natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ægtefælle til person med beskæft gelse, normalt i selvstændigt eller uaf­hængigt erhverv, hvor ægtefællen yder et væsentligt bidrag til arbejdets udførelse, men ikke nødvendigvis direkte aflønnes "for sin indsats og ofte ikke er berettiget til sociale ydelser
The individual right, in principle on a non­transferable basis, to leave for all male and female workers following the birth or adoption of a child, to enable them to take care of that child (Council Directive 96/34/EC of 3 June 1996, OJ L 145, 19.6.1996).
Familiemedlem, ofte en hustru, datte r eli er søn, som hjælper med at drive et familieejet foretagende, såsom en andbrugsbedrift, en butik, en mindre virksomhed eller en praksis.
Similar or equivalent participation rates for women and men, within a 40 to 60 range of repre­sentation, in the full democratic process is a principle of democracy.
Handel med mennesker, overvejende kvin der og børn, med henblik på sek­suel udnyttelse af disse.
Usually a fixed amount of leave for the father of a child which may be taken at the time of birth, or fixed amounts of time in any year or period of years which may be taken for reasons concerning the care responsibilities of a father for his child.
En ved lov eller overens komst fastsat mindsteløn for et givet arbejde.
The treatment of one individual or group of individuals in a manner which is likely to lead to better benefits, access, rights, opportunities or status than those of another individual or group of individuals.
CONGÉS POUR RAISONS FAMILIALES til tid er mellem forældrene.
A defined proportion or share of places, seats or resources to be filled by or allocated to a specific group, generally under certain rules or criteria, and aimed at correcting a previous imbalance, usually in decision­making posi­tions or in access to training opportunities or jobs.
Den opfattelse, at samfundet er ligeligt sat sammen af kvinder og mænd, og at de kun kan få fuld og lige stor glæde af statsborgerskabet, hvis de er ligeligt repræsenteret blandt de politiske beslutningstagere. En næsten ligelig eller en ligelig deltagelsesfrekvens for kvinder og mænd, med et repræsentationsforhold på mindst 40/60, i hele den demokratiske proces er et demokratisk princip.
Measurement, in quantitative terms, including by assessing and reflecting its value in satellite accounts, of unremunerated work that is outside the scope of national accounts (UN system of national accounts) such as domes­tic work, caring for children and other dependants, preparing food for the family, and community and other voluntary work.
Jf. Positive foranstaltnir ger.
A safe place for women and children who are victims of violence in the home (shelter, crisis centre).
Indførelse af regler for omfanget og anvendelsen af deltidsarbejde med henblik på at forhindre enhver form for diskriminering af deltidsarbejdere, højne kvaliteten af deltidsarbejde og fremme udviklingen af deltidsarbejde som en valgmulighed.
The introduction of rules which govern the scope and use of part­time work, aimed at preventing any form of discrimination against part­time workers, improving the quality of part­time work and facilitating the devel­opment of part­time work as a ch oice.
REPRODUKTIVE RETTIGHEDER
REPRODUCTIVE HEALTH
Den ret, som enhver enkeltperson og ethvert par har til frit og ansvarsbe­vidst at beslutte, hvor mange born de vil have, samt hvornår og med hvor lang tids mellemrum de vil have dem, retten til at få stillet de i den forbin­delse nødvendige oplysninger og midler til rådighed samt retten til optimal seksuel og reproduktiv sundhed.
The right of any individual or couple to decide freely and responsibly on the number, spacing and timing of their children and to have the information and means to do so, and the right to attain the highest standard of sexual and reproductive health.
REPRODUKTIV SUNDHED
SATELLITE ACCOUNT
RIMELIG BALANCE MELLEM KØNNENE
SEGREGATION OF THE LABOUR MARKET
Fair behandling af begge køn, som kan være det samme som ligebehand­ling eller kan være anderledes behandling, som imidlertid kan sidestilles hermed.
The biological characteristics wh eh d stinguish human beings as female or male.
SÆTTEN I STAND TIL AT DELTAGE I SAMFUNDET PA LIGE FOD
SEX DISAGGREGATED STATISTICS
Den proces, som består i at få adgang til ressourcer og at udvikle sine fær­digheder med henblik på at få aktiv indflydelse på, hvordan såvel ens eget liv som samfundet vil forme sig i økonomisk, social og politisk henseende.
The collection and separation of data and statistical information by sex to enable comparative analysis (sometimes referred to as gender disaggreg­ated statistics).
Et officielt regnskab, som føres adskilt fra, men i overensstemmelse med de nationale nøgleregnskaber.
Where a person is treated less favourably because of his or her sex.
