natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kun Spanien, Grækenland og Portugal ligger væ­sentligt over EF­gennemsnittet.
The only countries which lie clearly above the Com­munity average are Spain, Greece and Portugal.
Forholdet mellem fuldtids- og deltidsansatte, i %, 1990 (undtagen D, NL, IRL: 1989)
Part-time and full-time employment, in %, 1990 (except D, NL, IRL: 1989)
13 % af lønmodtagerne i EF arbejder på deltid.
13% of wage and salary earners in the Community work part-time.
Andelen af deltidsansatte varierer dog meget lande­ne imellem.
However, there are also wide dis­parities at national level.
Næsten 31,6 % af lønmodtagerne i Nederlandene arbejder på deltid, mens tallet for Grækenland kun er 4,1 %.
Whereas nearly 31.6% of wage and salary earners in the Netherlands are employed part-time, the figure is only 4.1% in Greece.
Fuldtidsarbejde ι
Full-time working
1 Deltidsarbejde
Part-time working
Med undtagelse af Luxembourg og Irland er der færrest deltidsansatte i de sydlige lande.
Leaving aside Luxembourg and Ireland, it is the southern countries which have the lowest incidence of part-time working.
Fuldtidsarbejde Deltidsarbejde
Full-time Part-time
Arbejdstid
Length of working week
Gennemsnitligt antal arbejdstimer pr. uge, 1983 og 1990 (undtagen D, NL, IRL: 1989)
Average number of hours worked per week, 1983 and 1990 (except D, NL, IRL: 1989)
Den gennemsnitlige arbejdstid i EF er faldet en smule, nemlig fra 39,7 timer pr. uge til 39,3.
There has been a slight downward trend in the average working week in the Community from 39.7 hours to 39.3.
De sydlige lande og Irland har en markant længere ugentlig arbejdstid: 43,4 timer i Grækenland i 1990, 43,3 i Portugal, dvs. næsten 10 timer mere end i Nederlandene.
The southern countries and Ireland stand out with a record length of working week: 43.4 hours in Greece in 1990 and 43.3 in Portugal, i.e. nearly 10 hours more than in the Netherlands.
Kun i Storbritannien har der været en stigning i den gennemsnitlige arbejdstid.
The United Kingdom is alone in registering an in­crease in the average working week.
Ugentlig arbejdstid (i timer)
Length of working week (in hours)
Efter en længere undersøgelse mente Kommissionen, at 40 af disse billetpriser ikke overholdt kriterierne i EF­lovgivningen.
OPINION POLL: LANGUAGES ­ BORDERS rail link and the construction of a motorway between Athens and the Yugoslav frontier with Greece.
■ Pleje af de levende sprog
■ Outlawed air fares
Hvorfor er det usædvanligt, at unge europæere mellem 15 og 24 år tager til et andet medlemsland for at arbejde, studere eller få en er­hvervsuddannelse?
Why is it that relatively few Europeans between the ages of 15 and 24 travel to another country i n order to work, study or undergo voca­tional training?
Svaret er sprogproblemer. Det var den grund, der blev angivet af 32% af de adspurgte unge i en Eurobarometer­måling i december 1990.
To begin with, because of language problems: this was the reason put forward by 32% during a Eurobarometer poll of young people carried out in December 1990 and published in mid­November 1991.
Resultaterne af målingen er offentliggjort i novem­ber 1991.
Financial reasons were put forward by 17% of those polled as the main reason for not working outside one's own country.
Pengeproblemer angives som en anden grund til ikke at arbejde uden for sit eget land af 17% af de adspurgte; dernæst kom­mer vanskelighederne med at finde arbejde eller uddannelsesplads —16% —, manglende motivation 10% —, hjemve — 8% og familiens afvisning — 7%.
Other replies included the difficulty of finding a job or an educa­tional establishment— 16%; inadequate motivation — 10%; home­sickness — 8% and refusal by the family — 7%.
