natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der udover skal de sikre sammenhængen mellem de forskellige instrumenter og den vedtagne EU-politik, som er nedfældet i et fælles handlingsprogram til gennemførelse af anbefalinger ne fra Det Europæiske Råd i Essen, og det mere langsigtede mål om forbedring af konkurrenceevnen, væksten og beskæfti gelsesperspektiverne.
The further aim is to ensure coherence between the different instruments and agreed Community policy in a common programme of action directed at fulfilling the Essen Summit recommendations and the longer-term objective of improving competitiveness, growth and the prospects for employment.
Nødvendigheden af at sikre denne sammenhæng og styrke partnerskabsordninger mellem alle involverede parter blev atter bekræftet i det sociale handlingsprogram på mellemlang sigt, som blev vedtaget for nylig.
This need for coherence and a strengthening of partnership arrangements between all those concerned in their im plementation was reaffirmed in the recently-adopted Medium-term Social Action Programme.
Oprettelse og bevaring af arbejdspladser er på langt sigt et centralt element, der går igen i alle programmer.
The creation and maintenance of jobs over the longterm is a key element underlying all programmes.
Strukturstøtten er med til at styrke efterspørgslen gennem overførslen af økonomiske midler til regionerne og deltagelsen i finansiering af investeringer i infrastruktur, produktionskapacitet, menneskelige ressourcer og teknologisk potentiale, samtidig med at den styrker den regionale økonomis konkurrenceevne.
Structural assist ance helps to support demand through adding to regional income while helping to finance investment in infrastructure, productive capacity, human resources and technological potential which strengthen the competitiveness of the regional economy.
Støtten skal have større jobskabende effekt
Increasing the job-creating effect of assistance
Som det fremgår af del I i denne rapport, er den økonomiske vækst i EU ikke specielt beskæftigelsesskabende i forhold til væksten i andre lande, vi normalt sammenligner os med. Det er derfor vigtigt, at de foranstaltninger, der gennemføres, får større indvirkning på beskæftigelsen, men uden at de grund læggende principper for de allerede vedtagne programmer for perioden fra 1994 til 1999 tilsidesættes. Det kan gøres på følgende måde:
An important aim is to increase the effects of measures on employment whilst respecting the orientation of programmes already agreed for the 1994 to 1999 period, through:
— den teknologiske udvikling kan foregribes bedre (specielt inden for informationsteknologi) for at udnytte det dermed forbundne potentiale optimalt;
• anticipating better technological change (especially information technology) in order to maximise its potential; tial;
— målet om øget beskæftigelse kan integreres i alle finansieringsafgørelser, hvilket betyder, at udviklingsplaner, der forelægges af initiativtagere, også skal omfatte overslag over det forventede behov for arbejdskraft og kvalifikationer; ner;
However, non-statutory contributions, such as health insurance costs tend to be higher than in Europe, so reducing the difference between the two, though for many on low pay in the US, employers may pay little or nothing of such costs, so giving rise to a wide gap between the costs of employment at the bottom end of the pay scale in the US and Europe.
— de nye områder, hvor der ligger et beskæftigelsespotentiale, kan udnyttes mere effektivt; det gælder både de traditionel le områder (lokale kulturelle aktiviteter og produkter) og nye områder (personlige, sociale og miljørelaterede tjene steydelser);
According to the latest Community Labour Cost Survey, in 1992, indirect labour costs (which include not only em ployers' statutory social security contributions, but also vocational training costs, contribution to private insurance schemes and other charges — but exclude paid days not worked or bonuses) in industry varied from around 30% of the total costs of employment in Belgium, France, Italy and Sweden (where they were over 31%) to under 20% in Ireland and Luxembourg, 15% in the UK and under 4% in Denmark. In the US and Japan, they averaged around 22%, more than in these latter countries and similar to the level in Germany.
Lande med forholdsvis lave arbejdsgiverbidrag i EU opererer generelt med relativt høje skatter på lønindkomst og høje arbejdstagerbidrag som det foretrukne middel til at fi nansiere de sociale udgifter.
including the aim of increasing employment in all funding decisions, which means that development plans submitted by promoters should also include forecasts of labour and skill requirements;
Der er dog fortsat store forskelle mellem EU-landene med hensyn til, hvor stor en del af arbejdskraftomkost ningerne, der går til staten og socialsikringssystemet — i vidt omfang en forskel mellem de sydlige EU-lande plus Luxembourg og Storbritannien med lavere skatter og lavere indkomster og de nordlige EU-lande med højere skatter og højere indkomster.
