natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Effektiviteten i EURES­nettet er direkte afhængig af kvaliteten og omfanget af de oplysninger der er til rådighed i databanken. Ved at spørge databanken kan eurovejlederen give den job­ eller uddannelsessøgende eller arbejdsgiveren helt almene eller specifikke oplysninger om en lang række spørgsmål for hver medlemsstat: ­ almindelige praktiske oplysninger om flytning (formaliteter,...) ­ levevilkår (politisk system, lovgivning, kultur, leveomkostninger, lønniveau, skatter, skolevæsen, ...) ­ arbejdsvilkår (arbejdstid, løn, ferie, arbejdskontrakter, sygdoms­ og barsels­ydelser, deltidsarbejde, ...) ­ nyttige adresser ­ beskæftigelsestilbud (land, jobtype, krav til eksamensbevis og erfaring, sprog­kundskaber, løntilbud) ­ rekrutteringsprocedurer (organisationer, ligestilling, krav til dokumenter (type og form), ...) ­ arbejde som selvstændig ­ statistiske oplysninger fra EUROSTAT (befolkning, arbejdsløshed, en regions økonomiske tiltrækningskraft, ...) ­ andet
- general data on expatriation (formalities, etc.) - living conditions (political system, legislation, culture, cost of living, pay, taxes, schools, etc.) - working conditions (hours, pay, holidays, contracts, sickness and maternity benefits, part-time work, etc.) - useful addresses - job vacancies (country, type of job, qualifications and experience needed, lan guage skills, starting salary) - recruitment practices (organisations, equal opportunities, documents and presentation required, etc.) - self-employment - EUROSTAT statistics (population, unemployment rate, regional economic pro file, etc.) - etc.
■ Forlængelse: aftalen kan und­tagelsesvis forlænges én gang for en periode af samme varighed som den oprindelige kontrakt.
The EURES database is always changing; it is constantly being updated and expanded.
Forlænges aftalen derudover ændres den auto­matisk til en aftale af ube­stemt varighed.
For although computer systems are highly flexible tools, they are only effective so long as people keep them up-to-date (and use them!).
Databanken i EURES­nettet vil hele tiden blive udbygget.
- Renewal: the contract may be renewed only in exceptional circumstances, only once and only for the same duration as the initial contract.
Den vil til stadighed blive suppleret og ajourført.
Beyond that, the contract reverts to openended form.
ET VIGTIGT REDSKAB FOR EUROVEJLEDERNE
AN EFFECTIVE TOOL FOR EUROADVISERS
Eurovejledernes arbejdssta­tioner og de nationale syste­mer med beskæftigelsestil­bud er forbundet med den nationale adgangsdatamat (National Acces Server, NAS). Den enkelte NAS er via et centralt telekommunika­tionsnet forbundet med databasen i EURES­nettet.
The EURES computerised system is a tool at the service of the Euroadvisers, giving each member of the network access to a data­base with details of job vacancies and living and working conditions in the coun­tries of the European Economic Area.
Databaserne og det elektroniske postsystem EURES er redskaber, der er til rådighed for eurovejlederne.
The Euroadvisers' worksta­tions and the national job vacancy systems are linked to the National Access Server (NAS).
Denne database er tilgængelig på alle sprog som er repræsenteret i Den Europæiske Union.
Each NAS is in turn linked via a central tele­communications network to the EURES database.
Eurovejlederne har adgang til databanken og til det elektroniske postsystem (E­mail) via en PC­arbejdsstation.
The Euroadvisers access the database and the E­mail system via a PC workstation.
På skærmen kan de oprette, ajourføre og søge beskæftigelsestilbud, konsultere generelle informationer og kommunikere via elektronisk post.
Working on screen, they can create, update and search for job vacancies, consult the general information and communicate by E­mail.
Eurovejleder­arbejdsstation
Domestic Job Vacancy System
Eurovejlederne kan også direkte forsyne EURES med beskæftigelsestilbud fra deres arbejdsstation.
The Euroadvisers can also input into the EURES job vacancy database direct from their own worksta­tions.
ET FORSØGSOMRÅDE FOR EUROPA
GUINEA PIGS FOR EUROPE
Allerede længe før man havde tænkt på EURES, var grænsearbej­derne berørt af erhvervsmæssig mobilitet og flytning til udlandet.
Long before EURES was even dreamt up, frontier workers were having to cope with the problems of occupational mobility and expatriation.
De stod hver dag over for problemet med overlapning af lovgivninger og forskel­lige sæder og skikke, og de havde og har stadig brug for oplysninger og vejled­ning om forholdene i nabolandet.
