natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at kunne nå målene og videreføre den rette blanding af politik og formidling, er det af stor betydning, at så mange som muligt blandt de okonomiske og sociale aktorer deltager aktivt, og dét på alle niveauer.
The result has been the creation of a dual labour market, which can be seen in particular in the high levels of unemployment.
Især arbejdmarkedets parter har her et væsentligt ansvar for og en anledning til at arbejde sammen på nye måder og finde nye losninger også på europæisk plan gennem det system, der er indfort under betegnelsen den sociale protokol.
This duality is also present between temporary and permanent work and between parttime and fulltime work.
Medlemsstaternes holdning
The need for new policy responses
I dette kapitel drøftes behovet for mere effektive arbejdsmarkedsmæssige og hertil knyttede politikker.
(i) the progressive decline in the import ance of traditional households (hus
Der er enighed blandt medlemsstaterne om, at arbejdsmarkederne fungerer dårligt.
In the face of persistently high levels of unemployment in the Community, and
Endelig nævnes det, at bekæmpelsen af ungdoms- og langtidsledighed samt social udstødning skal have prioritet.
for example, discouraging firms from offering jobs to less skilled and lower paid workers.
på smidighed på arbejdsmarkedet, især med hensyn til tilrettelæggelsen af arbejdstiden, lønninger, mobilitet og den manglende tilpasning af arbejdstilbuddet til behovene på arbejdsmarkedet, især med hensyn til arbejdsstyrkens kvalifikationer.
clear evidence of its growing structural dimensions, some observers have advocated wholesale labour market deregulation — especially of employment protection legislation and wage determination — as the only way of bringing its labour markets into equilibrium.
Denne manglende fleksibilitet har ført til relativt høje produktionsomkostninger, som er vokset i et betydeligt hurtigere tempo i Fællesskabet end hos Fællesskabets vigtigste handelspartnere.
Also, many national fiscal systems are poorly adapted to present and developing employment needs, and disincentives and administrative obstacles to flexible or variable patterns of work abound.
De høje omkostninger tilskynder virksomhederne til at foretage deres tilpasninger til de nye økonomiske forhold på bekostning af faktoren »arbejdskraft« og til fremover at søge at erstatte arbejdskraft med mere kapitalintensive foranstaltninger.
Attempts to reduce levels of job protection in order to introduce more flexibility into labour markets have often led to the growth of two-tier labour markets — those with secure permanent jobs and those with insecure temporary jobs.
Indforeisen af mere fleksibilitet bør foregå via arbejdets tilrettelæggelse, f.eks. ved at fjerne de hindringer, der gør det vanskeligt eller mere omkostningskrævende at indføre deltidsarbejde eller ansættelseskontrakter af begrænset varighed, og ved at fremme en bedre tilpasning af karriereførløbene til arbejdstagernes personlige forhold, og ved at lette en gradvis overgang til pensionering.
Most Member States have gone somewhat in this direction — with an emphasis on encouraging wage moderation, increasing external labour market flexibility, and reducing the growth of social security expenditure.
Med hensyn til fastsættelse af arbejdstiden fremsættes der forslag om en årlig fastsættelse og om at arbejdstiden nedsættes i recessionsperioder. Ligeledes bør hin dringer for mobilitet, uanset om disse er sektorbestemte, geografiske eller ligger hos virksomheden selv, elimineres.
Many enterprises have followed the same route — with the emphasis on increasing internal flexibility and reducing fixed labour costs.
Den øgede fleksibilitet skal afspejle sig i bestemmelserne om kollektive forhandlinger ved at lette en mere omfattende tilpasning til de karakteristiske forhold på de lokale arbejdsmarkeder og i virksomhederne.
Pressure to increase labour market flexibility without countervailing actions has moreover, often reduced, rather than increased, the incentives for firms and individuals to invest in much needed training and retraining, as has the lack of taxation encouragement to training.
De ordninger og bestemmelser, der tjener til social sikring, har således i det mindste til dels haft negative virkninger for beskæfti gelsen, da de primært har beskyttet de per soner, som allerede var i arbejde ved at gøre deres arbejdsmæssige situation mere sikker og ved at »fasttømre« en række for dele. Disse ordninger har fungeret som en hindring for nytilgange på arbejdsmarkedet og som en hindring for de arbejdsløse.
Also, the range of special measures and incentives which help reintegrate the longterm unemployed, young people, women heads of household and returners, the disabled or disadvantaged groups in the labour market have become so numerous and complex that they overcomplicate the recruitment decisions of firms.