Alt I alt er de EF­lande, hvor flest unge aldrig har været uden for deres eget land også dem, hvor de unge har færrest fremmedsprog, nemlig Irland og de sydlige EF­lande.
On the whole, the EC countries with the highest proportion of young people never to have travelled abroad are also those in which young people know hardly any foreign languages: Ireland and the southern Member States.
38% af de unge irere har aldrig været i udlandet, og de unge kan i gennemsnit kun 0,4 fremmedsprog godt nok til at kunne føre en samtale.
Some 38% of young people in Ireland have never been abroad; on average, they know 0.4 of a foreign language sufficiently well to be able to converse in it.
De til­svarende tal for Italien er 40% og 0,7 sprog, for Spanien 58% og 0,6, for Portugal 65% og 0,8, for Grækenland 71% og 0,7.
The corresponding figures for other EC countries are: Italy — 40% and 0.7; Spain — 58% and 0.6; Portu­gal— 65% and 0.8 and Greece — 71% and 0.7.
Omvendt er der i de lande, hvor kendskabet til fremmedsprog er bedst — Luxem­bourg (2,7 sprog), Danmark (1,8), Holland (1,6) og Belgien (1,1) også færrest unge (8% eller derunder), som aldrig har været uden for deres eget land.
However, in EC coun­tries with young people who know more languages — Luxembourg (2.7), Denmark (1.8), the Netherlands (1.6) and Belgium (1.1) — the proportion of young people who have never gone abroad is below or equal to 8%.
Kun 8% i alt afalle unge europæere, som har været i udlandet, er taget ud for at arbejde og 9% er taget ud for at studere eller tage en erhvervsuddannelse.
For the EC as a whole, only 8% of young people have already travelled abroad and worked there; the proportion is slightly higher at 9% when it comes to studies and vocational training.
Det drejer sig om at få verificeret, at alle med­lemslande overholder den åbne konkurrence, som er obligatorisk efter indre markeds­lovgivningen.
Although these fares are no longer in force, the airlines in question — British Airways, Alitalia, Air France, SAS and Olympic Air­ways — cannot use them as the basis for calculating current or future air fares.
Det var direktøren for den ene af disse afdelinger, Di rektoratet for Eksterne Økonomiske Relationer, som gav officiel meddelelse om denne beslutning i Paris den 18. november 1991; den anden implicerede afdeling er Centralkommissionen for Markedsanliggender.
Responsibility for seeing to it that the European law is respected rests with the governments of the countries concerned (France in the case of Air France, for example). This is the first time that the European Commission has made use of its new powers in the field of air transport.
At give sproglærere med moderne europæiske sprog mulighed for at udbygge deres uddannelse under hele karriereforløbet er formålet med fællesskabsprogrammet LINGUA, der dækker perioden 1990­1994.
■ Keeping modern languages alive even ban, as required, imports from non­EC countries. This law would come into force on 1 January 1993.
Den 21. november 1991 offentliggjorde Kommissionen navnene på de 12 grænseoverskridende programmer, der er udvalgt til at få støtte over EF's budget.
At present EC countries wishing to protect a spe­cies which is not listed in the international convention on trade in endangered species must take measures at the national level.
De er udvalgt blandt 50 ansøgninger for perioden 1991­1992 og drejer sig om udveksling af sproglærere og udvikling af nye videreuddannelsesmetoder for sproglærere.
Its task will be to study the conditions i n which these contracts are awarded in the EC, i n order to verify ifall the Community countries comply with the European law which provides for public procurement to be opened up to competition from 1993.
Med sin udvælgelse har Kommissionen ønsket at give en opmuntring til dem, der underviser i de lidt mindre udbredte undervisningssprog italiensk, spansk og portugisisk.
An announcementtothiseffectwas made in Parison 18 Novemberby the head of the department handling external economic relations.
De andre sprog er tysk, engelsk og fransk.
The other depart­ment in question is the central commission for markets.
