natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at nå frem til et nøjere niveau kræves der imidlertid udvikling af stadigt mere komplekse, mere pålidelige, mere ydedygtige og mindre kostbare systemer.
However, to progress to a higher level requires the development of systems which are more and more complex, more reliable, better performing and less costly.
D Ekspertise til anvendelse og integrering af informationsteknologien især med henblik på en udvidelse af applikationsområderne.
Π Enhancing the capacity for using and integrating information technology, principally with a view to extending the scope of its applications.
Datamatstyret produktion, der vokser med 15—25% om året, udgør et meget vigtigt anvendelsesområde, fordi den er ved at revolutionere hele sektoren for forarbejdningsindustrierne.
Computer-integrated production, the market for which is growing at an annual rate of 15 to 25%, is an essential application because it is revolutionizing the entire manufacturing industry sector.
Følgelig er det et af nøgleområderne i ESPRIT-programmet.
It is therefore one of the key areas for Esprit.
De vigtigste forskningsområder er her: Design af sammenkoblede systemer, datamatstøttet konstruktion af systemer og produkter, styring og kontrol af industriprocesser, robotteknik og automatiserede værksteder.
The principal research areas are: interconnected systems architecture, computer-assisted design of systems and products, the management and control of industrial processes, robotics and computerized workshops.
Udviklingen på dette område er imidlertid langtfra afsluttet.
However, developments in this sector are far
Fritstående udstyr viger gradvist pladsen for integrerede informationssystemer, der forener kontorautomation, databehandling og kommunikation.
from over. Stand-alone equipment is losing ground progressively to integrated information systems, which combine office equipment, data processing and communications.
En fordobling af dette marked forudses i begyndelsen af 1990'erne.
The forecast is for a doubling of this market by the beginning of the 1990s.
Hjemmemiljøet er et andet marked med fremtid i. Der ventes i denne sektor teknologiske fremskridt, der gør det muligt at gennemføre en omkostningslav masseproduktion, der effektivt og økonomisk kan installeres og sammenkobles.
The domestic environment is another market of the future.
Hvad enten det er i fabrikkerne, på kontorerne eller i hjemmene, betinges en succesfuld integrering af informationsteknologien af en udvikling af systemer, der er tilpasset diverse specifikke anvendelsesmuligheder inden for en bred ramme af miljøer.
Whether in factories, offices or the domestic environment, the prerequisite for a successful integration of information technology is mastery of personalized systems which can be adapted to different specific applications in a broad range of environments.
Dette kræver store fremskridt på områder som menneske/maskine-grænseflader, beskrivelse af arbejdsstationer, design af decentraliserede og flergyldige systemer og hurtig lagring og søgning af information.
This calls for substantial progress in areas such as man-machine interfaces, configuration of workstations, decentralized and multi-function systems architecture, information storage and rapid search.
ESPRIT H-programmet indeholder endvidere et nyt afsnit, der er helliget grundforskningen.
Finally, Esprit II includes a new section devoted to basic research.
Målet for dette delprogram, hvis samlede bevilling er på 130 mio ECU, er at konsolidere og udbygge en reserve af knowhow og ekspertise i de basisdiscipliner, der er grundlaget for en fremtidig udvikling af informationsteknologierne i Europa.
The aim of this sub-programme, which has an overall budget of ECU 130 million, is to consolidate and develop a reservoir of knowledge and expertise in the basic disciplines which are essential for the future of information technology in Europe.
At dømme efter de mere end 300 forslag af meget høj kvalitet, der indkom efter EF-Kommissionens første forslagsindkaldelse i 1988, har dette initiativ vakt stor interesse blandt EF's videnskabsfolk.
To judge by the 300-odd high-quality proposals submitted in response to the Commission's first call for proposals in 1988, this initiative has aroused intense interest among the scientific community.
Således er 62 projekter, hvori deltager 211 universitetslaboratorier, 57 forskningsinstitutioner og 17 industriselskaber, udvalgt til at lede det grundlæggende arbejde omkring supraledning ved høj temperatur, optiske og »neurale« datamater, tale- og synsbehandling osv.
Some 62 projects have been selected to carry out basic research in such areas as supra-conductivity at high temperatures, optical and 'neuronal' computers, speech and image processing, etc., and 211 university laboratories, 57 research bodies and 17 industrial companies are participating in these projects.