• exploiting more fully areas of job creation both traditional (such as local cultural activities and products) and new (personal, social and environmental services);
De samlede ar bejdskraftomkostninger (dvs. den udbetalte bruttoløn plus arbejdsgivernes sociale bidrag og andre indirekte omkostninger) indvirker på arbejdsgivernes efterspørgsel efter arbejdskraft og deres interesse for
Over the 1980s and up to 1992, at least, the level of indirect labour costs in relation to total labour costs remained much the same in most Member States. Only in Spain (up),
— der kan tilskyndes til en mere dynamisk tilrettelæggelse af arbejdet og arbejdstiden for at gøre det lettere for folk at forene arbejde og familieliv og til omlægning af støtten fra passiv opretholdelse af indkomstniveau et til aktive beskæftigelsespolitiske tiltag (f.eks. via ansættelsestilskud) for at bidrage til at dække omkostningerne ved overgangen til nye produktionsmønstre; mønstre;
encourage dynamic organisation of work and work ing time to help reconcile work with family life and redirect support from passive income maintenance to active employment policies to help cover the costs of transition (eg through employment subsidies) to new patterns of production;
— der kan skabes den rigtige ligevægt mellem støtte til investeringer i henholdsvis fast kapital og menneskelige ressourcer, som begge er af afgørende betydning for udviklingen, strukturtilpasningerne og beskæfti gelsen;
• achieve the right balance of support for investment in both fixed capital and human resources, which are both essential to development, structural adjustment and employment;
— der kan ydes støtte til udvikling af forretningsservice og lokal knowhow, som er forudsætninger for udvik ling og spredning af nye teknologier og dermed også for forbedring af konkurrenceevnen og øget vækst på lang sigt.
• help develop business services and local knowhow which are preconditions for the development and diffusion of new technologies and, therefore, for improving longterm competitiveness and growth.
Øget konkurrenceevne er ikke et mål i sig selv, men skal være ledsaget af økonomiske foranstaltninger, der mere specifikt tager sigte på at indpasse eller genindpasse folk på arbejdsmarkedet og sikre lige muligheder for alle.
Increased competitiveness is not an end in itself, but needs to be accompanied by economic measures based more firmly on integrating, or reintegrating, people into the labour market and ensuring equality of opportunity.
Det forudsætter en samordning af indkomststøtten med aktive foranstaltninger (såsom styrkelse af de arbejdsløses selvtillid, tilbud om arbejdserfaring, undervisning i læsning og regning, hjælp med helbredsproblemer, boligforhold, børnepasning og uddannelse samt mere traditionelle arbejdstrænings- og jobsøgningsfærdigheder). Sådanne foranstaltninger bør samtidig kombineres mere effektivt med tiltag, der tager sigte på lokal udvikling, byfornyelse og renovering af fattige områder og udvikling af en regulær "græsrodsstrategi" til forbedring af den lokale kapacitet med inddragelse af alle berørte parter.
This involves coordinating income support with active measures (such as confidence building, work experience, help with literacy and numeracy, assist ance with health, housing, childcare and education as well as more traditional training and job search skills, combining them more effectively with those aimed at indigenous development and regeneration of deprived area and developing a genuine bottom-up approach to improving local capacity, involving all the interested parties.
Opfyldelsen af disse prioriterede målsætninger skal dog være kombineret med en klar og entydig vilje til at sikre ligebehandling af mænd og kvinder, herunder en øget indsats for at løse kvindernes beskæftigelsesmæssige problemer og hjælpe alle dem, som er særligt vanskeligt stillet (f.eks. enlige forældre og medlemmer af etniske mindretal).
The implementation of these priorities must, however, contain an explicit commitment to the principle of equal opportunities for women and men, including further action to reduce employment constraints on women and strengthening efforts in favour of those who are particularly disadvantaged (eg lone parents or members of ethnic minorities).
De foreslåede foranstaltninger og omlægninger forudsætter en systematisk evaluering af, hvordan man bedre kan udnytte det lokale udviklingspotentiale og formulere lokale beskæftigelsesinitiativer, og det kræver en bedre samordning af instrumenterne og tættere samarbejde mellem alle involverede parter på alle niveauer, herunder også partnerskaber med de nationale myndigheder.
The proposed measures and change in emphasis require systematic evaluation of how better to develop the potential of local development and employment initiatives and necessitate improved coherence between instruments and a strengthening of partner ship between those involved at all levels, including within national administrations.