For at skaffe forbrugerne bedre oplysning om fedtstoffer til påsmøring af brødet foreslog Kommissionen den 20. november 1991 en EF­lovgivning, der klassificerer disse i tre kategorier alt efter deres oprindelse: mælk, anden oprindelse eller blandet oprindelse.
In order to see to it that consumers are better informed on fats which are used as a spread, the European Commission proposed to the Twelve on 20 Novem­ber a European law classifying them in three groups, depending on their origin: dairy, other and blends.
Denne lovgivning vil også komme til at indeholde standarder for mærkningen af disse produkter, såledesat indholdet af de forskellige betegnelser præciseres — for eksempel »fedtfattigt smør« og »mager margarine«.
This law would also include labelling standards, stipula­ting the contents of each type, such as 'low­fat dairy spread' or 'low­fat spread'.
# Mod et europæisk observatorium for narkotika dimension.
The Italian Government proposed to the EC's Ministers for Justice on 13 November that the training of judges in the 12­nation Community include a European dimension.
Justitsministrene bad Kommissionen om at forelægge konkrete forslag på dette område.
The Ministers have asked the European Commission to submit detailed proposals to this end.
► Blandet opfattelse af »1992« i Japan
► '1992' has a poor image in Japan
Med henblik på at skaffe sig pålidelige og sammenlignelige euro­pæisk dækkende oplysninger om narkotikaspørgsmål foreslog Kom­missionen den 27. november 1991 at oprette et europæisk narkotika­observatorium.
The European Commission proposed to the Twelve on 27 November the creation of a European Drugs Monitoring Centre, in order to secure information on drug­related questions at the Community level that is both reliable and comparable.
Dette organ, som den franske præsident François Mitterrand forelagde idéen til allerede i 1989, og som EF's stats­ og regeringschefer godkendte i juni 1991, skal beskæftige sig med fem aspekter: 1. reduktion af efterspørgselen; 2. de nationale politikker og EF­politikken; 3. producentlandene og afsendelsen af narkotika fra disse; 4. narkotikasmugling, beslaglæggelser og kemiske produkter der bruges til fremstilling af narkotika; 5. hvidvaskning af narko­penge og småhandelen med narkotika.
This body, which had been sug­gested in principle by President Francois Mitterrand of France in 1989 and adopted by the EC Heads of State or Government in June 1991, would be active in five areas: (1) demand reduction; (2) national and Community policies; (3) producer countries and the transport of drugs; (4) the traffic in drugs, seizures and chemical products used in the manufacture of drugs, and (5) the laundering of money from drugs and small­scale trafficking.
En effektiv fælleseuropæisk bekæmpelse af narkotikaen ville fjerne et af hovedargumenterne for kontrol ved Fællesskabets indre grænser.
An effective European fight against drugs wou Id elimi nate one of the main justifications for checks at the Community's internal border.
Det første EF-informationskontor for Forbrugerspørgsmål i den sydlige del af Fællesskabet blev indviet den 7. november 1991 i Barcelona.
The first European information agency for consumers located in the southern region of the Community was inaugurated in Barcelona on 7 Novem­ber.
Dette kon­torvil levere juridisk rådgivning ti I forbrugerne og bistand til turister. Lignende kontorer eksisterer allerede i Lille i Frankrig, i Luxembourg og i Mons og la Louvière i Belgien.
This agency will give legal advice to consumers and help tourists.
Også andre af EF's grænseregioner vil snart få et eget for­brugerinformationskontor.
Other regions close to the EC's internal borders will soon have their own agencies.
De japanere, der haren mening om »projekt 1992«, har meget forskel lige opfattelser af, hvilken indflydelse det vi I få på forholdet mellem EF og Japan. Det viseren særlig Eurobarometer-måling, foretaget i august 1991.
Japanese who have views on the '1992' programme of the EC have a very poor impression of its impact on EC/Japan relations, according to aspecial Eurobarometer poll conducted injapan in August 1991.