Adskillige medlemsstater nævner derfor to forskellige niveauer for behandlingen af dette problem, der indebærer, at de arbejdsledige stilles ugunstigere.
The Community cannot hope to address the consequences of the international relocation of many jobs through wage-price competition, and that many problems of price competitiveness are due more to the vagaries of exchange-rate movements. This argues for long-term, strategic responses rather than shortterm ones.
Der nævnes ligeledes en række andre faktorer, som har virket negativt for beskæfti gelsen.
Failure to address these fundamental issues in developing responses is at the heart of the Community's labour market difficulties.
F.eks. de betydelige ikke-lønmæssige omkostninger, især i form af obligatoriske ydelser, og en manglende motivation til at gå i arbejde på grund af de sociale sikringsordninger samt de organer, der er ansvar lige for manglende tilpasninger til beskæftigelsesmarkedet.
It is important to find a better balance between combating unemployment and job creation, and to ensure we do not only rely on market forces to resolve the highly complex problems of achieving higher economic and employment performance.
Visse medlemsstater nævner endvidere konkurrencen fra lande med lave arbejdslønninger som en faktor, der har bidraget til tilbagegangen i beskæftigelsen, især inden for de sektorer, der er meget arbejdskraftkrævende, eller hvor der beskæftiges ufaglært arbejdskraft.
It is also important that we acknowledge that all of these factors together with the ineffective gearing of, and interaction between, labour market and other policies have inhibited the growth of more effective labour markets.
Med hensyn til en sænkning af omkostningerne til arbejdskraft fremsættes der forslag om f.eks. at skabe en forbindelse mellem lønniveau, virksomhedens ydeevne og pro duktivitet for at fremme ansættelsen af unge, og som alternativ et forslag om afskedigelser i recessionsperioder.
However, where most of the Member States' responses have converged is that actions have generally been aimed more at reducing unemployment than at increasing employment.
Adskillige medlemsstater opfordrer til løntilbageholdenhed for således at tage hensyn til de økonomiske forhold på lokalt, sektormæssigt eller på det generelle plan for at for bedre konkurrenceevnen, bekæmpe inflation og således fremme beskæftigelsen.
This has been reflected in the large number of employment and training schemes created for the unemployed, and in specific incentives to encourage the recruitment of target groups.
Visse medlemsstater fremhæver imidlertid, at der ved løntilbageholdenhed skal tages hensyn til nødvendigheden af at undgå en overdreven begrænsning af efterspørgslen.
Unfortunately, little has been done to adapt the wider legal and financial environment and regimes — which provide the main incentives in the labour market — to the new economic and social realities, or to modify the institutional structures which surround them.
Ligesom der er enighed mellem medlemsstaterne om diagnosen, er der også i vid udstrækning enighed om midlerne til at afhjælpe denne situation.
While the Commission considers that some further reform of labour market regulation is called for this has to be accompanied by other tasks, namely to :
Der findes ingen mirakelmidler, derimod er der behov for en dybtgående reform af arbejdsmarkedet ved at indføre en større fleksibilitet med hensyn til arbejdets tilrettelæggelse og fordelingen
In broad terms, the way in which taxes, and social contributions, are raised seems to take little or no account of their potential effects on the level of employment, still less of the potential effects they may have in,
Et flertal af medlemsstaterne nævner dette i deres indlæg.
(i) raise levels of employment and not just lower levels of unemployment ;
Der er imidlertid delte meninger om en eventuel indførelse af »øko-afgifter«, nogle med lemsstater tager forbehold på grund af disse afgifters virkninger på konkurrenceevnen på internationalt plan.
This includes changing the pattern and level of working time to reflect new work organization and job needs; adapting the incidence of taxation in ways that encourage more employment: and improving the adaptability of the labour market by adjusting the regulatory framework;
a) Den hoje registrerede og den skjulte arbejdsløshed
(iii) increase the Community's investment in human resources, on which longterm competitiveness ultimately depends.
For at lette ansættelsen af unge foreslås det, at der indføres en højere grad af fleksibilitet med hensyn til minimumslønninger, ned satte bidrag til sociale sikringsordninger eller andre kontraktmæssige forhold, f.eks. ved at indføre fleksible procedurer med hensyn til lærlinge, erhvervsuddannelse eller praksis.
That a higher rate of employment can be achieved for a given level of economic activity is amply demonstrated, not only by examples from outside the Community — USA, Japan and Scandinavia — but also by those within. Denmark has among the highest rates in the world.