Et nøgleprogram, men også en model
A key programme — and a model
Den betydning, som Fællesskabet tillægger informationsteknologien, fremgår af det samlede rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, som Fællesskabet har vedtaget for perioden 1987 — 1991, og som ESPRIT-programmet er en vigtig del af, fordi det alene repræsenterer 30% af den samlede forskning i Fællesskabet1).
The scale of the Community's support for information technology can be assessed by reference to the overall Community framework programme of technological research and development 1987-91, of which Esprit is one element.1It is clearly an essential element, as it accounts for 30% of the overall Community outlay on research.
Faktisk er tallet imidlertid større, fordi man skal tilføje en del af
Examples are the RACE programme in the telecommunications sector,2and specific activities such as Delta (the application of information technology to education), AIM (bio-informatics and computers in medicine), and Drive (computerization in the field of road traffic safety).
') Se Europa-Noter nr. 19/87: »Europas Forskning og Teknologiske Udvikling«.
See European File, No 19/87: 'Research and technological development for Europe'.
I alt repræsenterer de samlede bevillinger til fordel for udviklingen af informations­ og kommunikationssamfundet mere end to femtedele af ramme­programmet.
Overall, the credits allocated to help Europe make a successful transition to the new age of data and communications represent two­fifths of the framework programme.
EF's ansvarlige har således givet dette område en helt central placering frem mod virkeliggørelsen af det indre marked.
On the eve of the completion of the large internal market, this is evidence of the major importance that the Community authorities have attached to this challenge.
I øvrigt er ESPRIT­programmet ikke kun et nøgleprogram, det er ligeledes en model.
Esprit is not only a key programme in itself, it also serves as a model.
I pilotfasen og under førstefasen af ESPRIT I har programmet tjent som forsøg omkring en ny praksis for anvendelse af EF­budgettet til styrkelse af samarbejdet mellem industrifolk og videnskabsfolk.
The pilot phase and subsequent Esprit I stage served as a testbed for a new dynamic way of using the Community budget to support improved cooperation between European industrial and scientific circles.
Udover det allerede nævnte RACE­program har ESPRIT­programmet inspireret til en bred vifte af EF­aktioner til fremme af forskning og udvikling.
Apart from the RACE programme already mentioned, the 'Esprit approach' now provides the inspiration for a wide range of Community research and development activities.
Nævnes kan BRITE/EURAM­programmerne på området for industriel højteknologi og avanceret materiale­forskning, JOULE­programmet på energiområdet, BAP­ og ECLAIR­programmerne for bioteknologi osv.
To name just a few: Brite/Euram (the application of advanced technologies to manufacturing indus­tries and new materials), Joule (energy sector) BAP and Eclair (biotechnology), etc.
ESPRIT er blevet et symbol på teknologisk genvækkelse af et Europa, der er besluttet på at tage hånd om sin fremtid.
Esprit has become a symbol of the technological awakening of a European Community which has decided to take its future into its own hands.
I tilknytning til de øvrige programmer er ESPRIT­programmet med i den strategi, som EF­Kommissionen fortsætter for at fremme det overnationale samarbejde i sammenhæng med det indre marked ■ l
Along with its companion programmes, it stands at the heart of the European Commission's strategy for supporting transnational cooperation in the context of the large market ■
Kontor i Danmark*) Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. 33 14 41 40 Ansvarshavende redaktør: Hans Jørn Hansen
Office in England Office in Wales Office in Scotland Office in Northern Ireland
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN0379-315X Officielle Publikationer L - 2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-89-015-DA-C
**.„.** Office for Official Publications * OP * of the European Communities *Γ^~** L ­ 2985 Luxembourg
EUROPA, VOR FREMTID
EUROPE, OUR FUTURE
Parlamentet (518 medlemmer
The institutions Τ
Med Spanien og Portugal, som indtrådte i 1986, omfatter Det Europæiske Fællesskab tolv medlemsstater og 325 mio indbyggere: Før Spanien og
Since the accession of Spain and Portugal on 1 January 1986, the European Community has 12 Member States and 325 million citizens.
Portugal havde i 1973 Danmark, Irland og Storbritannien og i 1981 Grækenland sluttet sig til de seks lande, som i sin tid grundlagde EF: Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Holland og Luxembourg.
The six founding countries — Belgium, the Federal Republic of Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands — had already been joined by Denmark, Ireland and the United Kingdom in 1973, and by Greece in 1981.
