natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Frankrig og til en vis grad i Spanien baiges kontrakter hovedsagelig til at fastholde udgifterne ved at begrænse budgetterne, skønt de under centraliserede systemer også kan indeholde bestemmelser vedrørende kvalitet og standarder, og de kan bruges til at give incitamenter.
In France and in some degree in Spain, contracts are essentially being used to contain costs by limiting budgets, though under centralist systems they can also incorporate provisions re garding quality and standards as well as serving to give incentives.
ennemgangen af udviklingstendenserne i medlemsstaterne
he review of developments in Member States indicates that the
Det er sandsynligt, at det vil tage nogen tid, før sådanne gntndlæggende reformer virker fuldt ud.
Such fundamental reforms are likely to take some time before having their full effect.
Alligevel er det fire år efter deres indførelse til en vis grad muligt at evaluere deres virkning.
Nevertheless, four years after they were initiated some evaluation of their impact is possible.
Indtil vi dere ser virkningen ud til at være blandet.
So far it seems that the effect is mixed.
Konklusionerne afevalueringer, der blev foretaget af Kings Fund i 1994 og National Audit Office i 1995 var, at konsekvenserne var begrænsede, selv om der var en større indvirkning på de selvstæn dige praktiserende læger, hvis præstationer syntes at være forbedrede, end på DHA'eme.
Evaluations by the Kings Fund in 1994 and the National Audit Office in 1995 concluded that the consequences were limited, though with a greater impact on GP fundholders, whose performance seemed to be improved, than the DHAs.
Det ser ud til, at der i praksis kun er indført en relativt begrænset konkurrence i systemet, primært fordi der under de gamle ordninger var blevet skabt lokale monopoler blandt behandlerne (især lokale eller regionale hospitaler), således at DHA'eme i realiteten ikke har mange valgmuligheder med hensyn til udbud af særlige typer pleje eller behandling.
It appears that, in practice, only a relatively limited amount of competition has been established in the system, primarily because under the old arrangements local monopolies had been created among providers (local or regional hospitals, in particular) so that the DHAs do not have much effective choice over the supply of particular types of care or treatment.
viser, at reformen i sygesikringssystemerne er et aktuelt spørgsmål og et politisk mål i hele Unionen, eftersom alle lande i forskelligt omfang kæmper med problemer som stigende omkostninger, manglende effektivitet, spild, skæve incitamenter og manglende fleksibilitet.
At the same time, DHAs themselves are effectively in a monopoly position and management is liable to possess neither the skills (since they were trained under the old system) nor the motivation to change their behaviour substantially.
Kontrakter kan også oprettes mellem de forskellige organer, der sørger for finansieringen (staten og/eller sygekasserne) og behandlerne.
Contracts can also be established be tween the different bodies providing the finance (the State and/or sickness funds) and those providing care.
Her er der stærke lighedspunkter med overenskomstforhandlinger.
This has strong similarities with collective bargaining.
Der er sjældent effektiv konkurrence på nogen af siderne, og forhandlingerne finder som regel sted mellem to monopollignende organisationer.
There is rarely effective competition on either side and negotiations tend to take place between two monopolistic organisations.
En tendens her er at indsnævre for handlingsresultatet for at undgå, at tredjepart — i praksis enten regeringer eller patienter — kommer til at betale
A tendency here is to constrain the out come of negotiations to avoid them being at the expense of third parties — in practice, either governments or patients.
Samtidig har DHA'eme selv rent faktisk en monopolstilling, og ledelsen besidder næppe kompetencen (eftersom de blev uddannet under det gamle system) og er
Details about the actual costs of carrying out various kinds of treatment, however, remain inadequate; even though the situation is improving, progress is
Kapitel 5 - Sygesikringsreformer illustrerer imidlertid begrænsningerne i det, man kan forvente at opnå, hvor lokale monopolelementer er fremherskende.
Chapter 5 - Reforms in health care limitations of what can be expected to be achieved where local monopoly elements predominate.
En særlig form for decentralisering er ved at blive gennemført i Spanien, hvor re gionerne får øget autonomi med henblik på at udvikle deres egne systemer.
A particular kind of decentralisation is being pursued in Spain, where in creased autonomy is being given to the regions to develop their own systems.
Det klareste eksempel herpå er reformen i Storbritannien i 1991, der navnlig på grund af oprettelsen af de såkaldte GP-fundholders synes at have haft en vis succes.
both countries, therefore, the con tractual approach has been modified to incorporate additional regulations in order to control the implications for public spending.