Igennem de seneste 3 år er den registrerede arbejdsløshed i Fællesskabet steget voldsomt.
(ii) to improve access to the labour market, especially in less developed regions and among disadvantaged social groups.
Den er nu på ca. 16 mio. arbejdsløse eller ca. 10,5% af den registrerede arbejdsstyrke.
In this regard, public employ ment services, together with private agencies, would have a vital role to play in adopting a more proactive approach to job placement;
Alle medlemsstaterne er blevet berørt; men arbejdsloshedsniveauerne er meget forskel lige landene imellem.
The challenge for the Community is to achieve high employment results in ways which are compatible with its general economic and social goals and criteria.
Stigningen følger efter en periode, hvor arbejdslosheden har været faldende, og der har været vedvarende og stabil okonomisk vækst.
(iii) to raise the stock of human capital in ways that ensure that Community competitiveness is optimized.
Men selv efter 45 års vedvarende okonomisk vækst i slutningen af 1980'erne, hvor arbejdslosheden nåede sit laveste niveau i ti år, var der stadig 12 mio. eller mere end 8% af arbejdsstyrken, der var uden arbejde, og kun 60% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder i beskæftigelse.
Particular attention is given to continuous training and upgrading skills, basic and introductory training and new technology skills;
Den underliggende skjulte arbejdsløshed betød, at af de 10 mio. ekstra job, der blev skabt i denne periode, blev kun 3 mio. besat af registrerede arbejdsløse.
(iv) to anticipate and accelerate the develop ment of new jobs and new activities, par ticularly labourintensive ones.
Resten blev besat af nytilkomne på arbejdsmarkedet eller per soner, der meldte sig tilbage på arbejdsmarkedet. kedet.
This includes exploiting the potential of SMEs and developing new jobs in the environmental industries and services — notably, the care sector and the audiovisual, arts, cultural and tourism industries.
De tanker, der fremsættes vedrorende aktiv arbejdsmarkedspolitik er koncentreret om tre punkter.
There is evidence that there may be a mismatch between productivity and labour costs in the low skill part of the market.
En række forslag vedrører arbejdsformidlingerne, f.eks. i form af styrkelse af den rolle, arbejdsformidlingerne spiller, der i højere grad skal udøve deres funktion, dvs. tilnærmelse mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft, ved at til vejebringe en bedre forbindelse mellem virksomhederne og de lokale arbejdsmarkeder, og ved oprettelse af private arbejdsformidlinger.
Fundamental economic and social changes are required, however, if income and employment opportunities are to be distributed more widely among those who wish or need to work.
Erhvervsfrekvensen i Europa — dvs. den andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, som er i arbejde — er lavere end i noget andet industrialiseret område i verden.
How ever, the manner in which this process gets translated into new and additional employ ment opportunities is not preordained.
Desuden er den faldet i de seneste 20 år — fra noget over 60% til noget under.
Different societies can and do make political and social choices which give different results.
Til sammenligning har erhvervsfrekvensen i Japan og Skandinavien været konstant over 70% og i USA - som i 1970 startede på samme niveau som Fællesskabet — har frekvensen i løbet af de seneste 20 år nået sit nuværende niveau på 70%.
If Europe is to set itself a goal of reducing unemployment, which in turn requires maximizing employment opportunities — due to the presence of hidden unemployment — then it will require a general reform of the systems of incentives which affect employment in the labour market.
Forskellene i jobskabelse mellem Fælles skabet og andre udviklede okonomier og medlemsstaterne imellem er meget større, end forskellene i den okonomiske udvikling i sig selv giver anledning til. Fra 1970 til
Existing collective bargaining and related taxation and labour cost arrangements have the effect of causing gains from economic growth to be absorbed mainly by those already in employment, rather than creating more jobs.
Endelig fremhæver medlemsstaterne med hensyn til de instrumenter, der skal
(i) to identify the changes which are taking place in the labour market, especially concerning parttime and flexible work and to achieve a wider
1992 voksede økonomien i USA i faste priser med 70% — noget mindre end i Fæliesskabet, hvor væksten var på 81%.
(i) keeping hourly wage increases below the growth of productivity;
Men beskæftigelsen i USA steg med 49% over før kun 9% i EF.
(c) Taxation and incentives: Low-skill job creation
I Japan, hvor økonomien voksede med 173% i forhold til 1990-nive-auet, voksede beskæftigelsen med 25%.