Kun 12% af de japanske borgere mener, at »1992« vil få en skæbnesvanger virkning — 20% i forretningsverdenen — og 9% tror på en positiv virkning — 10% i forretningsverdenen.
These documents will be available in all official languages of the Community, thanks to the completion of the Celex database.
Ministerrådet bad den 13. november 1991 Kommissionen om så hurtigt som muligt at sørge for, at al EF-lovgivning og alle retsafgørelser fra EF­Domstolen samt fra Fællesskabets Førsteinstans­Domstol gøres tilgængelig på edb. Al denne dokumentation skal kunne fås på alle Fællesskabets officielle sprog — takket være databasen CELEX.
In order that action to protect endangered animal and vegetable species can be taken at the level of the single market, the European Commission pro­posed to the Twelve on 13 November a European law which would limit, or
D > KORTSAGT Siden 4. november 1991 har der været fuld frihed for kapitalbevægelser i Østrig, efter samme kriterier som i EF.
Since 4 November 1991, Austria has totally liberalized capital movements on the same criteria as the European Community.
Det er virkningen af et dekret fra den østrigske Nationalbank, som blandt andet åbner mulighed for, at landets borgere kan åbne konti eller optage lån i udlandet.
This is the effect of a decree of the country's national bank, which among other things allows residents to open bank accounts and borrow money abroad.
Østrig gennemfører således fuldt ud en af Det Europæiske Fællesskabs fire »friheder« — de andre er fri bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser.
As a result, the Austrians now enjoy one of the EC's four freedoms; the others are freedom of movement of people, goods and services.
Østrig ønsker så hurtigt som muligt at blive optaget i Fælleskabet.
Austria would like to join the EC as quickly as possible.
At etablere direkte kontakt mellem SMV, frembringe samarbejde mel­lem virksomheder, aktivere det lokale potentiale i ugunstigt stillede områder: Deter hvad Europartenariat­metoden går ud på.
Europartenariat: Helping SMEs foster regional development gramme for the promotion of Community exports to Japan, has been engaged in numerous activities to this end.
Betegnel­sen dækker en af Kommissionens pilotaktiviteter, hvor SMV fra hele Europa hvert år siden 1988 er blevet inviteret til at møde SMV i en af Fællesskabets problem regioner.
They include the training of young businessmen and women in Japan, the realiza­tion of market studies, the publication of guides, participation in fairs and backing for initiatives taken by manufacturers.
Den omfatter fem industribrancher: sportsartikler, levnedsmidler og drikkevarer, møbler, juveler og analyse­og måleudstyr.
It covers five manufacturing sectors: furniture, jewellery, sports goods, food and drink and analytical and measuring equipment.
For hver af disse sektorer findes der en eksportør­vejledning, som fortæller om de procedurer, der gælder for eksport til Japan.
A guide for exporters has been prepared for each of these sectors, giving the procedures to be followed when exporting to Japan.
Vejledningen koster 75 ECU (1 ECU = knap 8 DKR).
The guide is available to EC exporters for ECU 75 (ECU 1 = UK£ 0.71 or IR£ 0.76).
Den første Europartenariat­aktion i 1991 fandt sted i Porto i Portugal i juni og blev en betydelig succes: Over 830 SMV­ledere mødtes med de 210 udvalgte lokale virksomheder; der blev sluttet omkring 2 500 kontakter mellem parterne, hvortil kommer de 2 500 kontakter, der blev sluttet mellem besøgsvirksomhederne indbyrdes.
In Japan itself the campaign theme is 'How to buy Community products'. The activities being undertaken in Japan include the publication of advertisements in Japanese media, the organiza­tion of seminars and conferences and participation in fairs and exhibitions.
Der blev ind­gået nogle snese aftaler om kommercielt, teknologisk eller finansielt samarbejde.
A campaign logo, symbolizing the European Community, ap­pears on all the publicity material used in the EC and Japan.