SEGREGERING AF ARBEJDSMARKEDET
SEX DISCRIMINATION — INDIRECT
SEGREGERING AF ARBEJDSMARKEDET
DISCRIMINACIÓN INDIRECTA KØNSDISKRIMINERING —INDIREKTE
Uønsket adfærd af seksuel karakter eller anden kønsbestemt adfærd, der krænker kvinders og mænds værdighed (herunder, på arbejdspladsen, fore­sattes og kollegers adfærd (Rådets resolution af 29. maj 1990, EFT C 157).
A system of economie, social and politicai structures which sustain and reproduce distinctive gender roles and attributes of men and women (see 'Gender contract').
SEKSUEL VOLD
SEXUAL HARASSMENT
SKJULT ARBEJDSLØSHED
ORIENTATION SEXUELLE
TIDSANVENDELSESUNDERSØGELSE
TIME-USE SURVEY
Registrering af den måde, hvorpå kvinder og mænd anvender deres tid, navnlig hvad angår lønnet og ulønnet arbejde, markedsmæssige og ikke­markedsmæssige aktiviteter, fritid og samlede tid til rådighed.
A measurement of the use of time by women and men, particularly in rela­tion to paid and unpaid work, market and non­market activities, and leisure and personal time.
Arbejde, for hvilket der ikke direkte gives løn eller anden form for betaling (se også Anerkendelse og værdiansættelse af ulønnet arbejde).
The trade in people, primarily in women and children, for the purposes of modern slavery or cheap labour or for sexual exploitation (see 'Sex trade').
Forskellene på kvinders og mænds lønninger som følge af kønsbestemt arbejdsopdeling og direkte diskriminering.
Measured against the total labour force, the number of persons who are registered as being without work, seeking work and currently available for work (European Community labour force survey).
Ulønnede økonomiske aktiviteter, som på gensidig basis udføres til direkte gavn for husholdningen eller for slægtninges eller venners husholdning, herunder dagligt arbejde i hjemmet og en bred vifte af selvforsyningsakti­viteter, og/eller erhvervsmæssig virksomhed, enten som eneste beskæftigel­se eller som bibeskæftigelse, der udføres mod vederlag og ikke er lejlig­hedsvis, under manglende — eller kun delvis — opfyldelse af lovfastsatte, forskriftsmæssige eller kontraktlige forpligtelser; omfatter ikke de uformel­le aktiviteter, der henregnes under den kriminelle økonomi.
Work which carries no direct remuneration or other form of payment (see 'Recognition and valuation of unpaid work').
Lejlighedsvist arbejde, som normalt ikke er genstand for en egentlig ansæt­telseskontrakt, og som ikke er omfattet af nogen bestemmelser om løn eller social beskyttelse.
The concentration of women and men in particular grades, levels of respon­sibility or positions (see 'Job segregation').
VÆRDIGHED Ρ A ARBEJDSPLADSEN
WIFE BATTERING/BEATING
Retten til respekt og navnlig til ikke at bl ¡ve udsat for seksuel chikane eller andre former for uacceptabel adfærd på arbejdspladsen (Rådets resolution af 29. maj 1990, EFT C 157).
Vio enee against women by their pa rtner ( see 'Domestic violence').
100 indgange til ligestilling — Ord og udtryk på ligestillingsområdet
One hundred words for equality — A glossary of terms on equality between women and men
Modernisering af social beskyttelse og tilpasning af systemerne til forandring t=2S
Modernising social protection and adapting systems to change
Modernisering af social beskyttelse og tilpasning af systemerne til forandring
Modernising social protection and adapting systems to change
Beskæftigelse & sociale anliggender Social sikring og social integration
Employment & social affairs Social security and social integration
Europa-Kommissionen Generaldirektorat Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender Kontor V/E.2
European Commission Directorate-General for Employment. Industrial Relations and Social Affairs Unit V/E.2
Manuskript afsluttet i april 1998
Manuscript completed in April 1998
De vigtigste kvantitative resultater ette er den tredje rapport om Social beskyttelse i Europa.
his is the third report on Social Protection in Europe.
Den sætter sig for at opgøre de fremskridt,
It sets out to monitor the progress achieved in relation
De vigtigste punkter, der fremgår af analysen af den reviderede ESSPROS database om social beskyttel se og det nye European Community Household Panel, er: der er gjort i forhold til de mål, som er fastsat i Rådets henstilling om overensstemmelse mellem målene og po litikken for social beskyttelse fra juli 1992 (92/442/EØF), og at ajourføre analysen i rapporterne fra 1993 og 1995.