Kom missionen vil derfor i forbindelse med Det Europæiske Råd i december 1995 foreslå, at der indgås geografisk baserede aftaler om beskæftigelse med det formål at udvide og uddybe partnerskabsprocessen.
The Commission, therefore, proposes in the context of the December 1995 European Council to establish territorial agreements on employment aimed at enlarging and deepening the partnership process.
En analyse af de samlede beløb, der blev fratrukket til sociale bidrag og skat i EU-landene i 1993, viser, at den samlede betaling til det offentlige, når man beskæftiger en ugift arbejdstager med en løn på kun ca. det halve af gennemsnitslønnen, udgjorde helt op til 40% af arbejdskraftomkostningerne i fem EU-lande (se det indrammede felt samt en nærmere redegørelse i del III, kapitel 1).
While total labour costs (ie the gross wage paid plus employers' social contributions and other indirect costs), affect the demand for labour on the part of employers and their willingness to create jobs, it is the take-home pay of employees (ie the gross wage net of taxes and other charges) which affect the latter's willingness to work and, therefore, the supply of labour.
I fem andre EU-lande var det til gengæld under 30%. For arbejdstagere med familie var dette træk forholdsvis mindre (under 20%) i de fleste lande.
Consequently, attention needs to focus on both magnitudes when considering the job creation process and how this can be affected by policy.
Til sammen ligning var trækket i USA for en ugift arbejdstager med en løn på det halve af gennemsnitslønnen ca. 25%, hvilket var mindre end i de fleste EU-lande, og for et gift par med børn var det 20%, dvs. nogen lunde det samme som EU-gennem-snittet.
Although there is ongoing debate about these issues, there is broad agreement that employers' demand for labour will tend to be affected by changes in total labour costs, especially the demand for low skilled workers, and that changes in indirect labour costs will tend to affect the overall cost of labour to a greater extent than changes in other taxes, at least over the shortterm.
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier ligt at undgå i forbindelse med poli­tiske tiltag, som tager sigte på en­ten at nedbringe omkostningerne ved at have folk i beskæftigelse eller øge realindkomsten for de lavest lønnede.
Summary and conclusions: trends and strategies ie the tax wedge — and the part of this which represents charges on employers.
hensyn til den private sektors akti­viteter, specielt i relation til uddan­nelse og jobplacering, som kun er medregnet i det omfang, de subsi­dieres med overførsler fra det of­fentlige.
of GDP devoted to labour market policies in the Union, 60% in 1993 went on unemployment benefits and a further 10% or so on early retire­ment pensions, leaving just over 30% for active measures — slightly more than 1% of GDP (Graph 6).
Det er meget svært at vurdere effek­tiviteten af de forskellige elementer i en sådan politik, ikke mindst fordi det er umuligt at vide, hvad der ville være sket, hvis man ikke havde gennemført de pågældende foran­staltninger, men også fordi det er svært at tage højde for de negative virkninger for andre personer og or­ganisationer end dem, der hjælpes.
Analysis of the total deducted in social contributions and taxes in Member States in 1993 indicates that the overall government charge on the employment of a single worker with earnings of only half the average was as high as 40% of labour costs in five Member States (see Box and, for more details, Part III, Section 1).
På trods af usikkerheden omkring effektiviteten steg udgifterne til jobtilskud i forhold til BNP i EU mellem 1985 og 1993, specielt i Danmark, Tyskland, Frankrig, Fin­land og Sverige.
By comparison, the deduction in the US for a single person on half aver­age earnings was around 25%, lower than in most European coun­tries, and for a couple with children, under 20%, in line with the Euro­pean average.
De ansvarlige politikere i Europa står over for et dobbelt dilemma, når de skal forsøge på en eller anden måde at nedbringe arbejds­kraftomkostningerne i bunden af skalaen uden at reducere de pågæl­dendes rådighedsbeløb: for det før­ste skal alle mistede indtægter eller ekstra udgifter udlignes på andre måder, og EU­landene overvejer i øjeblikket alternative indtægtskil­der (f.eks. afgifter på naturresour­cer og energi), og for det andet bliver resultatet meget ofte høje marginal­skatter.
are at present considering alterna­tive sources of revenue (eg taxes on the use of natural resources and energy). The second is that high marginal tax rates tend to result.
Det kan betyde, at de ringe kvalificerede arbejdstagere låses fast i meget lavt lønnede job uden nogen tilskyndelse til at forsøge at tjene mere — eller uden tilskyndel­se for arbejdsgiverne til at give mere i løn (den såkaldte "fattig­domsfælde").
This may mean that low­skilled workers get locked into very low paid jobs with little incentive to seek to earn more — or for em­ployers to pay more (the so­called 'poverty trap').