I denne forbindelse er der visse paralleller til "familielægereformen" i Sverige, skønt denne på nuværende tids punkt er lammet af politiske årsager. Mere generelt er der en udbredt og helt klar tendens i hele Unionen til at øge funktionen for de læger, der varetager den primære behandling.
On the other hand, in Germany, the expectation is that giving more flexibility to insurance funds to contract with health care providers might help to increase the effectiveness of the system.
I Belgien har reformerne til formål at pålægge de gensidige selskaber et større ansvar for at begrænse deres udgifter ved at indføre et system af incitamenter.
The major example is the 1991 refonn in the UK. which especially in tenns of the creation of GP fundholders seems to have had some success.
Situationen er nogenlunde den samme i Luxembourg.
There are certain parallels in this regard with 'the family doctor refonn' in Sweden, though the latter is paralysed at present by political factors.
I begge lande er kontraktmetoden derfor blevet ændret, idet der er indføjet supplerende regler for at kontrollere konsekvenserne for de offentlige udgifter.
More generally, a widespread tendency towards increasing the role of primary care doctors is evident across the Union.
En modsatrettet tendens finder man i Grækenland, hvor uheldige erfaringer med et meget forskelligartet system har ført til planer om at udvikle et mere ensartet system med én enkelt sygekasse.
A contrary tendency is evident in Greece, where unfortunate experiences with a very diversified system have led to moves to develop a moie uniform one with a single sickness fund.
Endnu en del af reformen er imidlertid at udvide den alment praktiserende læges rolle og forbedre styringen af behandlingsudbuddet.
A further part of the refonn, how ever, is to extend the role of the general practitioner and improve management of health care provision.
Den måde hvorpå kontrakter bruges, det potentielle resultat og behovet for stram ninger er generelt forskellige, afhængig af hvorvidt sygekasserne er forpligtet til at indgå kontrakter med alle behandlere, der opfylder visse krav, eller selv kan vælge mellem dem som i Nederlandene.
The way in which contracts are used, the potential outcome and the need for constraints tend to differ according to whether insurance funds are obliged to contract with any health care provider fulfilling certain requirements or are free to choose between them as in the Netherlands.
Samtidig er resultatet eventuelt ikke ønskeligt, hvis der er et monopol på den ene side og en række behandlere, der tilbyder ydelser på den anden.
At the same time, the out come may not be desirable if there is a monopoly on one side and a number of providers offering services on the other.
Reformer ne i Nederlandene har derfor til formal at indføre konkurrence mellem forsikrings udbydere samt mellem behandlere.
The refonns in the Netherlands, therefore, are aimed at introducing competition between insurers as well as between providers.
De seneste forslag i Tyskland går i samme retning, men mangler at blive defineret i detaljer.
The latest pro posals in Germany go in the same di rection but remain to be defined in detail.
En decentraliseret organisationsform er et vigtigt træk ved de skandinaviske lande, og her har man tacklet problemerne med øgede ventelister ved at give patienter lov til at søge behandling uden folderes bopælsamt, hvorved man har skabt konkurrence mellem de amtslige myndigheder.
A decentralised forni of organisation is an important feature of the Scandinavian countries and here problems of growing waiting lists have been tackled by allowing patients to seek treatment outside their county of residence, so creating competition between regional authorities.
Dette er blevet koblet sammen med en tendens til at give regionerne større frihed til selv at beslutte, hvordan de tilvejebringer og organiserer sundhedsydelser.
This has been coupled with a tendency to give regions greater freedom in the way they provide and organise health care services.
Endnu et aspekt ved disse lande er, at centralregeringen tildeler et fast budgetbeløb til hvert amt, som der efter må dække eventuelle underskud af egne ressourcer.
A further aspect of the arrangements in these countries is that the central government allocates a fixed budget amount to each of the counties which then have to cover deficits from their own resources.
Eftersom patienterne kan øve indflydelse ved amtsvalg, bliver amterne tilskyndet til at fastholde omkostningerne.
Since patients can exercise influence in local elections, the counties have an incentive to contain costs.
En lignende frem gangsmåde er blevet indført i Italien og til en vis grad i Portugal.
A similar approach has been introduced in Italy and to some extent in Portugal.
Et tredje væsentligt aspekt ved kontrakt metoden er muligheden for øget konkurrence (eller mere præcist en styret konkurrence) både mellem behandlere og også mellem sygekasser eller budgetinstanser som i Nederlandene.