Europartenariat­aktionen i Leipzig den 2. og 3. decem­ber 1991 varet brud med den hidtidige tradition for kun én Europarte­nariat­aktion om året.
If you want to find out more about this export campaign, or on how to exportör increase your exports, or if you would like to use the campaign logo, please contact:
Her kom over 1 200 virksomheder fra alle tolv EF­lande, fra EFTA­landene (Den Europæiske Frihandelssammenslut­ning) og fra Central­og Østeuropa de til lejligheden udvalgte344øst­tyske virksomheder imøde.
In the UK — Touche Ross Management Consultants, Peter­borough Court, 133 Fleet Street, London EC4A 2TR.
Den sjette Europartenariat­aktion skal finde sted i Saloniki i Græken­land den 22. og 23. juni 1992.
In Ireland: Deloitte and Touche, Earlsfort Centre, Earlsfort Terrace, Dublin 2.
I Japan antager den salgsfremmende kampagne »Sådan køber man EF­produkter« mange forskellige former: reklamer i medierne, tilret­telæggelse af seminarer og konferencer, deltagelse i messer.
The goals of Europartenariat, a pilot scheme of the European Commission, are to establish direct contacts between small and medium­sized enterprises (SMEs) and stimulate the potential to be found in the EC's less­favoured regions.
Et logo, der repræsenterer Fællesskabet, går ¡gen på alt det pr­mate­riale, der anvendes i EF og i Japan.
The first Europartenariat encounter in 1991 was held in Porto (Por­tugal) in June. It was a marked success.
EF­virksomheder inden forde fem nævnte sektorer har lov at anvende logoet for at markere deres pro­dukts fællesskabsoprindelse.
Breaking with past practice, a second Europarte­nariat encounter was held in 1991 —this time in Leipzig (Germany) on 2 and 3 December.
♦ Selskaber for gensidig kautionering og finansiering af SMV
♦ φ A practical guide to transnational cooperation
Små og mellemstore virksomheder har vanskeligere end store virk­somheder ved at skaffe sig finansiering tilpasset deres behov til en rimelig pris.
Small and medium­sized enterprises find it more difficult than their larger contemporaries to locate sources of finance adapted to both their needs and their purses.
De anklager finansieringsinstitutionerne for at lægge for megen vægt på den sikkerhed, der nødvendigvis må stil les for at opnå finansiering — og for lidt vægt på en objektiv vurdering af det fore­lagteprojekts kvalitet.
In their view financial institutions pay too much importance to the guarantees needed to secure a loan, rather than examine objectively the projects put to them.
Desuden får SMV — selν når de sti I ler den nød­vendige garanti — i regelen pålagt en højere rente, end store virksom­heder skal betale.
What is more, even when SMEs offer the necessary guarantees, they are generally charged higher rates of interest than big companies.
»Hvilke strategiske ændringer mener De er nødvendige for at imø­degå udfordringen fra det indre marked?« På dette spørgsmål, der blev stillet til 11 000 EF­virksom hed siedere som led i en meningsmå­ling, svarede d isse »at forbed re produktiviteten«, og dernæst »at indgå samarbejdsaftaler«.
The European Commission has argued, in a recent memoran­dum, that mutual guarantee companies are an effective way of improving on this situation. They allow SMEs, thanks to a joint action, to extend the necessary guarantees mutual ly to each other — in the form of a surety — in order to obtain bank loans.
Det grænseoverskridende samarbejde er i stadig højere grad svaret på den udfordring, som »globaliseringen« af mar­kedet er.
Such companies are to be found in seven EC countries: Belgium, Den­mark, France, Germany, Italy, Luxembourg and Spain.
Og dog er det noget, som SMV endnu ikke benytter sig af i tilstrækkeligt omfang.
The Commission plans to encourage the expansion of these com­panies through various measures.