Desuden kan høje skatter på lønindkomsten kombine­ret med høje ydelser betyde, at der bliver tale om en meget lille "netto­gevinst", og dermed begrænse tilskyndelsen til at finde beskæfti­gelse frem for at være arbejdsløs ("arbejdsløshedsfælden").
Moreover, high taxes on work combined with high benefits may mean that there is little net gain and so little incentive for being employed rather than un­employed (the 'unemployment trap').
Den ene­ste måde, hvorpå man kan undgå et højt marginaltræk, er at operere med en mindre stejlt gradueret struktur for skat plus ydelser, men det er med til at udvide sådanne ordninger til at omfatte flere længe­re oppe på indkomstskalaen, hvil­ket øger udgifterne for det offentlige.
The only way of avoiding high marginal deduction rates is to have a less steeply graduated tax­cum­benefit structure, but this serves to extend the range of such schemes to those further up the income scale, so increasing the budgetary cost.
Et højt marginaltræk sy­nes med andre ord at være vanske­
High marginal rates, in other words, tend to be a hard­to­avoid feature of policies targeted on either reducing the employment cost or raising the real income of those on very low pay levels.
De fleste EU­lande har bestræbt sig på efterhånden at flytte vægten i arbejdsmarkedspolitikken væk fra passiv indkomststøtte til de ar­bejdsløse over på aktive foran­staltninger for at forsøge at få dem i arbejde — såsom uddannel­sestilbud, jobplacering, hjælp til jobsøgning, rådgivning og erhvervs­vejledning samt ansættelsestilskud (som beskrevet i del II, kapitel 4).
Nevertheless for the majority of countries in the Union — the excep­tions are Denmark, France, Ireland, Luxembourg, Sweden and the UK— this represented a higher proportion of GDP than in 1985 adjusted for the change in unem­ployment. At the same time, the scale of expenditure adjusted for differences in unemployment varies markedly between Member States, from 4% of GDP in 1993 in Austria and over 3% in Denmark and Sweden for each 5% of the work force unemployed to under 1% in Greece and Spain.
Den kraftige stigning i arbejdsløs­heden, som har gjort sig gældende i de fleste lande siden 1990, kombine­ret med meget stramme budgetter har dog i vidt omfang vanskeliggjort disse bestræbelser.
In interpreting these figures, however, account needs to be taken of the activities of the private sector, especially as regards training and job placement, which are only included in the figures to the extent that they are supported by public transfers.
Af de samlede udgifter på ca. 3,5% af BNP, der bruges på arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger i EU, gik 60% i 1993 til arbejdsløshedsydelser og yderligere 10% eller deromkring til førtidspensioner, så der kun blev godt 30% tilbage til aktive foran­staltninger — det er lidt mere end l%afBNP(figur6).
There are two dilemmas facing gov­ernments in Europe seeking, through whatever means, to reduce labour costs at the bottom end of the scale without lowering take­home pay. The first is that any revenue foregone or additional expenditure incurred has to be recouped in other ways, and national governments
For de fleste lande i EU — med Danmark, Frankrig, Irland, Lu­
Point 4: Improving the effectiveness of labour market policies
Udgifter til aktive og passive xembourg, Sverige og Storbritanni­ arbejdsmarkedsforanstaltninger, 1985, en som undtagelserne — var det dog
Active and passive labour market spending, 1985,1990 and 1993
(igen under hensyntagen til forskel­ lene i arbejdsløshed): fra 4% af
Most Member States have tried to shift the balance of labour market policies over time from passive in­come support of the unemployed to active measures to attempt to get them into work — such as the provi­sion of training, placement, job search assistance and counselling, and job subsidies (as described in Part II, Section 4).
Til gengæld synes arbejdsformid­lingstjenesterne generelt at udfylde en værdifuld funktion med at hjæl­pe de arbejdsløse til at finde arbej­de, og de har den fordel, at de medfører forholdsvis begrænsede omkostninger sammenlignet med andre foranstaltninger.
Evaluating the effectiveness of the various elements of policy poses severe difficulties, not least because it is impossible to be sure what would have happened in the absence of the measure in ques­tion and in part because of the problem of allowing for the adverse effects on people and organisations other than those assisted.
Udgifterne til arbejdsformidlingstjenesterne steg mellem 1985 og 1993 i samtlige EU­lande, bortset fra Grækenland, Irland og Luxembourg, og der var tale om særligt store stigninger i Nederlandene, Finland og Storbri­tannien.