A third major aspect of the contractual approach is its potential for increasing competition (or more precisely managed competition), both between health care providers and also between insurance funds or budget holders, as in the Netherlands.
Som i sidstnævnte tilfælde er en yderligere måde at øge konkurrencen på at inddrage private forsikringsudbydere i det offentlige system, som det skete i Portugal.
As in the case of the latter, a further means of increasing competition is to incorporate private insurers into the public system, as has happened in Portugal.
Abril-udvalget har også foreslået en styret konkurrencemetode i Spanien.
A managed competition approach has also been suggested by the Abril Committee for Spain.
Som beskrevet ovenfor kan udviklingen i de sidste par år i store træk fortolkes som om den bevæger sig i samme retning for så vidt som der er en fælles tendens til at tillægge kontrakter mellem de involverede parter mere vægt, at indføre markedselementer og at øge konkurrencen mellem udbyderne af sundhedsydelser og de ansvarlige for finansieringen af dem.
The developments over the past few years described above can be broadly interpreted as moves in similar directions, insofar as there is a common tendency to place increased reliance on contracts between the main parties in volved, to introduce elements of the market and to increase competition be tween both providers of care and those responsible for managing the finance.
På det mere detaljerede plan er der dog stor forskel mellem landene, hvilkel afspejler forskellighederne i den institutionelle opbygning.
The detailed measures taken, however, differ a good deal between countries reflecting the diversity of institutional arrangements.
Set ud fra denne synsvinkel er der betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, og det er sandsynligt, at disse forskelle vil bestå i mange år fremover.
In this regard, substantial differences remain between Member States and are likely to do so for many years to come.
Øget decentralisering karakteriserer også reformerne i Storbritannien, idet distriktssundhedsmyndighederne (DHA) får ansvaret for at købe behandlingsydelser og skal klare sig med forud fastlagte budgetter; dette eksempel
Increased decentralisation is also an aspect of the UK reforms, in this case the district health authorities being given responsibility for purchasing health care services and having to manage on fixed-amount budgets, though this example illustrates the
Kapitel 6 - Socialbeskyttelse og de selvstændige
Chapter 6 - Social protection and the selfemployed
Selvstændige uafhængige eksperter fra hver af medlemsstaterne.)
Social protection and the self­employed
Andelen af selvstændiges beskæfti­gelse i Unionen i 1994 gik fra om­kring 8% af det samlede antal beskæftigede i Danmark og 9% i Tyskland til 25% i Portugal og 34% i Grækenland (graf 66).
The great majority of the self­employed work full­time.
I de fleste medlemsstater har andelen af selv­stændige i arbejdsstyrken været ret konstant over tid, skønt den er faldet noget i de mindre udviklede lande som følge af faldet i beskæftigelsen inden for landbruget, hvor en stor del af de selvstændige er beskæftiget (graf 67).
In 1994, only 10% in the Union as a whole worked part­time as opposed to 16% in the case of employees and only in three Member States, the Netherlands (35%), the UK (18%) and Portugal (17%), was the propor­tion significantly more than 10%.
Den Europæiske Union inklusive de tre nye medlemsstater.
employed in the European Union, including the three new Member States.
Mange regeringer i Unionen har en politik, der stimulerer selvstændiges beskæf­tigelse, dels for at sætte skub i job­skabelsen, dels for at give mennesker en vej ud af arbejdsløsheden.
Many governments in the Union have a policy of encouraging self­employment, in part to boost job creation, in part to offer people a route out of unemployment.
Emnet for dette kapitel er de sociale beskyt­telsesordninger for selvstændige i hele Unionen.
The con­cern of this chapter is with the social protection anangements for the self­employed across the Union.
(Det er baseret på resultater af undersøgelser, som Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber gav støtte til i 1989 og 1991, og som er blevet ajourført og suppleret gennem oplysninger fra
(This is based on results of studies spon­sored by the European Commission in 1989 and 1991, updated and
Det store flertal af selvstændige ar­bejder på fuld tid. I 1994 arbejdede
As in the case of waged employment, part­time working is much more pre­valent among women than men in all Member States, with 70% of self­employed women working part­time in the Netherlands in 1994 and almost 50% in the UK, though in the rest of the Union, only in Germany
Kun omkring en fjerdedel af de selv­stændige i Unionen i 1994 var imid­
The scale of self­employment in the Union in 1994 ranged from around 8% of the total number of employed in Denmark and 9% in Germany to 25% in Portugal and 34% in Greece (Graph 66).