Denne række af udvidelser viser, at Europa-tanken trods vanskeligheder og til tider kriser er bæredygtig, og at det europæiske samarbejdes første resultater1) har en betydelig tiltrækningskraft.
Despite difficulties, even periodic crises, these successive enlargements testify to the vitality of the European process and the appeal of its first results.1
Begyndelsen til Fællesskabet var Paris-Traktaten af 18. april 1951, som skabte et europæisk fællesskab for kul og stål (EKSF).
The Community traces its origins to the Treaty of Paris, signed on 18 April 1951 to create the European Coal and Steel Community (ECSC) the following year.
Derefter besluttede de daværende seks medlemsstater at udvide det samarbejde, der havde vist sig frugtbart inden for kul og stål, til at omfatte hele erhvervslivet. De underskrev derfor den 25. marts 1957 de to Rom-Traktater, som skabte Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) og Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).
The experiment proved successful and the then Member States decided to deepen it and extend it to embrace their entire economies: on 25 March 1957 they signed the two Treaties of Rome, setting up the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (EAEC or Euratom).
Den Europæiske Fælles Akt, der blev underskrevet i februar 1986 har siden ændret og suppleret Traktaterne.
The Single European Act, signed in February 1986, amends and complements these Treaties.
Denne Akt giver Fællesskabet en række præcise mål: inden udgangen af 1992 at få skabt et stort, fælles hjemmemarked og dermed et stort område uden restriktioner for samhandel, etablering mm., forøgelse af den teknologiske kapacitet, fremskridt i retning af en økonomisk og valutarisk union, styrkelse af den økonomiske og sociale sammenhæng og forbedring af miljø og arbejdsmiljø.
It spells out certain objectives of the Community: completion of the European internal market and the creation by 1992 of a great area without frontiers, technological development, progress towards economic and monetary union, strengthening of economic and social cohesion, and improvement of the environment and the working environment.
Den Fælles Akt rummer endvidere en række regler, som har til formål at gøre Fællesskabet mere effektivt og mere demokratisk og at institutionalisere det samarbejde, som efterhånden er vokset frem mellem medlemsstaterne på det udenrigspolitiske område.
This act also includes measures to make the Community work more effectively and more democratically (these measures are outlined further on in this file). In addition, there is a section of the act which institutionalizes cooperation among Member States in the field of foreign policy.
De tre Europæiske Fællesskaber styres af de samme institutioner, hvorfor man lidt efter lidt er begyndt at tale om Det Europæiske Fællesskab.
The three European Communities are managed by common institutions. As a consequence they are increasingly referred to, in the singular, as the European Community.
EF-Kommissionen består af mindst ét medlem fra hvert land i Fællesskabet. Der er i øjeblikket 17 medlemmer: to tyskere, to spaniere, to franskmænd, to italienere, to briter og et medlem fra hvert af de andre lande.
The Commission is composed of at least one citizen from each Member State.
Kommissionen er et kollektivt organ, og dens beslutninger træffes kollektivt med almindeligt flertal, selv om ansvaret for de forskellige sagsområder er fordelt mellem medlemmerne.
Commission decisions are taken on a collegiate basis, even though specific competences are allocated to each member of the college.
Kommissionens opgaver er:
The tasks of the European Commission are:
D At sikre overholdelse af principperne for det fælles marked og Fællesskabets bestemmelser i øvrigt. Som »Traktatens vogter« overvåger Kommissionen, at
D To ensure that Community rules and the principles of the common market are respected.
såvel Traktaternes bestemmelser som EF-institutionernes beslutninger gennemføres og gennemføres korrekt.
provisions, as well as the decisions of Community institutions, are correctly applied.
Kommissionen afgør f.eks. anmodninger fra medlemsstaterne om tilladelse til gennemførelse af beskyttelsesforanstaltninger, der betyder, at de midlertidigt fraviger Traktatens regler.
It decides on requests from Member States wishing to avail them selves of the safeguard clauses in the Treaties which allow, in exceptional cases, temporary waivers or derogations from Community rules.
Den har ret til at foretage undersøgelser, og den kan pålægge bøder — specielt for overtrædelse af de europæiske konkurrenceregler.
The Commission has investigative powers and can impose fines on individuals or companies, notably those which are found to be in breach of Community competition rules.
Den kan også indbringe sager for Den Europæiske Domstol — også sager mod medlemsstater, der ikke overholder deres forpligtelser.
Appeal is allowed to the European Court of Justice. States that fail to respect their obligations can also be taken before this court by the Commission.