Member States should seek to address the present disincentives to employing less skilled workers by a range of possible mea­sures, including:
de, der var i beskæftigelse, gennemsnitlig kun 33 timer om ugen sammenlignet med 39 timer om ugen i Fællesskabet som helhed.
(ii) accompanying measures to ensure, by a variety of different instruments, that economic growth is better translated into new jobs and a reduction of unem­ployment.
I Danmark var tallet tilsvarende lavt, under 35 timer om ugen.
(b) Flexibility and job creation
I de fleste europæiske lande er fremgangen i den økonomiske vækst i væsentligt omfang blevet opsuget af dem, der hele tiden har haft arbejde, og der er en stor skare af arbejdsløse, som er blevet ude lukket.
(i) adjusting taxation systems as they affect employers, notably by making non­wage employers' costs neutral or progressive, rather than regressive as they generally are at the moment (see Graph 3), in order to encourage the provision of more jobs for the rela­tively less skilled by reducing their cost to employers (this approach concerns the adjustment and targeting of taxa­tion incidence, not the level of revenue raised overall);
Fra 1983 til 1991, hvilket er den længste periode, hvorfra man har sammenlignelige tal, reduceredes det gennemsnitlige antal arbejdstimer pr. person pr. uge med kun 3% i Fællesskabet som helhed — lige lidt over en time.
Member States should seek to remove obstacles to already changing trends, pref­erences and demands of employees and employers regarding patterns and hours of working, which will increase the number of jobs for given levels of output.
I Nederlandene derimod var reduktionen på 13% — hvilket svarer til, at hver person arbejder gennemsnitligt 5 timer mindre om ugen i 1991 end blot 8 år tidligere. gere.
This cannot be pursued by a top­down, mandatory approach seeking to legislate for a shorter working week. It should rather be pursued by a range of appropriate means which could include:
Fra 1970 til 1992 voksede den spanske økonomi med 103%.
Index (Contribution at average wage = 100)
Også i andre EF-lande har beskæftigelsesvæksten været relativt lav sammenlignet med produktions væksten. I perioden 1970 til 1992 var den samlede vækst i produktion og beskæfti gelse henholdsvis: for Tyskland 70% og 11%; for Frankrig 77% og 6%; for Italien 85% og 18%; for Det Forenede Kongerige 51% og 3%.
(i) adjusting the legal framework so that those who are willing, and often keen, to work shorter hours do not suffer loss of social protection and poorer con­ditions of service;
Arbejdstiden i Fællesskabet i 1980'erne blev ikke nedsat særlig meget i de fleste lande, bortset fra i Nederlandene.
(iii) minimizing artificial financial incen­tives for those of above­average incomes to work above­average hours;
Dog ser det ud til, at den nedsatte arbejdstid har haft ind flydelse på arbejdsmarkedet i de nordeuropæiske medlemsstater, undtagen i Det Forenede Kongerige.
In most Member Slates, employers ' social contributions are regressive — they are at a lower rate on high wages than on low wages.
Arbejdsmængden, angivet som det samlede antal arbejdstimer, steg med kun ca. 2% i Danmark og Belgien; men på grund af nedsættelsen i den gennemsnitlige arbejdstid voksede antallet af personer i beskæftigelse med 8%.
The only excep­tions are Belgium and Portugal where the rate is the same at all wage levels and the UK where the rale increases as wages rise ibul only slightly}.
I Tyskîand steg arbejdsmængden med 7%, og antallet af beskæftigede personer med 12%.
In all oilier countries, apart from Denmark, although the rate is the same at half the average wage as at the average, ii is lower for those on three times the average wage.
I Nederlandene synes mere end halvdelen af stigningen i beskæftigelsen på 30% at kunne tilskrives faldet i den gennemsnitlige arbejdstid.
In Denmark, contributions art' highly regressive bul the rale is ven· low 11% of wages as opposed to over 20°o in most other Member Stales).
Erhvervsfrekvenserne i Fællesskabet er i store træk relateret til udviklingen — hvor de sydeuropæiske stater har erhvervsfrekvenser på ca. 50-55% — men der er ikke desto mindre store forskelle mellem økonomier på samme økonomiske udviklingsniveau.
(iv) encouraging the national cyclical trends towards a shorter working week per employee, where appropriate, while increasing utilization of capital equipment and ensuring competitive­ness;
En række medlemsstater har til dato med større held end andre været i stand til at omsætte en given arbejdsmængde til arbejdspladser, både ved at nedsætte den normale arbejdstid på forskellig måde og ved at øge antallet af deltidsjob.