Selvstændige i medlemsstaterne
Self­employment in Member States, 1994
Selvstændige fordelt på aktivitetssektorer i medlemsstaterne, 1994
Self­employed by sector of activity in Member States, 1994
% af samtlige beskæftigede
^c % total employed on % total sell-employed DAgriculture
D omfatter de nye delstater ; A, SF og S omfatter medhjælpende lamiliemedtemmer; A og S 1993
D includes new Länder; A and S 1993
Kapitel 6 - Socialbeskyttelse og de selvstændige der eller kan indbetale bidrag fri­villigt.
Chapter 6 - Social protection and the selfemployed can be distinguished for present purposes: did the figure exceed 25% (Graph 68).
personer, der arbejder i landbru­get, både ejere eller forpagtere og personer, der har status som selvstændige (således at forstå, at de ikke er lønmodtagere); lertid kvinder, og kun i Finland.
• those working in agriculture in­cluding both owners or tenant farmers and those with self­employed status (in the sense that they are not employees);
Sve­rige og Portugal (lige over 40% i hvert tilfælde) var andelen meget højere — i Grækenland var andelen under 20% og i Irland lige under 15%.
Only around a quarter of the self­employed in the Union in 1994, how­ever, were women and only in Finland, Sweden and Portugal (just over 40% in each case) was the pro­portion much higher than this— in Greece, it was below 20% and in Ireland, just under 15%.
Ud fra en socialbeskyttelsessynsvin­kel kan man skelne mellem tre grup­per af selvstændige: personer, der arbejder inden for industri og handel, inklusive "handlende", og som sådan både personer, der fremstiller varer, og detailhandlere (dvs. butiksin­dehavere);
• those working in industry and commerce including 'traders', and as such both those manufac­turing goods and those in retail­ing (ie shopkeepers);
Det skal fra starten understreges, at det her drejer sig om de selvstæn­diges stilling i forhold til den socialbeskyttelse, der gælder for lønmodtagere i de forskellige dele af Unionen og ikke at evaluere det over­ordnede beskyttelsesniveau i med­lemsstaterne som sådan (hvilket er blevet drøftet i tidligere kapitler).
It should be emphasised at the outset that the concern here is with the po­sition of the self­employed in relation to the social protection available to employees in different parts of the Union, rather than with evaluating the overall level of protection pro­vided in the Member States as such (which has been discussed in earlier chapters).
personer, hvis hovedindkomst stammer fra den selvstændige beskæftigelse — hovedtemaet for dette kapitel; håndværkere eller faglærte ar­bejdere og personer, der har sær­lige kvalifikationer, herunder bygningsarbejdere; udøvere af liberale erhverv såsom læger og advokater.
• craftsmen or artisans and those with particular skills, including construction workers;
selvstændige på deltid, der ho­vedsagelig arbejder som løn­modtagere, og som kommer ind under de sociale beskyttelsesord­ninger for lønmodtagere eller har en kombineret dækning for løn­modtagere/selvstændige;
• people whose principal earnings come from self­employment — the main focus of this chapter;
Endnu et punkt, der bør bemærkes, er, at de sektorspecifikke grupper, der anvendes til klassificering af de selvstændige med hensyn til social beskyttelse, ikke er de samme som dem, der normalt bruges i en arbejds­markedsanalyse. For eksempel er beskæftigelser, der i arbejdsmar­kedsdata grupperes under "tjenestey­delser", spredt over mere end en
• those in the liberal professions, such as doctors and lawyers.
Selvstændiges indkomster ulønnede, medhjælpende fami­ liemedlemmer, hvoraf der i alt klassificering i de sociale beskyttel­ ålidelige oplysninger om de selvstændiges indkomster og om
The incomes of the self­employed eliable information on the in­come of the self­employed and
P sesordninger, hvor disse er fagligt baseret.
For example, the occu­pations grouped in labour market data under 'services' are spread across more than one classification in the social protection arrangements, where these are occupationally based.