Confronted daily with differences in laws and habits, they had -and still have - a need for information and advice on the special features of their neighbouring countries.
Også virksomheder beliggende i grænseregio­ner har en interesse i at udvikle sig på et mere gennemskueligt arbejdsmarked.
Firms based in frontier regions also have a vested interest becoming acquainted with their employment market - the better they know it, the better they will come to terms with it.
Ved at hente arbejdskraft på den anden side af grænsen kan de endog vende en hidtil ufordelagtig geografisk placering til deres fordel.
By recruiting on the other side of a national border, they may even turn what was until recently a hindrance into a positive asset.
For det første fokuseres der på afgrænse­de pendlingsområder, hvor der foregår en betydelig trafik på tværs af grænserne af arbejdskraft.
They have a number of special features compared with the normal network.
Og desuden er systemet resultatet af et lokalt frivilligt partnerskab mellem arbejdsformidlingsmyndigheder, arbejdsmarkedets parter og lokale myn­digheder.
First of all, their work is focused on specific "employment areas" with substantial cross-border flows of people going to work and returning home.
Det har til opgave at udbrede tilbud og ansøgninger om beskæftigelse, oplysninger om leve­ og arbejdsvilkår og om muligheder for erhvervsuddannelse.
Secondly, they are the outcome of a voluntary local partnership between employment services, economic and social partners and local authorities.
De Grænseoverskridende partnerskaber, der er oprettet med henblik på EURES for grænsearbejdere er i lige så høj grad platform for tilbundsgående drøftelser af problemer vedrørende arbejdsmarkedet.
Their remit embraces the notification of job vacancies and applications, information on living and working conditions and details of vocational training facilities.
Netværket består affølgende organisationer:
The members of the network
GENERALDIREKTORATET Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender
DIRECTORATE-GENERAL Employment, Industrial Relations, Social Affairs
Kapitel 1 — Udviklingsmønsteret i Den Europæiske Union
Chapter 1 — The demographic model of the European Union
Den Europæiske Union og verden
The European Union in the world
Den Europæiske Union og de udviklede lande 1.2.1.
The European Union among developed countries 1.2.1.
Geografisk fordeling af befolkningen 1.2.2. Moderat befolkningstilvækst
Geographical distribution of the population 1.2.2.
Variabler, der fastlægger Nord-Syd-aksen inden for Unionen
The variables generating a North-South divide in the Union
Den senere tids svingninger i fertilitetsniveauet Kvinders erhvervsfrekvens Familiemønstre
Recent total fertility patterns Women's work Family models
Fremtidig udvikling — forskellige scenarier
Future development scenarios
Kapitel 2 — Udvikling i aldersstrukturerne
Chapter 2 — Trends in age structures
Aldersstrukturerne i Den Europæiske Union
Age structures in the European Union
Den aldrende struktur i Den Europæiske Union: status og udsigter 2.1.2.1.
The mature structure of the European Union: review and prospects 2.1.2.1.
Alderspyramiden, som indsnævres forneden 2.1.2.2.
The age pyramid — an increasingly narrow base 2.1.2.2.
Stabil afhængighedsfaktor, men bemærkelsesværdig aldring af den erhvervsaktive befolkning
Stable dependency ratios, but a significant ageing of the active population
Forskellene mellem medlemsstaterne 2.1.3.1.
Disparities between Member States 2.1.3.1.
Alderspyramider med meget forskellige omrids 2.1.3.2. Aldringsfaktorer
Age pyramids with very different shapes 2.1.3.2.
Aldringens årsager
The causes of demographic ageing
Forventet levetid — almindelig stigning og tilnærmelse mellem niveauerne i unionslandene 2.2.2.2.
Life expectancy: general increase and convergence of levels in the Union 2.2.2.2.
Udsigterne for en forlængelse af levetiden
Future prospects for increased life span
Aldringens økonomiske og sociale indvirkning 2.3.1.
Profound change in the life cycle: more free time
Forholdet mellem antallet af erhvervsaktive og antallet af stillinger 2.3.2.2.
Relationship between numbers of workers and volume of employment 2.3.2.2.
Sammenfaldet mellem stillingstype og arbejdstagernes kvalifikationer
Correspondence between types of employment and workers' qualifications
Socialbeskyttelsesudgifter 2.3.3.1.
Social protection expenditure 2.3.3.1.
Finansiering af pensionerne 2.3.3.2.
Financing of retirement pensions 2.3.3.2.
Sociale udgifter til fordel for de ældre
Social expenditure on the elderly
Levestandard og indtægtskilder 2.3.4.2.
Standards of living and sources of income 2.3.4.2.
