat på ungdomsarbejdsløshedsproblemet (Socialfonden) og fremme unges muligheder for at få erhvervsuddannelse med henblik på at lette overgangen til arbejdslivet (PETRA).
The Community has done much to involve young people in European affairs, stimulate youth policies ('Youth for Europe'), tackle the problem of youth unemployment (the Social Fund), and promote vocational training opportunities for young people so as to strengthen the transition to work (PETRA).
Hvordan kan der bedst skabes en moderne udgave af »lærlingesystemet«, der løser problemerne med overgangen fra skole til arbejdsliv?
How can a modern version of the 'apprenticeship' system, in which today's problems of transition from school to work are addressed, be best developed?
Hvorledes kan vi løse det vedvarende problem med kønsadskillelse i undervisnings-, uddannelses- og beskæftigelsessystemet for unge, som indskrænker unge kvinders erhvervsmæssige valgmuligheder?
How can we tackle the persistent problem of segregation in youth education, training and employment which restricts the vocational choices of young women?
Solidaritet mellem generationer er stadig af afgørende betydning, men hovedproblemet er fortsat de ældres sociale integration.
Solidarity between the generations is still vital but the principal problem remains the social integration of the aged
Hvorledes kan der bygges videre på de nuværende resultater af Det Europæiske År for Ældre og for Solidariteten mellem Generationerne? rationerne?
How can the present progress of the European Year of Older People and Solidarity between Generations be built on?
(f) Integreringen af handicappede
(f) The integration of disabled people
Hvorledes kan den rapport, der er omhandlet i artikel 7 i aftalen om social- og arbejsmarkedspolitikken, anvendes som grundlag for en grundig debat om de demografiske tendenser og disses konsekvenser for social sikring, beskæftigelse osv., og eventuelt udviklingen af en egentlig overvågningsproces?
How could the report referred to in Article 7 of the Social Agreement be used as a basis for a strong debate on demographic trends and their consequences for social security, employment, etc. and perhaps the development of a regular monitoring process?
Bør Fællesskabet træffe specifikke lovgivningsmæssige foranstaltninger på dette område?
Should the Community develop a specific legislative action in this area?
Hvilken rolle skulle arbejdsmarkedets parter spille i denne forbindelse?
What role would the social partners play in this respect?
Hvor ledes kan partnerskaberne mellem de for skellige aktører, ikke-statslige organisationer, arbejdsmarkedets parter, lokale myndigheder osv. styrkes?
How can partnerships be strength ened between the various people concerned, NGOs, social partners, local authorities, etc.?
Siden 1986 har regeringerne samarbejdet om spørgsmålet om indvandring til medlemsstater nes områder for at fastlægge en fælles styring af strømmene, hvoraf nogle er følgerne af internationale forpligtelser, som medlemsstaterne har påtaget sig (familiesammenføring og flygtninge).
Work has been going on since 1986 at intergovernmental level on immigration to Member State territories, to define a common management of flows, of which some are the consequence of international obligations entered into by Member States (family reunion and refugees); others may arise from potential imbalances in the supply and demand of labour.