D At fremsætte forslag til Fællesskabets Ministerråd om foranstaltninger til videreudvikling af Fællesskabet inden for landbrug, energi, industri, forskning, miljøbeskyttelse, sociale og regionale problemområder, udenrigshandel — herunder gennemførelse af et snævert økonomisk og valutarisk samarbejde.
D To propose to the Community Council of Ministers measures likely to advance the development of Community policies (in the fields of agriculture, energy, industry, research, the environment, social and regional problems, external trade, economic and monetary union, etc.).
I 1988 fremlagde Kommissionen 696 forslag for Ministerrådet.
In 1988, the Commission sent 696 proposals to the Council of Ministers.
D At gennemføre den fælles politik på basis af Ministerrådets beslutninger eller direkte på grundlag af Traktaten.
D To implement Community policies, whether based on Council decisions or directly on Treaty provisions.
I denne forbindelse er der i den nye Fælles Akt til styrkelse af Traktaten regnet med, at Rådet overdrager det til Kommissionen at gennemføre de regler, som Rådet vedtager.
Under the Single Act reforming the European Treaties, the Council of Ministers gives the Commission powers for the implementation of the rules which the Council lays down, in all but exceptional cases.
I en række tilfælde er Kommissionen forpligtet til at samarbejde høre nationale eksperter.
Some of these executive powers can be subject to procedures for collaboration and consultation with national experts.
Kommissionen har allerede vidtgående beføjelser inden for kul- og stålsektoren (koordinering af investeringer, priskontrol m.v.), i konkurrencesager (bekæmpelse af monopoler og statsstøtte) samt atomenergi (forsyningen med atombrændsel og kontrol med sikkerheden i kernekraftværkerne m.v.).
The Commission already has especially wide powers of its own in sectors such as coal and steel (coordination of investment, price control, etc.), competition (suppression of monopolies and control of national aids) and nuclear energy (supply of fissile materials, control of nuclear plants, etc.).
I andre tilfælde handler Kommissionen på grundlag af et mandat fra Ministerrådet. Det er bl. a. tilfældet ved forhandling af handelsaftaler med tredjelande og i forbindelse med forvaltningen af landbrugspolitikken. tikken.
In other cases the Commission operates under instructions from the Council: in the negotiation, for instance, of trade agreements with third countries or the management of agricultural markets.
Endelig administrerer Kommissionen de fælles fonde og programmer, som beslaglægger den væsentligste del af Fællesskabets budget.
The Commission also manages the funds and common policies which account for most of the Community budget.
De har til formål at støtte og modernisere landbruget (Den Europæiske Udviklingsog Garantifond for Landbruget), at lette regional, industriel og faglig omstilling, at fremme unges beskæftigelse (Den Europæiske Regional fond, bevillinger fra Kul- og Stålfællesskabet og Den Europæiske Socialfond) og at øge den videnskabelige forskning (rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling og Det Fælles Forskningscenter). Derudover sørger Kommissionen for, at EF-landene lever op til den europæiske solidaritet med Den Tredje Verden (Den Europæiske Udviklingsfond, fødevarehjælpen m.v.).
These include the support and modernization of agriculture (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund), the encouragement of regional, industrial and professional development and the employment of young people (European Regional Development Fund, ECSC grants and Social Fund), the promotion of scientific research (Framework Programme for Research and Technology Development, Joint Research Centre), and the concrete application of European support and concern for the Third World (European Development Fund, food aid programmes, etc.).
EF-Kommissionen disponerer over en administration på ca. 14 000 tjeneste mænd, hvoraf hovedparten arbejder i Bruxelles (fordelt i en snes generaldirektorater) og i mindre omfang i Luxembourg. Denne administration er mindre end
The Commission has an administrative staff, based mainly in Brussels and, to a lesser extent, Luxembourg. It consists of about 14 000 officials, divided between some 20 Directorates-General.
mange nationale fagministerier.
single ministries in member countries.
20% af personalet er beskæftiget med oversættelsesarbejde som en følge af, at EF anerkender ni sprog som ligeberettigede.
Twenty per cent of the Commission's per­sonnel is employed on the linguistic work made necessary by the use, on equal footing, of nine Community working languages.
Dets opgave er at vedtage EF's politik.
The Council consists of Ministers from Member State governments and makes the major policy decisions of the Community.
Det består af en minister fra hver medlemsstat, der efter tur sidder i formandsstolen i et halvt år.