Ældres helbredstilstand
The state of health of the elderly
Ældres økonomiske og sociale nytteværdi
The social and economic usefulness of the elderly
Kapitel 3 — Opbrud i familiestrukturerne
Chapter 3 — Less consistent family structures
Hovedkategorier af husstande 3.1.1.1.
The main categories of households 3.1.1.1.
Familiehusstande uden børn udgør en femtedel af familiehusstandene 3.1.1.2.
Childless family households account for one fifth of family households 3.1.1.2.
Familiehusstande med børn, forskel mellem medlemsstaterne 3.1.1.3.
Family households with children — disparities among Member States 3.1.1.3.
Eneforsørgerfamilier: I 85% af tilfældene er der tale om enlige mødre 3.1.1.4.
Single-parent families — mothers are responsible in 85% of cases 3.1.1.4.
Kraftig stigning i antallet af husstande bestående af én person
Substantial growth in single-person households
Husstandenes størrelse
Household size
Stadig mere indviklede familieforhold
More complex family patterns
Etaper i familieforløbene 3.2.2.1.
Signs of the breakdown of family biographies 3.2.2.1.
Papirløst samliv — et fænomen, der er udbredt i Nordeuropa og næsten ukendt i Sydeuropa 3.2.2.2.
Cohabitation outside marriage, frequent in the north, but still minimal in the south 3.2.2.2.
Vielser: Ægteskabet udskydes i alle lande, men længere i Nord end i Syd 3.2.2.3.
Marriage rates: marriage is postponed everywhere, but more in the north than the south 3.2.2.3.
Hjemmeboende voksne børn 3.2.2.4.
Majorityage children living with their parents 3.2.2.4.
En ny fase mellem pensioneringen og den egentlige alderdom 3.2.2.5.
A new stage between retirement and genuine old age 3.2.2.5.
Opløste og genoprettede parforhold
Breakdowns and reconstitutions of unions
Betydningen af de ændrede familiemønstre
The issues raised by changing families
Sociale og befolkningsmæssige følger af de ændrede familiemønstre 3.3.2.1.
Sociodemographic consequences of family change 3.3.2.1.
Kvindernes indtræden på arbejdsmarkedet 3.3.2.2.
The entry of women into working life 3.3.2.2.
Faldende fertilitet 3.3.2.3.
Decreasing fertility 3.3.2.3.
Ligestilling mellem mænd og kvinder 3.3.2.4.
Equality between men and women 3.3.2.4.
Børn født uden for ægteskab
Births outside marriage
Fremtidsudsigter
Development prospects
Kapitel 4 — Ind- og udvandringer
Chapter 4 — Migration
Undersøgelsens forudsætninger
Analytical constraints
Kilder til oplysningerne »Migrant stocks« Migrationsstrømmene
Sources of data Stocks of migrants Migration flows
Fremtidsudsigter 4.4.3.
Migration prospects 4.4.3.
I artikel 7 i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken i Maastricht-traktaten om Den Europæiske Union hedder det: »Kommissionen udarbejder hvert år en rapport om gen nemførelsen af målene i artikel 7, herunder om udviklingen i den demografiske situation i Fællesskabet.« (Ifølge artikel 1 har »Fællesskabet og medlemsstaterne som mål at fremme beskæftigelsen, en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, en passende social beskyttelse, dialogen på arbejdsmarkedet, en udvikling af de menneskelige ressourcer, der skal muliggøre et varigt højt beskæftigelsesniveau, og bekæmpelse af social udstødelse«).
Article 7 of the Protocol on social policy to the Treaty of Maastricht on European Union states that 'The Commission shall draw up a report each year on progress in achieving the objective of Article 1, including the demographic situation in the Community'. (Article 1, for its part, provides that 'The Community and the Member States shall have as their objectives the promotion of employment, improved living and working conditions, proper social protection, dialogue between management and labour, the development of human resources with a view to lasting high employment and the combating of exclusion'.)
Kommissionen har til hensigt at offentliggøre en rapport om de i artikel 1 nævnte mål efter 1994.
It is the Commission's intention to publish a report covering the aforementioned objectives in Article 1 after the end of 1994.
Men da rapporten om den demografiske situation er den første af sin art for Unionen, og da den særlig fremhæves i protokollens artikel 7, finder Kommissionen det under de foreliggende omstændigheder hensigtsmæssigt at offentliggøre den særskilt.
However, because the report on demography is the first of its type for the Union and because it is especially highlighted in Article 7 of the Protocol, the Commission considers it appropriate to publish this report separately at this juncture.
Denne rapport er udarbejdet på grundlag af materiale fra Eurostat og med teknisk bistand fra Eurostat og private befolkningseksperter.