T revised ESSPROS database on social protection and to the objectives contained in the Council's Recommen­dation on the convergence of social protection objectives and policies of July 1992 (92/442/EEC) and to update the analysis of the 1993 and 1995 reports.
Omfanget af de sociale udgifter: udgifterne til social beskyttelse i Unionen beløb sig til 28'/2% af BNP i 1995.
the new European Community Household Panel are:
Rapporten er også tænkt som et bidrag til den debat om fremtiden for den sociale beskyttelse i Unionen, som Kommissionen lancerede i 1995 med sin meddelelse Fremtiden for social beskyttelse: rammer for en europæisk debat.
This figure, however, ranged from 207c of GDP in Ireland and 21-227 in Greece.
I marts 1997 offentliggjorde Kommissionen endnu en meddelelse Modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union, som afspejlede de vigtigste pointer, der var blevet fremført i debatten, og henledte opmærksomheden på de vigtigste politik implikationer heraf.
Spain and Portugal to over 30% in France, the Netherlands and the three Nordic countries, with Sweden having the highest level at almost 367.
Udgiftsmønsteret: alderspensioner er langt den største post blandt udgifterne til social beskyttelse i Unionen, idet de tegnede sig for 42'/2% af de samlede udgifter i 1995, svarende til 12% af BNP, efterfulgt af sundhedsvæsenet, der både i Unionen som helhed og i de enkelte medlemsstater, med undtagelse af Danmark (blot 14%), udgjorde omkring 22% af de samlede udgifter svarende til ca. 6% af BNP.
The Report is also intended to contribute to the debate on the future of social protection in the Union, launched by the Commission in 1995 with its Communication Frame­work for Debate on the Future of Social Protection.
Overførsler til arbejdsløse beløb sig kun for 8% af de samlede udgifter i Unionen (knap 2'/2% af BNP).
In March 1997. the Commission published a further Com­munication, Modernising and Improving Social Protec­tion, which reflected the main points made in the debate and drew attention to the major implications for policy.
Væksten i de sociale udgifter: i de fleste medlemsstater har stigningen i udgifterne til social beskyttelse været aftagende i de senere år.
The pattern of social expenditure: old-age pensions are by some way the largest item of social protection expenditure in the Union, accounting for 42'/2% of the total in 1995.
De sociale udgifters andel af BNP steg ganske vist over hele Unionen mellem 1990 og 1995 (med lidt over 2 procentpoint), men det var tildels en effekt af, at væksten i BNP aftog i lavkonjunkturårene.
equivalent to 127 of GDP. followed by health care, amounting to around 227c of the total in the Union, as well as in all Member States, except for Denmark (only 147), and to some 67 of GDP.
Mellem 1993 og 1995 voksede udgifterne ikke hurtigere end BNP, og i de fleste lande udviklede de sig langsommere.
Transfers to the unemployed accounted for only 87 of total expenditure in the Union
Rapporten bør ligeledes både ses i forhold til medlemsstaternes indsats for at konsolidere de offentlige finanser — som understreget i de brede økonomiske retningslinjer fra 1997 og de to resolutioner om makroøkonomisk stabilitet, vækst og beskæftigelse, som blev vedtaget på Det Euro pæiske Råds møde i Amsterdam — og i forhold til den europæiske beskæftigelsesstrategi.
The report should also be seen in the context both of Member States" efforts to consolidate public finances — as pointed out in the 1997 Broad Economic Guidelines and the two Resolutions on macroeconomic stability, growth and employment, adopted at the European Council in Amsterdam — and of the European Employment Strategy.
På jobtopmødet i Luxembourg i november 1997 tiltrådte medlemsstaterne i det store hele Kommissionens forslag til retningslinjer for beskæftigelsen.
At the Luxembourg Jobs Summit in November 1997, Member States broadly endorsed the Commission's proposals for employment guidelines.
De var enige i, at såvel arbejdsløshedsunderstøttelses- som uddannelsessystemerne, hvor det er nødvendigt, bør gennemgås og tilpasses for at sikre, at de aktivt fremmer arbejdskraftens ansættelighed.
They agreed that benefit as well as training systems should, where necess­ary, be reviewed and adapted to ensure that they actively support employability.
Social beskyttelse spiller ligeledes en vigtig rolle for realiseringen af de øvrige mål, der fremhæves i de senere vedtagne retningslinjer for beskæftigelsen for 1998: Udvikling af iværksætterånden, fremme af virksomhedernes og med arbejdernes tilpasningsevne og styrkelse af ligestillingspolitikkerne.
Social protection also has an im­portant role to play in helping to achieve other aims emphasised in the 1998 Employment Guidelines which were subsequently adopted — developing entrepreneurship, encouraging adaptability of businesses and their employees and strengthening the policies for equal oppor­tunities.