Each government acts as President of the Council for six months in rotation.
Hvilke ministre, der deltager i Ministerrådets møder, afhænger af, hvad der er på dagsordenen: Det er f.eks. medlemsstaternes landbrugsministre, der tager sig af landbrugets prisniveau, mens arbejds- og erhvervsministrene tager sig af beskæftigelsesproblemerne.
Parti­cipants in the meetings change according to the agenda: Agriculture Ministers, for instance, discuss farm prices, Employment and Economy Ministers discuss employment problems. Ministers for Foreign Affairs coordinate the more special­ized work of their colleagues.
Udenrigsministrene koordinerer fagministrenes arbejde og tager sig på særlige møder af de store problemer i den internationale politik.
They also work out political cooperation on major international problems, discussing it at Council sessions and meetings specially devoted to the subject.
Siden 1975 har et Europæisk Råd samlet stats- og regeringscheferne og Kommissionens formand, ledsaget af henholdsvis deres udenrigsministre og af et medlem af Kommissionen to-tre gange om året.
Meetings of the European Council take place two or three times a year (they have been a regular event since 1975). They bring together the Heads of State or Government of the Community and the President of the EEC Commission, assisted by their Foreign Affairs Ministers and a Member of the Commission.
Rådet drøfter EF-anliggender som Det Politiske Samarbejde.
The European Council deals with Community questions and with political cooper­ation.
Disse møder har en vejledende og inspirerende rolle, der ikke bør undervurderes, selv om de ikke direkte resulterer i juridisk bindende retsakter.
Its role in supplying guidance and impetus is not to be underestimated, even if it cannot directly agree Community legislation.
D De Faste Repræsentanters Komité, som kaldes COREPER (COmité des REprésentants PERmanents), koordinerer det forberedende arbejde, der udføres af højtstående embedsmænd fra medlemsstaterne.
□ The Committee of Permanent Representatives, Coreper, which coordinates the groundwork for Community decisions undertaken by numerous meetings of senior officials of Member States.
D Et generalsekretariat, der beskæftiger omkring 2 000 tjenestemænd.
□ A general secretariat, with a staff of about 2 000 people.
Ministerrådet holdt i 1988 77 møder.
The Council of Ministers met 77 times in 1988.
Det behandler kun undtagelsesvist andre forslag end Kommissionens, og det kan kun vedtage noget, som Kommissionen ikke kan tilslutte sig, hvis der er enstemmighed blandt de tolv ministre.
It can deal only with proposals from the Commission and can alter them only by unanimous agreement. Unanimity is also required in the Council for certain important decisions.
Ved visse vigtige beslutninger i Ministerrådet kræves der stadig enstemmighed, men i praksis søger man altid at nå til enighed, også selv om det på det pågældende område ikke er foreskrevet i Traktaten. Dette sinker naturligvis beslutningsprocessen.
In practice, it has frequently been sought by the Ministers when not strictly necessary, which has tended to slow down the Community decision­making process.
EF-Kommissionen har altid insisteret på, at man i højere grad anvender Traktatens regel om vedtagelse med kvalificeret flertal, hvilket vil sige 54 stemmer ud af 76.
Out of a total of 76 votes, 54 are needed to approve a Commission proposal.
Tyskland, Frankrig, Italien og Storbritannien disponerer i så fald over hver 10 stemmer, Spanien 8 stemmer, Belgien, Holland, Grækenland og Portugal hver 5 stemmer, Danmark og Irland hver 3 stemmer og Luxembourg 2 stemmer. For at øge beslutningsprocessens effektivitet har Den
The Federal Republic of Germany, France, Italy and the United Kingdom have 10 votes each, Spain has 8 votes, Belgium, Greece, the Netherlands and Portugal have 5 votes each, Denmark and Ireland have 3 votes each and Luxembourg has 2 votes.
Europæiske Fælles Akt om traktatændringerne udstrakt afgørelser ved kvalifice­ret flertal til at omfatte sager angående gennemførelsen af det indre marked, forskning og teknologi, regionalpolitik og forbedring af arbejdsmiljøet.
Treaties extended majority voting to certain decisions, particularly in relation to the completion of the European internal market, research and technology, regional policy and improvement of the working environment.
EF­Domstolen i Luxembourg består af 13 dommere, der bistås af 6 generaladvo­kater.
The Community Court of Justice, sitting in Luxembourg, comprises 13 judges, assisted by six advocates-general.