This report has been prepared on the basis of material and of technical assistance supplied by Eurostat, with the assistance of private experts in the field of demography.
Befolkningssituationen, som den ser ud i Europa i dag, giver anledning til fire hovedspørgsmål, som behandles i særskilte kapitler.
Contemporary European demography immediately raises four main questions, each of which is dealt with in a separate chapter.
I første kapitel gøres der rede for de store bevægelser i Europas befolkninger set i verdenssammenhæng og de faktorer, der indgår heri.
The main trends in European demography in the world and the issues that they raise are ex amined in Chapter 1.
Findes der en »europæisk« befolkningsmodel?
Is there a 'European' demographic model?
Er udviklingen ens i de tolv medlemsstater, og står disse over for de samme sociale og økonomiske udfordringer?
Are the Twelve faced by the same demographic processes and therefore the same social and economic challenges?
Med hensyn til netop de økonomiske udfordringer, hvilke ændringer er der sket for så vidt angår den erhvervsaktive befolkning?
In the case of economic challenges in particular, what changes have taken place in the active population?
Bevæger Unionens befolkninger sig i samme retning, således at man kan tale om en udviklingstendens og en aldersstruktur, der er typisk for Unionen?
Is the population of the Union moving towards demographic behaviour and an age structure which is specific to this population?
Er der udsigt til, at udviklingen ændrer retning?
Do the forecasts point to new developments?
Befolkningens aldring er i dag et helt centralt fænomen, som i løbet af det næste århundrede formentlig vil brede sig til resten af verden.
The ageing of the population is nowadays a major and central trend in demographic evolution. During the next century, this ageing is likely to cause the world population to move towards a stationary situation.
Det er et fænomen, der vedrører flere aspekter af samfundenes økonomiske og sociale opbygning.
Ageing is affecting many aspects of our economic and social organization.
I andet kapitel behandles udviklingen i Den Europæiske Unions aldersstrukturer og spørgsmålet om følgerne heraf bl.a. for de ældre, for arbejdets tilrettelæggelse og for finansieringen af pensionerne.
Chapter 2 studies the development of age structures in the European Union and opens up discussion of its consequences from the point of view, among others, of the situation of the elderly, labour organization and the financing of retirement.
Sideløbende med befolkningens aldring kan der konstateres en diversificering af måderne at leve sammen på i husstande og familier. Dette fænomen, der gennemgås i tredje kapitel, har betydning i to henseender. For det første fordi familien er rammen om befolkningens re produktion og derfor er et centralt element i de demografiske modeller.
This population ageing is being paralleled by growing differences in household and family life.
For det andet fordi familien er bindeleddet mellem individet og samfundet, således at man ved at analysere familien kan se, hvorledes hele det socio-økonomiske system udvikler sig.
Second, because the family is the pivot between the individual and society with the result that its analysis makes it possible to observe trends in the socioeconomic system as a whole.
Endelig behandler det sidste kapitel ind- og udvandringerne.
Chapter 4 looks at migration.
Faldet i den naturlige befolkningstilvækst, dvs. i overskuddet af fødsler i forhold til dødsfald, øger betydningen af den tilvækst, der skyldes nettoindvandringen.
The mechanism of declining natural growth, i.e. the surplus of births over deaths, is amplifying the extent of the increase due to migration.
Derfor kommer man ind på spørgsmålet om, hvor vidt migrationsstrømmene bidrager til at ændre befolkningsudviklingen og specielt aldringsprocessen. processen.
Bearing this in mind, does migration help to modify demographic evolution and in particular the ageing process?
Disse spørgsmål har vide forgreninger og hænger tæt sammen.
These are all vast questions and have complex interrelations.
Det er derfor meget vigtigt at give analysen en global dimension, da befolkningsudviklingen ikke kan holdes adskilt fra de
It is therefore very important to give the analysis a global dimension, as demographic evolution is part and parcel of a wider
Indledning dybtgående forandringer, der sker på bl.a. det teknologiske, økonomiske, familiemæssige, sociale, politiske og kulturelle område.
Introduction set of far-reaching changes, in particular a technological and economic revolution, a family and social revolution and finallya political and cultural revolution.
For det første er der tale om et bredt tidsmæssigt perspektiv, da demografiske fænomener er særegne derved, at de har en lang tidshorisont.
The approach is broad in time, as demographic events take place over a longer time-space than other events.
Den demografiske situation i dag er i høj grad resultatet af den demografiske udvikling, der har fundet sted, ligesom de demografiske udviklingstendenser i dag er med til at skabe befolkningsmønstret i det kommende århundrede.