Selskaber for gensidig kautionering udgør et effektivt middel til forbed­ring af denne situation, vurderer Kommissionen i en meddelelse, den for nylig har vedtaget.
To this question, put to some 11 000 company managers in a Community­wide poll, the most common reply was 'improve productivity', fol­lowed by 'conclude cooperation agreements'.
Systemet går ud pá, at SMV gensidigt yder hinanden de nødvendige garantier— i form af kautionering — og der­ved kan skaffe sig bedre adgang til bankfinansiering.
Transnational cooperation is increasingly the answer to the chal­lenge posed by the globalization of markets. But it is one which the SMEs are not yet turning to in sufficient numbers.
Der findes sel­skaber for gensidig kautionering i syv EF­medlemslande: Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien, Luxembourg og Spanien.
The Practi­cal guide to transnational cooperation, published by the Euro­pean Commission, seeks to clarify the concept and set out the advantages and different stages: preparation, search fora partner, negotiation and start­up.
Kom­missionen ønsker at støtte udbredelsen af disse selskaber gennem føl­gende foranstaltninger: støtte til etablering af en europæisk sam­menslutning for gensidig kautionering, hjælp til gennemførelse af undersøgelser, seminarer og konferencer, der skal informere om, hvordan selskaberne for gensidig kautionering fungerer.
This guide is aimed at company mana­gers who want to engage in transnational cooperation; it offers them suggestions and practical advice as well as concrete exam­ples. It also contains useful addresses and descriptions of all the Community institutions intended to help SMEs engage in trans­national cooperation, in particular the Euro­Info­Centres, Busi­ness Cooperation Network, the Sprint network and the Business and Innovation Centres.
Eksport til Japan!
Exporting to japan
Siden 1979 har Kommissionen hjulpet europæiske virksomheder med at vinde indpas på det japanske marked.
The guide is at present available for France and the Netherlands, but will be published for all Member States.
Uddannelsesbesøgfor europæiske erhvervsledere i Japan, gennemførelse af markedsunder­søgelser, publicering af vejledninger, deltagelse i messer, støtte til industriens egne initiativer: EXPROM­aktiviteterne (fremme af EF's eksport til Japan) er mangeartede.
It will be available from the Office for Official Publications of the European Commu­nities in Luxembourg (price: ECU 10, excluding VAT) (ISBN 92­826­2798­5; catalogue number: CT­70­91­992­EN­C).
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultu'
Directorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture
EF­udvidelse og nationalitetsspørgsmål
The enlargement of the European Community and the nationality question
Til dags dato har yderligere fem lande anmodet om medlemskab af EF. Det er Tyrkiet, Østrig, Malta, Cypern og Sverige.
Five countries have asked to join the European Community so far.
Andre vil efter al sandsynlighed følge efter. Man må allerede nu spørge, hvordan et EF med 24 eller 30 medlemsstater skulle kunne fungere.
Others will follow in all probability.
En sådan udvi­delse af Fællesskabet anser jeg hverken for ønskværdig eller gennemførlig inden for en over­skueligfremtid.
An enlargement on this scale seems to be neither desirable nor feasible in the foreseeable future.
Opretholdelse af Fællesskabets funktionsdygtighed eren uomgængelig nød­vendig forudsætning for den fremtidige udvidelsespolitik.
Keeping the Community going is a precondition for future membership policy; but it is equally necessary to look at other aspects of enlargement.
En generel udvidelse af Fællesskabet må imidlertid også behandles ud fra andre aspekter.
I regard three such aspects as of particular importance.
• Der må være geografisk sammenhæng med EF­området. Derfor vil det for eksempel ikke være muligt at optage Ungarn før Østrig.
• There must be a direct geographical link with the territory of the Community.
• Det land, der kandiderer, må have en økonomi, som principielt er i stand til at gå ind i den skærpede konkurrence på det indre marked.
• The economy of the country seeking membership must be sufficiently strong, in princi­ple, to face increasingly strong competition within the single market.