Der er derfor blevet etableret en klar forbindelse mellem de sociale beskyttelsessystemer og den europæiske beskæftigelsesstrategi.
A clear link has, therefore, been established at the
Finansieringskilder: omkring 65% af finansieringen af den sociale beskyttelse i Unionen stammer fra de social bidrag, der opkræves fra arbejdsgiverne og de personer, der er omfattet af beskyttelsesordningerne, mens hovedparten af resten hidrører fra den almindelige beskatning.
The growth of social expenditure: in most Member States, the increase in social protection expenditure has slowed down in recent years.
Arbejdsgivernes bidrag tegnede sig alene for omkring 40% af den samlede finansiering i 1995.
Although social expenditure across the Union increased in relation to GDP between 1990 and 1995 (by just over 2 percentage points), this partly reflects the slowdown in GDP growth during the recession years.
Social beskyttelse i Europa 1997— Resume ves for at kunne opnå støtteberettigelse, er blevet forlænget. get.
Social Protection in Europe 1997— Executive summary ened and the contribution record required for eligibility has been lengthened.
Styrkelse af incitamenterne til at arbejde: flere lande har via skattelettelser til lavtlønnede arbejdstagere, supplerende ydelser til de, der arbejder og nedsættelser af ydelsessatserne søgt at sikre, at de indkomster man kan opnå ved at arbejde altid er højere end de indtægter man kan opnå via sociale ydelser.
Strengthening incentives to work: in several countries, measures have been introduced to try to ensure that in come from work is always higher than from benefits through tax concessions for lowpaid workers and in-work benefits as well as by reducing benefit rates.
Satserne for arbejdsløshedsunderstøttelse: en væsentlig del af de arbejdsløse i medlemsstaterne modtog i henhold til ECHP slet ingen arbejdsløshedsunderstøttelse i 1993, selv når de havde været arbejdsløse i tre måneder eller derover.
Levels of unemployment benefit: a significant proportion of people unemployed in a number of Member States, according to the ECHP, received no unemployment benefit at all in 1993, even when out of work for three months or more.
Fordern, der modtog understøttelse, udgjorde det gennemsnitlige månedlige beløb lidt over halvdelen af deres gennemsnitlige månedlige nettoindkomst i de må neder, hvor de var i arbejde, men andelen variede fra mellem 60-65% i Danmark, Frankrig og Irland til kun 25% i Grækenland og Det Forenede Kongerige.
For those receiving benefit, the monthly amount averaged just over half of their net earnings for the months when they were working, though it ranged from 60-65% in Denmark. France and Ireland to only 257c in Greece and the UK.
Overgang til mere aktive politikker: der er en generel erkendelse af, at man ikke kan løse problemerne med arbejdsløshed og social udstødelse alene ved at give ad gang til indkomsterstattende ydelser.
Shifting towards more active policies: there is general recognition that providing income support alone is not sufficient to tackle problems of unemployment and social exclusion.
I de retningslinjer for beskæftigelsesindsatsen, som Rådet har vedtaget for 1998, har medlemsstaterne forpligtet sig til at overgå fra passive til aktive foranstaltninger, der sigter på at øge de arbejdsløses ansættelighed og på at hjælpe dem med at finde arbejde.
In the 1998 Employment Guidelines agreed by the Council, Member States have committed themselves to bringing about a shift from passive to active measures aimed at increasing the employability of those out of work and helping them find a job.
Afhjælpning af fattigdommen: sociale overførselsindkomster (inklusive private pensioner, men eksklusive naturalydelser såsom lægehjælp) tegnede sig for omkring 30% af husholdningernes nettoindkomst i Unionen i 1993.
The relief of poverty: social transfers (including private pensions, but excluding benefits in kind, such as health care) accounted for around 307c of net household income in the Union in 1993.
For omkring 35% af husholdningerne udgjorde de den vigtigste indtægtskilde, og uden disse overførselsindkomster ville lige under 40% af husholdningerne have haft et indtægtsniveau, der lå under halvdelen af det nationale gennemsnit (dvs. under den almindelige fattigdomsgrænse).
For some 35% of households, they were the main source of income and without them just under 407c of households would have had a level of income of under half the national average (the conventional measure of poverty).
Med overførselsindkomsterne havde omkring 17% af husholdningerne i Unionen et indtægtsniveau, der lå under denne grænse.
After transfers, around 17% of households in the Union had a level of income below this.
De senere års ændringer i politikkerne
Recent changes in policy he economic and social context in which European
en økonomiske og sociale sammenhæng, hvori de europæiske socialbeskyttelsessystemer fungerer,
Rcducing dependency and social exclusion: throughout the Union, social assistance guarantees a minimum level of income.