Measures to subsidise jobs, in particular, have usually been found on evaluation to involve both high 'deadweight' loss (the former factor) and large dis­placement effects (the latter factor), so that the net effect on unemploy­ment overall has probably been small, though the redistribution of unemployment between people which is implied may, nevertheless, serve a useful purpose.
BNP i 1993 i Østrig og over 3% i Danmark og Sverige for hver 5%
the total expenditure of around 3V
Gennemsnits- og marginalskatter og sociale bidrag i EU-landene
Average and marginal tax and contribution rates in the Member States
En analyse af de sociale bidrag og lønindkomstskatten på forskellige lønniveauer og i forskellige familiemæssige situationer i hele EU viser følgende:
The main features to emerge from the analysis of social contributions and taxes levied on wages of workers at various levels of earnings and with differing family circumstances across the Union are:
— for en ugift person med en gennemsnitsløn for en produktionsarbejder i fremstillingsindustrien varierede det samlede træk fra 55% af ar bejdskraftomkostningerne i Belgien til under 40% i Grækenland, Spanien, Portugal, Luxembourg og Storbritannien samt i USA;
• for a single person on the average earnings of a production worker in manufac turing, total deductions ranged from 55% of labour costs in Belgium to under 40% in Greece, Spain, Portugal, Luxembourg and the UK as well as in the US;
— for en ugift person med en løn på kun det halve af gennemsnitslønnen var trækket mindre end for gennemsnitslønningerne i samtlige lande, men det var dog over 40% i fem EU-lande — Belgien, Danmark, Tyskland, Italien og Nederlandene; til gengæld var det under 30% af arbejdskraftomkostningerne i Spanien, Irland, Portugal og Luxembourg og under 25% i Storbritannien, og det var mindre end i USA;
• although for a single person on only half average earnings, deduction rates were lower than at average earnings in all countries, they were, nevertheless, over 40% in five Member States — Belgium, Denmark, Germany, Italy and the Netherlands; by contrast, they were under 30% of labour costs in Spain, Ireland, Portugal and Luxembourg and under 25% in the UK, lower than in the US;
— det gennemsnitlige træk for en person med en løn på det halve af gennemsnitslønnen og med forsørgerpligt over for en ægtefælle og to børn var kun i fire EU-lande over 20% — Grækenland, Spanien, Italien og Nederlandene — og hvis man også medregner boligydelser, var det også under 20% i Nederlandene', i Luxembourg og Storbritannien var nettorådighedsbeløbet på grund af forskellige frynsegoder højere end arbejdskraftomkostningerne;
• the average net rate of deduction for someone on half average earnings with a dependent spouse and two children was above 20% in only four Member States — Greece, Spain, Italy and the Netherlands — and if housing benefits are taken into account, the rate in the Netherlands is reduced to below 20%; in Luxembourg and the UK, because of in-work benefits, the net take-home pay was more than the cost of employment;
— marginaltrækket i arbejdskraftomkostningerne, som er den vigtigste indikator for arbejdsgivernes incitament til at ansætte mere arbejdskraft, var helt oppe på 66% i Belgien for en ugift arbejdstager med en gennemsnitsløn og ca. 60% i Irland, Danmark og Nederlandene, men helt nede på 37% i Grækenland og 31% i Spanien; i alle andre EU-lande, bortset fra Storbritannien og Portugal, hvor tallet var ca. 40%, var marginaltrækket 50% eller derover;
• marginal rates of deduction from labour costs, which are key indicators of incentives, were as high as 66% in Belgium for a single worker on average earnings and around 60% in Ireland, Denmark and the Netherlands, but as low as 37% in Greece and 31% in Spain; in all other Member States, except in the UK and Portugal where they were around 40%, marginal rates were 50% or higher;
— for en ugift arbejdstager med en løn på det halve af gennemsnitsløn nen var marginaltrækket helt oppe på 60% i Belgien og 55% i Danmark og Italien; i Tyskland, Frankrig og Nederlandene var tallet over 50%.
• for a single worker on half average earnings, the marginal rate of deduction was as high as 60% in Belgium and 55% in Denmark and Italy; in Germany, France and the Netherlands, it was over 50%.
Kun i tre lande — Grækenland, Spanien og Portugal — var trækket under 40%; i USA var tallet ca. 30%, hvilket er nogenlunde det samme som i Grækenland, som havde det laveste træk i hele EU;
Only in three countries, Greece, Spain and Portugal, was the rate under 40%; in the US, it was around 30%, similar to the rate in Greece, the lowest in the European Union;