Skønt grupperingerne varie­rer mellem landene, kan der med henblik på det aktuelle formål skel­nes mellem fire kategorier: skævheder i fordelingen heraf findes i realiteten ikke i større omfang på grund af vanskelighederne ved at få var omkring 3 Vi mio. i 1994, og som i de fleste medlemsstater falder uden for de sociale beskyttelsesordninger, undtagen hustruer, der har afledte rettighe­
• unpaid family workers who to­talled around 3'Λ million in 1994 and who in most Member States on disparities in its distribution is
Deltidsarbejdende, selvstændige kvinder i medlemsstaterne, 1994
Part­time self­employed women in Member States, 1994
Selvstændige uden ansatte i medlemsstaterne, 1994 alle a
Self­employed without any employees in Member States, 1994
7Q % selvstændige kvinder
7Q % women sell-employed
0 ί»™_ι·™_»™_»™_»™_»™_»™_»™_;·™_»™_»» D DK I L F E12 NL IRL UK Ρ Ε D omfatter de nye delstater; DK.
D includes new Länder; DK.
IRL og L 1993; A. SF og S ingen data
IRL and L 1993; A. SF and S no data
Tabel 10 — Fordeling af gennemsnitlig månedlig nettoindtjening i Storbritannien
Table 10 Distribution of usual net monthly earnings in the UK
Alle fat i disse oplysninger. De begrænse­de data, der rent faktisk eksisterer, som for eksempel fra selvangivelser eller regnskaber, er ofte vildledende, for så vidt angår de berørtes levestan­dard.
All
Desuden er et markant karakteristisk træk ved de selvstændige det store antal enkeltmandsvirksomheder, hvor der ofte kun arbejder ulønnede familiemedlemmer (graf 69).
Moreover, a marked characteristic of the selfemployed is the high proportion operating one-person businesses, often assisted only by unpaid family members (Graph 69).
Skønt dette ikke nødvendigvis betyder et lavt indkomstniveau, er det en klar illustration af, at de berørte virksom­heder generelt er små.
Though this does not necessarily indicate low levels of income, it does illustrate the generally small scale of the businesses concerned.
Især inden for landbruget, navnlig i de mindre udviklede dele af Unionen såsom Grækenland eller Portugal, går lille virksomhedsstørrelse og lav ind­komst sandsynligvis hånd i hånd, således som det kunne være tilfældet i servicesektoren i de sydlige med­lemsstater, hvoren betydelig andel af de selvstændige uden for detailhand­len arbejder uregelmæssigt eller har sæsonarbejde.
In agriculture, in particular, especially in the less de veloped parts of the Union, such as Greece or Portugal, small size and low incomes are likely to go together, as they might in the service sector, where in Southern Member States a significant proportion of the self-employed outside retailing are engaged in irregular or seasonal work.
I en ræk­ke medlemsstater er politikken imidlertid baseret på den anta­gelse, at alle selvstændige har tilstrækkelige ressourcer til at sørge for deres egen beskyttelse i betydeligt omfang gennem opsparing eller privat forsikring;
In a number of Member States, however, policies are based on the as sumption that all the selfemployed have sufficient resources to provide their own protection to a significant extent, through savings or private insurance; ance;
Mere detaljerede data fra Storbritan­nien viser, at mens de selvstændiges gennemsnitsindkomster i 1991 var højere end lønmodtageres, var spred­ningen i deres indkomst meget større, således at de selvstændige var over­repræsenterede både i de øverste og nederste 10% af fordelingen (se ta­bel 10).
More infonnation about the income of the selfemployed is important for the development of an effective system of social protection in this area. Nevertheless, a few points can already be made:
Mens de selvstændige udgjorde 9% af det samlede antal, tegnede de sig for 12'/2% af de nederste 10% og for 15% af de øverste 10%, og mønstret er nogen­lunde det samme for både mænd og kvinder.
More detailed data from the UK show that, in 1991. whereas average earnings of the selfemployed were higher than for employees, the dispersion of their income was much wider, so that the selfemployed were overrepresented in both the top and the bottom 10% of the distribution (see Table 10).
Selvstændige på fuld tid var betydeligt overrepræsenterede både i adgang til socialbeskyttelse for selvstændige er i en række til­fælde forskellig afhængig af erhverv, hvilket ikke nødvendig­vis har noget med indkomsten at gøre.
While the selfemployed represented 9% of the total, they accounted for 12'/:% of those in the bottom 10% and 15% of those in the top 10%, the pattern beina much the same for both men access to social protection for the selfemployed in a number of cases differs by occupation, which does not necessarily relate to income.
Der skabes sandsynligvis relativt høje indkomster inden for f.eks. de liberale erhverv, som generelt er velorganiserede og velformulerede, og som såle­des ofte har haft held til at sikre
The liberal pro fessions, for example, which probably generate relatively high incomes, tend to be well or ganised and articulate, and so have often succeeded in securing better State provision at an earlier date than others in sreater