(v) developing measures which provide incentives to filling the new employ­ment opportunities by people from the unemployed register, for example through types of job rotation schemes such as that initiated in Denmark;
Rent faktisk foregik der i mange medlemsstater en sådan omfordeling i 1980'erne, men kun i Nederlandene og måske i Danmark var det som led i en bevidst jobskabelsespolitik. Ved at efterligne det nederlandske eksempel vil landene kunne bidrage markant til beskæftigelsesvæksten i fremtiden.
(iii) improving the prospects of labour market entry for the least competitive by restructuring national government income support schemes in ways which enable income from work to be topped up with income from social
Nederlandene er gået meget længere i den retning end andre lande. I 1991 arbejdede
(vi) reductions in annualized hours and a favourable examination of career, training, parental and sabbatical leave breaks.
komst, der skal fordeles i forbindelse med arbejdet, tilsvarende mindre.
security, by developing integrated taxation and income support systems with appropriate safeguards.
komstsskat, som de arbejdsløse skulle have betalt af deres indkomst, hvis de havde været i arbejde; den voksende byrde for de sociale institutioner; stigende fattigdom, kriminalitet og dårligt helbred, og stadigt flere tabere i uddannelsessystemet.
• an important part of SME develop ment and the generation of new jobs concerns the best uses and develop ment of women's work in ways that improve job creation and fight inequality between women and men.
Figur I: Nedsættelse af arbejdstiden sam­menhold med væksten i antallet af ansatte, 1983­1991
Women's full integration in the labour market is expected to create jobs in the provision of services and goods not yet integrated in the market and currently being provided by either unpaid women's labour or paid informal women's labour:
Den omstændighed, at den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid faldt mellem 1983 og 1991 i alle medlemsstaterne, undtagen Det Forenede Kongerige, betyder, at det arbejde, der var til rådighed, blev delt mellem flere mennesker.
(iv) re-examining the ways in which the present interplay of taxation, regulation and related structures could be adapted to enable a widening of the concept of work, incorporating all forms of paid or partially paid work within a common framework encompassing the social economy, intermediate employment enterprises and the informal economy, thereby enabling the re-entry into the formal labour market of many citizens who have to work at the margins.
d) Vanskeligheder for særlige grupper
(d) SMEs, new activities and job creation
For Tysklands vedkom­mende f.eks. viser tallene, at arbejdslos­heden vil koste regeringen 40 mia. ECU i 1993 — 19 mia. ECU i arbejdsløsheds­ydelser og 21 mia. ECU for manglende skatter og bidrag. De anslåede tal viser, at arbejdsløsheden i hele Fællesskabet vil koste regeringerne mere end 200 mio. ECU i 1993, hvilket svarer til BNP i Belgien.
• promote the development of new employment opportunities through the use of public-private partner ships at all levels, and notably in potential growth areas such as environment, energy, transport, leisure, arts, sport and the care sector;
Den nuværende arbejdsloshed i Fælles­skabet kan forklares dels ud fra en util­strækkelig økonomisk vækstrate, og dels ud fra arbejdsmarkedets stive struktur.
(i) In terms of SMEs, these could include measures to:
Arbejdsløshedsprocenten for kvinder i arbejdsstyrken i Det Europæiske Fælles­skab er markant højere end for mænd.
• encourage, while respecting existing competition policy, specific sectors, such as the audiovisual industries, which could have a strong impact in terms of inward investment, export revenue, and diverse types and levels of employment in a growing media/leisure market.
I maj 1993 var arbejdsløshedsprocenten for kvinder på gennemsnitlig over 12%, mens den for mænd var ca. 9%.
Pumppriming finance can be important, particularly where high potential profit is balanced by high risk;
Langtidsledigheden er blevet et iboende onde i Fællesskabet.
• exploit fully the employment potential represented by the environment sector.
Mere end halvdelen af de arbejdsløse har været arbejdsløse i mere end 1 år. Det er især et problem for unge i Sydeuropa — hvor de tæller 50% af de langtidsledige.
Public expenditure associated with EC programmes could contribute strongly to job creation related to supply of equipment, con struction and contracting services, in particular in Objective 1 regions.
Efter 1973 er oprettelsen af arbejdspladser i vækstsektorer blevet meget langsommere.
This could average ECU 25 billion per annum 1993-2000, which by the end of the century could have cre-