Nedbringelse af afhængigheden og af social udstødelse: den generelle tendens i medlemsstaternes sociale sik ringsordninger går i retning af at fjerne de underliggende årsager til fattigdom og social udstødelse, at nedbringe afhængigheden af ydelser og at tilskynde alle arbejdsdygtige personer til at finde beskæftigelse.
The general tendency within Member States' social assistance schemes is to address underlying causes of poverty and social exclusion, to reduce reliance on benefits and to encourage all those able to work to find employment.
Hjælp til handicappede: mange medlemsstater har gjort en indsats for at forbedre beskæftigelsesmulighederne for handicappede gennem afskrækkende foranstaltninger mod forskelsbehandling og fjernelse af hindringerne for, at de kan arbejde samtidig med, at man har strammet kriterierne for støtteberettigelse.
Helping people with disabilities: efforts have been made in many Member States to improve the employment opportunities of those with disabilities, through deterring discrimination and removing obstacles to them working, while at the same tightening eligibility for benefit.
har ændret sig betydeligt i de seneste årtier (som analyse ret i Kommissionens meddelelse om Modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union).
siderably over the past decade or two (as analysed in the Commission Communication Modernising and Improving Social Protection).
I løbet af 1990'erne har lav økonomisk vækst både forstærket problemerne med at finansiere den sociale beskyttelse i Unionen og forøget antallet af ydelsesmodtagere — skønt sidstnævnte dog også skal forstås i sammenhæng med de demografiske og sociale udviklingstendenser.
Over the 1990s, low economic growth has increased both the difficulties of funding so cial protection across the Union and. in combination with demographic and social trends, the number of people being supported.
Mens indkomstsoprefholdelse og forebyggelse af social udstødning fortsat er de sociale beskyttelsessystemers vigtigste formål, er det blevet understreget at arbejdsmarkeds- og socialpolitikkerne skal styrke incitamenterne til at arbejde og forbedre arbejdsstyrkens ansættelighed og tilpasningsevne.
While income maintenance and prevention of social exclusion continue to be fundamental objectives of social protection systems, the aim of policy is to strengthen incentives to work and to improve the employability and adaptability of the work force.
De vigtigste udviklinger i politikkerne er:
The major policy developments are:
Stramning af kriterierne for støtteberettigelse: i mange medlemsstater er betingelserne for at kunne modtage ydelser blevet strammet, og den bidragsperiode, der kræ-
Tightening of eligibility for benefit: in many Member States, qualifying conditions for benefit have been tight-
Bestræbelser på at vende tendensen til tidlig tilbagetrækning: der har længe været en tendens til stadig tidligere tilbagetrækning i hele Unionen, som har øget de sociale udgifter og berøvet erhvervslivet muligheden for at nyt tiggøre de tidligt tilbagetruknes færdigheder.
Reversing the trend towards early retirement: there has been a long-term trend towards early retirement across the Union, pushing up social expenditure and depriving the economy prematurely of the skills which the people con cerned have to offer.
Forkvinders vedkommende er denne udvikling blevet opvejet af en kraftigere tendens til øget erhversdeltagelse, men for
For women, this trend has been offset by a more powerful tendency for increased participation in employment, but for men, it has led to around half of
mænds vedkommende har den ført til, at omkring halvdelen af mænd mellem 55 og 64 år (dvs. under den officielle pensionsalder i de fleste lande) ikke længere er i arbejde.
Social Protection in Europe 1997—Executive summ men aged between 55 and 64 (ie below the official retire ment age in most countries) no longer being in work.
I en række medlemsstater er der blevet'indført foranstaltninger for at begrænse den tidlige tilbagetrækning ved at stramme betingelserne for, hvornår en person er berettiget hertil og/eller ved at nedsætte det beløb, der udbetales.
In a number of Member States, measures have been introduced to discourage early retirement, by tightening the conditions for eligibility and/or reducing the amount payable.
Tilskyndelse til delpensionering: der er blevet gjort forsøg på (især i Tyskland, Frankrig, Østrig og Finland) at til skynde til delpensionering ved at gøre det muligt at mod tage delpension, hvis man nedsætter arbejdstiden.
Providing long-term care: there is widespread debate on how caring needs should be met — whether through transfers or through the direct provision of services and how far the State should be involved.
Indtil videre er det dog — bortset fra i Frankrig — kun meget få mennesker, der har valgt at benytte sig af denne mulig hed.
In the three Nordic EU countries, in particular, social services are well de veloped, though they have been increasingly subject to budget constraints.