Today's demographic situation is to a large extent the result of demographic behaviour in the past, just as today's demographic behaviour will structure the population of the next century.
Også det geografiske perspektiv er bredt, da befolkningsbalancen på verdensplan konstant forskydes, ligesom det er tilfældet med den økonomiske balance.
It is also broad in space, since world demographic balances are constantly changing in the same way as economic balances.
Endelig dækker rapporten et bredt emneområde, da alle de forhold, der berører menneskers levevis: økonomi, politik, tænkemåde og sociale strukturer, påvirker udviklingstendens erne.
It is also broad as regards its investigations, as the issues affecting human life are very complex: the economy, politics, ways of thinking and social structure are all factors involved in demographic behaviour.
Kort sagt afspejler denne første rapport vor viden om befolkningsudviklingen.
This initial report analyses what we currently know about demographic development.
Ved første øje kast kan fremgangsmåden måske betragtes som indskrænkende i forhold til målet.
This may seem reductive.
Kunne man ikke forvente en rapport mere fyldt med fremtidsvisioner?
The aim of this work is surely to provide a vision of the future.
Jovist, men valget af fremgangsmåde kan forklares.
This is true, but the choice of strategy can be explained.
Det erfor det første vigtigt at kortlægge de samfundsmæssige hovedtendenser, der er forbundet med befolkningsudviklingen.
In the first instance, it was vital to identify the major, societal trends linked to demographic development.
Man må forstå udviklingens grundlæggende mekanismer for at kunne pege på de bevægelser, der er en naturlig konsekvens af de konjunkturmæssige fænomener, og for at kunne adskille de faktorer, der kan bearbejdes, fra dem, der er vanskelige at påvirke.
We needed to understand the mechanisms that are generating this development in order to be able to pinpoint inevitable changes in the short term and separate those factors that can be influenced from those that are difficult to control.
Det er disse hovedtendenser, der sammenfattes i de indrammede afsnit sidst i hvert kapitel.
The major trends that our analysis has highlighted are summarized in boxes at the end of each chapter.
Kun på denne måde kan man forholde sig konstruktivt og seriøst til den fremtidige udvikling og således undgå at skulle forlade sig på, hvad der må betegnes som rene formodninger.
This is the only way of building up relevant scenarios of future development that can be used to provide a serious and constructive forward-looking perspective that avoids short-term suppositions.
Denne form for fremtidsvision vil udgøre le detråden i de senere rapporter.
This forward-looking perspective will be the guiding thread of subsequent reports.
Udviklingsmønsteret i Den Europæiske Union
The demographic model of the European Union
Hovedformålet med at beskrive de vigtigste parametre for Den Europæiske Unions befolkningsmæssige udvikling er at belyse de mange spørgsmål, der udspringer af denne.
If a description of the main demographic parameters of the European Union is to be of use, it must shed some light on wider questions relating to these parameters.
Netop derfor indeholder denne rapport en analyse af konsekvenserne af befolkningens aldring, de familiemæssige ændringer og ind- og udvandringerne.
It is precisely for this reason that the consequences of the ageing of the population and the issues raised by family changes and by migration are analysed in this report.
Men for rigtig at forstå disse analyser, må man først stille et mere generelt spørgsmål: Fører Den Europæiske Union gennem den fælles politik, der er fastsat på forskellige områder, til en ensartet befolkningsudvikling, eller er denne udvikling helt uafhængig af dette fællesskab?
A more general question needs to be raised in the first instance if this analysis is to be meaningful: will the various common policies entailed in European Union lead to a convergence of demographic behaviour or will this behaviour be independent of this Union?
I dette første kapitel gøres der et forsøg på at forstå sammenhængene, finde frem til udviklingstendenserne og -principperne i Den Eu ropæiske Union og på dette grundlag vurdere den fremtidige udvikling i Unionen.
This initial chapter examines the question in detail and attempts to find out about the demographic model specific to the European Union, to understand, as far as this is possible, on what essential principles it is based and to estimate, from this, the demographic future of the Union.
Befolkningsindikatorerne i Den Europæiske Union kan på længere sigt klassificeres efter de geografiske sondringer, de repræsenterer, dvs. deres evne til at afsløre ligheder eller forskelle mellem Unionen og andre regioner i verden på den ene side og mellem unionslandene på den anden side.
All the demographic indicators of the European Union can, when analysed in the long term, be classified in terms of their ability to discriminate at geographical level, i.e. their ability to show a difference or a similarity, on the one hand between the Union and other regions of the world and, on the other hand between Union Member States.
De kan inddeles i fem rækker:
Five series can be identified: