natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Refusionssatsen på 50% gælder for følgende områder:
In other regions, the aids will not attract Community co-fInanclng, for this option, the Commission has Issued a decision providing a Community list of eligible regions, the regions qualifying for a reimbursement rate of 50% are:
: hele landet, med undtagelse af nedenstående områder, hvor 25%-satsen anvendes.
Compañía, Molise, Pulla, Basilicata, Calabria and Slclly, the entire country, the entire country, the entire country, the entire country, except those regions mentioned below, for which the reimbursement rate will be 25%.
Refusionssatsen på 25% gælder for følgende områder:
The "25%" regions are:
Efter to år foretager Rådet på forslag af Kommissionen en fornyet undersøgelse af forordningens finansieringsbetingelser.
However, after two years, the financial arrangements under this Regulation will be reviewed by the Council, on the basis of a proposal from the Commission.
Markedee i tuat ton
Cuotas or quantities fixed
Overekr i de I se
Market situation
Sukker
A quota:
For produktionsårene 1988/89 og 1989/90 gælder følgende: hvle den eamlede : mængde, der ekal destilleres overetiger 10X af det: normale forbrug, bliver opkøbsprisen for de mängder, der overetiger tærsklen, fortsat 11 1 en procentdel af orienterings-: prisen, således at der ekabee en harmoniek over gang mellem pr leerne for 1987/88 (40X af orienter Ingepr1 een) og det pris-: niveau, eom allerede er faeteat fra 1990/91 (7.5% af or lenterIngeprleen).
I led exceed» 1ÛX of normal disposals, the buylng­in price for the qucntltie» exceeding this threshold will be eet at a percentage of the guide price making it possible to «neure harmonious transition between the price» for 1967/99 (40K of th» guld» price) and the price» already fixed for 1990/91 onward» (7.3Xof the guide price).
Indtil en destillationsmængde pA 10% af det normale forbrug forbliver opkøbsprisen pa 50% af or lenterIngeprteen, også eelv om tærsklen over ekr Idee
Up to a quantity to be disti 1 led of 10* of normal disposal», th» buylng­ln price would be 5QC of the guide price, even If the threshold Is overrun.
Anslået produktlon EUR 12 : 828.850 t Faktisk produkt lon EUR 12 (foreløbig) : 873.000 t
(provisional): 873 000 t
: Friske frugter og : grønsager
Freeh fruit ond vegetables
EUR 10 : 23.650 t Sponlen : 61.464 t eateumae 10 X af den gennemeni11 Ige : produktion, der er beetemt : til koneum 1 friek tilstand:
Clerentlne» 10X of average product Ion Intended for
10 X af den gennamen i 11 Ige : ' produkt lon, der ar beetemt : : til koneum I frlek tiletand: : EUR 10 : 37.272 t ferskner : 20 X af den gennemeni11 Ige : : produktion : EUR 10 : 358.417 t : oppelelner og citroner
CI «rent ¡nes EUR 10: 25 520 t 1CP5 of overoae production Intended for ccnsuiptlcn fresh
: Fororbejde­: de frugter : og : grønsager
1(K of average output Intended for coneurpt ion freeh EUR 10: 270 t Nectar Inn lOXof overage production Intended for coneurpt Ion freeh EUR 10: 37 272 t
2.987.850 1.307.150 405.000 4.700.000 koncentr. flåede andre i alt tomater 1. garant 1 tasrskel : opretholdt pâ det alle— : rede gældende niveau. men virkningerne neutral leeret for de to : følgende produktionsar i Cirka Inden for tær ske 1 grænserne. for eâ vidt angår 1987—produkt Ionen, men overekrIdalee of tærsklen, hvis man tager produktionen over tre or 1 betragtning, hvilket ekal eke Ifølge garant 1 toer skel ordn Ingen. Overekrideleen er da følgende: koncentrater: 16,75 X flåede andre
Peaches 20* of average product Ion EUR TO: 3» 417 t Oranges and lenone 1SX of average production Intended for coneuiptlon freeh EUR 10: Oronge» 301 972 t Leman» 69 590 t Spain 69 590 t
2. ordning, der begrænser støtten: opretholdelse af den gældende ordning : men med ændret fordeling: af de samlede mængder mellem de tre grupper (Inddragelee af Spanien : og Portugal) men fordelt efter pro­ducentmedι emes t at og omfattende 3 grupper fødevarer koncentrater:F 283.691 t : GR 967.003 t : 1 1.655.000 t : E 370.000 t : Ρ 682.945 t : f 1«ede
Guarantee threshold: maintained at level of threshold» already In foro» but effects neutralized for the next two marketing years
58.628 t : 25.000 t : 1.185.000 t : 209.000 t : 9.600 t : andre
Peeled: F: 56 628 t GR: 25 000 t 1: 1 185 000 t Sp: 209 000 t Ρ: 9 600 t
Markedeel tuat lon
Quotas or ouantltlee fixed
Andre produkter
Other product»
Ordning, der begrasneer støtten
System restricting aid
Ingen over­ekr ¡delee i cirka Inden for grænserne ) Ingen forarbejd­) nlngeetØtte I ) 1987/88
System restricting aid EUR 12: no overrun ι within th» limite ) no processing ) needed in ) 1987/88
Ordning, der begrænser støtten EUR 12 Will lome—pærer : 102.305 hjertekirsebær: 28.272 »urk Irtebosr : 51.282
-William pear«: 102 305 t -nhiteheort cherries: 28 272 t — Sour cherries: 51 282 t
WlI I I orne­pærer: 102.305 t Hjertekirsebær og eurkl rseboer : bortfald af støtten og l etedet en ml η imumeImpor tpr I· ferskner I sukker loge begrænsning af støtten 11 I et niveau evarende til de gennemenit I Ige mængder, der er produceret I de tre eeneete produktloneor (502.000 t)
William pear·: 102 305t Wniteheart cherries and sour cherrie»: aid discontinued and replaced by a minimun Import price pooches in syrup limitation of th» aid to a level corresponding to the overage of the quantities produced during the last three marketing yeore
(forventet eamlet overekrIdelee pa 1 mio t Ifølge tal lene i begyndelsen af marts 1988)
(For—»dale overal 1 overrun of about 1 m t on the basis of figure» available early March '88)
Oksekød
SheepTBOt
Makelmal garantimængde for beetanden af moderfar 63.400.000 dyr, heraf StorbrItanien: 1.800.000 EUR 11 og Nordirland 45.300.000
Maxlnun guaranteed level for ewe flock 63 400 000 head, of which: Great Britain: 18 100 000 EUR 11 and Narthern Ireland: 45 300 000
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
COMMISSION OF THE EUROPEAN
Generaldirektoratet for Information, Kommunikation og Kultur Landbrugsinformation fra landbrug... ...til forbruger
Directorate-General Information, Communication, Culture Agricultural Information Service from the farmer... ...to the consumer
FRA LANDBRUG. . . . . .TIL FORBRUGER
FROM THE FARMER . . . ... .TO THE CONSUMER
Manuskriptet afsluttet I marts 1990
Manuscript completed In March 1990
Udarbejdelse Forfattere Koordiner Ing
Production Authors
GDX - A - 2 Joëlle Smeets I samarbejde med Frédérlque Barellon Claudio Guida ved
: D.G. X.A.2. : Ms Joëlle Smeets, assisted by Ms Freder ¡que Bare I Ion.
Christine Roegel og Carlo Berlingier i (GDVI) har medvirket udarbejdelsen af kapitlet om sundhedsbeskyttelse og miljö.
Ms Roegel and Mr Berlingier I (D.G. VI) helped to draft the chapter on protection of health and the environment.
Luxemburg: Kontoret for de Europæiske Fællesskabers officielle publikationer, 1990
Luxembourg: Office for Officiai Publications of the European Communities, 1990
PRISERNE
PRICES
Forsyningsgaranti og stabilisering af markederne
Reasonable consumer prices
Landbrugspriserne stiger Langsommere end inflationen
The rise in agricultural prices is well below the rate of inf lat ion
Sammenligning af de forskellige priser for landbrugsprodukter og fødevarer og det gennerelle prisindeks
Comparison between the different prices of agricultural products and foodstuffs and the general price index
Fødevarerne er ikke dyrere i Fællesskabet
Food is not more expensive in the Community
Salg af oksekød til nedsatte priser
Reducedprice sales of butter
Gratis uddeling af frugt og grønsager, der er trukket tilbage fra markedet
Reducedprice sales of butter to persons receiving social ass¡stance
Salg af smør til nedsat pris til fabrikation af koncentreret smør eller til de endelige forbrugere
Reducedprice sales of intervention butter to manufacturers of concentrated butter and final consumers
Støtte til forbrug af smør
Butter consumption aids
uddeling af mælk i skolerne
Distribution of milk in schools
"Gratis fødevarer"
"Free food" programmes
SUNDHEDS - OG MILJØBESKYTTELSE
PROTECTION OF HEALTH AND THE ENVIRONMENT
I landbrugsproduktionsleddet
Agricultural production stage
Markedsføring af plantebeskyttelsesmidler
Marketing of plant protection products
Pesticidrester i landbrugsprodukter
Pesticide residues in agricultural products
Tilsætningsstoffer
Add i t i ves
Forebyggelse af bakteriekontaminering
Prevention of microbial contamination
Ublandede foderstoffer og foderblandinger
Straight and compound feedingstuffs
Anvendelse af hormoner
Use of hormones
Kontrol med dyresygdomme, der direkte eller gennem levneds midler kan overføres til mennesker
Control of animal diseases which can be transmitted to humans either directly or through foodstuffs
Hvilke EF-forholdsregler gælder der i tilfælde af radioaktiv forurening af landbrugsprodukter?
What action does the Community take in the event of radioactive contamination of agricultural products?
Forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter
Processing and marketing stages
Tilsætningsstoffer til levnedsmidler
Foodstuffs additives
Behandlingsmetoder
Treatment processes
Materialer, der er bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler
Materials intended to come into contact with foodstuffs
Kødprodukter og hakket kød
Products and preparations based on meat and minced meat
Varmebehandlet mælk
Heat-treated milk
Rå mælk og mælkebaserede produkter
Raw milk and milk-based products
Toskallede bløddyr og fiskerivarer
Molluscs and fishery products
I samhandelen inden for Fællesskabet
Controls in intra-Community trade
Kvalitetsnormer for landbrugsprodukter
Quality standards for agricultural products
Kvalitetsspecifikationerne bliver ikke medtaget i EF-retten
Quality specifications no longer included in Community legislat ion
Retningslinjer for indsatsen til støtte for landdistrikterne
Measures to benefit rural society
Anerkendelse og beskyttelse af Fællesskabets geografiske angivelser
Towards the recognition and protection of geographical origin indicat ions
FORBRUGEROPLYSNING OG OFFENTLIGE LEVNEDSMIDDELKONTROL
CONSUMER INFORMATION AND OFFICIAL CONTROL OF FOODSTUFFS
af og reklame
Information which must appear in the labelling, presentation and advertising of foodstuffs
FORBRUGERENS RET TIL AT GÅ TIL DOMSTOLENE OG FA ERSTATNING
ACCESS TO THE COURTS AND COMPENSATION FOR DAMAGE SUFFERED BY THE CONSUMER
HØRING AF FORBRUGERORGANISATIONERNE
CONSULTATION OF CONSUMER ORGANIZATIONS
Der er 325 millioner forbrugere i Det Europæiske Fællesskab.
There are 325 mill ion consumers in the European Community.
Disse forbrugere bruger ikke deres penge på samme måde.
They do not all spend their money in the same way.
For bruget varierer med vaner og indkomstniveau.
Consumption varies according to habits and income levels.
En dansk familie betaler mere end fællesskabsgennemsnittet for bolig og opvarmning, mens en irsk familie bruger næsten 45% af budgettet på mad, drikkevarer og tobak.
For example, a Danish household spends more than the Community average on housing and heating, whereas an Irish household allocates almost 45% of its budget to food, beverages and tobacco.
Under alle omstændigheder er mad en af de største poster på familiebudgettet.
However, food remains one of the priority items in family budgets.
I 1985 brugte hver enkelt europæer næsten 1 ECU ud af 5 til mad, idet det dog varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat.
In 1985 every European spent nearly 1 ECU out of 5 on food, although there were considerable differences between the Member States.
De græske og portugisiske husmødre brugte som nedenstående tabel viser en langt større del af deres budget på indkøb af mad (33%) end de tyske, engelske og hollandske husmødre (mellem 13 og 15%).
The table below shows that Greek and Portuguese households spent a much larger proportion of their budget on food (33%) than did German, UK or Netherlands households (between 13 and 15%).
Medlemsstater Fødevarer, Føde- Alkoholfrie Drikkevarer, Tobaks-drikkevarer varer drikkevarer der inde- varer og tobaks- holder alkohol
Expenditure on food, beverages and tobacco as a percentage of expenditure on final consumption in 1986
Følgende tabel viser, at forbruget af landbrugsprodukter i første halvdel af firserne er forblevet stabilt i Fællesskabet.
The following table shows that the quantities of agricultural products consumed in the Community during the first half of the 1980s changed re lat i ve ly little.
Man kan imidlertid øjne en let forøgelse af forbruget af vegetabilske produkter (korn, kartofler, grønsager, vegetabilske fedtstoffer og olier), af friske mælkeprodukter (herunder ost) samt af svinekød.
There were slight increases in the consumption of crop products (cereals, potatoes, vegetables, vegetable oils and fats), fresh milk products (including cheese) and pigmeat.
Konsum af visse landbrugsprodukter (EUR 12)
HUMAN CONSUMPTION OF CERTAIN AGRICULTURAL PRODUCTS (EUR 12) kg per capita
I kg/person Forbruget i medlemsstaterne var 1985-1986
In 1985-1986 consumption in the Member States was:
Lavest i :
Lowest in:
Korn (1) 82 85 Italien Kartofler (1) 78 80 Irland Sukker (1) 34 33 Danmark Grønsager (1) 113 116 Grækenland
Vegetables (1)
195 Grækenland 22 Irland 8 Spanien frisk frugt (1) 60 60 ken Tyskland Friske mælke produkter 99 102 Irland Ost 12 14 Grækenland Smør 5 5 Frankrig
Total fresh fruit (1)
Æg Samlet mængde
Federal Republic of Germany
Svinekød Fåre- og gedekød
Federal Republic of Germany
14 Danmark Forbundrepublikken Tyskland Nederlandene
14 Denmark Federal Republi c of Germany Netherlands
Kilde:Eurostat (1) produktionsår 80-81 og 87-88 (2) året 1985
(1) Crop years 1980-81 and 1987-88 (2) 1985
Denne tabel understreger frem for alt de store forskelle i for brug, der er i de forskellige lande.
This table clearly illustrates the considerable differences in consumption from one country to another.
(Se det laveste eller det højeste forbrug i anden del af tabellen).
(See the figures for the highest and lowest consumpt ion).
Kostvanerne i Fællesskabet ændrer sig imidlertid.
However, eating habits in the Community are changing.
I Middelhavslandene er forbruget af kød, kartofler og mælkeprodukter steget i løbet af fem år.
In the Mediterranean countries, consumption of meat, potatoes and milk products went up over the five-year period.
I Grækenland er det steget med 7 kg kød, 7 kg kartofler og 40 kg mælke produkter pr. person.
In Greece, per capita consumption of meat and potatoes rose in each case by 7 kg, whilst that of milk products was up 40 kg.
I øvrigt har forbrugerne i de nordligere beliggende lande vænnet sig til at spise mere korn (14 kg pr. person i Belgien og Luxembourg), flere grønsager (+ 25 kg pr. person i Belgien og Luxembourg).
In contrast, the northern countries increased their consumption of cereals (+ 14 kg per person in Belgium and Luxembourg) and vegetables (+ 25 kg per person in Belgium and Luxembourg).
En sådan udvikling i retning af en mere vegetabilsk præget kost viser frem for alt i de nordlige dele af Europa, hvorledes for brugerne i stadig højere grad er blevet opmærksom på, at man må: "variere sin kost og spise sundere!".
This trend towards a diet much richer in products of crop origin, which is particularly evident in northern Europe, reflects consumers' concern to achieve a balanced diet and eat more healthily.
I dag er forbrugernes valg ikke længere udelukkende bestemt af prisen.
Consumers no longer make their choice on the basis of price alone.
Det er også blevet afgørende at kunne vælge kvalitetsprodukter, garanteret sunde produkter og mellem forskellige typer til fornuftige priser.
They also want to be able to choose quality, wholesome products from a range of varieties, at reasonable prices.
Skal forbrugerne kunne vælge bevidst, må de informeres om alle aspekter ved det produkt, de vælger.
So that they can purchase goods in the full knowledge of what they are buying, they must be provided with detailed information about the products of their choice.
Priser, sundhedsbeskyttelse, kvalitet, forbrugeroplysning... er alt sammen områder, på hvilke der findes fællesskabslovgivning.
Prices, health protection, quality, consumer information - all these aspects are covered by Community legislation.
Det er sådanne direktiver, forordninger og henstillinger, som vi redegør for i "Det Grønne Europa".
It is these Directives, Regulations and Recommendations which are presented in this issue of "Green Europe".
Den Fælles Landbrugspolitik har bl.a. til formål at styre produktion og afsætning af landbrugsprodukter.
One of the objectives of the Common Agricultural Policy (CAP) is to organize agricultural production and markets.
Hvert år vedtager landbrugsministrene i Ministerrådet landbrugspriserne, de agromonetære og tilsvarende foranstaltninger, som træder i kraft i det nye produktionsår.
Each year the Council of Agriculture Ministers decide on the agricultural prices, agri-monetary measures and associated arrangements to be applied during the coming crop year.
I første kapitel viser vi at den fælles landbrugsordning tager hensyn til forbrugernes interesser:
In order to deal with all the questions which arise, the Community has implemented a major programme of legislation and moni tor ing.
- den sikrer regelmæssige forordninger - den sikrer rimelige forbrugerpriser, ligesom den giver de dårligst stillede forbrugere mulighed for at benytte sig af gratis udlevering af varer eller salg til ned satte priser.
Chapters V and VI look at access to the courts for consumers seeking compensation for any damage and, finally, the various procedures for consulting consumer organizations during the preparation of Community standards.
Landbrugsproduktionen unddrager sig i et vist omfang landbrugernes kontrol.
Farmers' decisions are not the only factors which influence agricultural production.
På trods af den tekniske og biologiske udvikling er høstens kvalitet og kvantitet stadig afhængig af klimatiske for hold.
Despite technical and biological progress, both the quantity and quality of harvests remain dependent on weather conditions.
Derfor er det vanskeligt at graduere udbuddet inden for land bruget.
This is why it is difficult to regulate the supply of agricultural products.
I øvrigt varierer efterspørgslen meget lidt, når de grundlæggende fødevarebehov generelt tilfredsstilles.
In contrast, as basic food needs are generally satisfied, there is little variation in demand.
Det offentlige har for at skabe bedre ligevægt på markederne og for at sikre landbrugerne en rimelig indkomst udviklet en interventionistisk landbrugspolitik.
To balance the markets and guarantee fair incomes for farmers, governments have tended to adopt agricultural policies based on intervention.
Det Europæiske Fællesskab har som alle industrialiserede lande fulgt dette princip.
The European Community too has fallen in with this rule, which prevails in all industrialized countries.
De foranstaltninger der er truffet i forbindelse med den fælles landbrugspolitik vedrører ikke udelukkende landbrugsproduktionen og landbrugerne.
The measures introduced under the Common Agricultural Policy (CAP) do not just concern agricultural production and farmers.
De tager ligeledes hensyn til forbrugernes krav.
They also take account of consumers' requirements.
Formålet med en fælles landbrugspolitik, således som det er defineret i Rom-Traktaten, er følgende: a. at forøge landbrugets produktivitet ved fremme af den tek niske udvikling, b. at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, c. at stabilisere markederne, d. at sikre forsyningerne, e. at sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer.
to increase agricultural productivity by promoting technical progress; b.
Tre af disse mål vedrører direkte forbrugerne:
Of these five objectives, three are of direct concern to consumers:
- forsyningsgarantien og stabiliseringen af markederne (1) - rimelige forbrugerpriser (2).
- the availability of supplies and stability of markets (1) - reasonable consumer prices (2).
I øvrigt er der indført en række ordninger i forbindelse med forvaltningen af markederne til fordel for de dårligt stillede forbrugere (3).
Furthermore, a large number of measures relating to the organization of markets have been introduced to benefit the more needy consumers (3).
Forsyningsgaranti og stabilisering af markederne
Security of supplies and market stability
I dag har forbrugerne ikke længere nogen erindring om den fødevaremangel, der herskede under og efter den anden verdenskrig.
Today's consumers tend to have forgotten the food shortages during and after the Second World War.
Siden Det Fælles Landbrugsmarked blev oprettet, har den fri bevægelighed for landbrugsprodukter mærkbart forbedret fødevareforsyningen. forsyningen.
Since the creation of the common market in agricultural products, the free movement of goods has brought about a considerable improvement in food supplies.
Der er et permanent udbud af en mængde produkter af forskellig kvalitet.
A vast range of quality products are permanently available for consumpt ion.
Udvalget vokser uophørligt: nektariner, kiwi, satsuma, mindre fedtholdige mælkeprodukter,... navnlig takket være resultaterne af den agronomiske forskning.
New products are forever appearing on the market - nectarines, kiwi fruit, satsumas, low-calorie milk products, to name but a few - thanks above all to the results of agronomic research.
For en lang række fødevarers vedkommende, frem for alt mælke produkter og sukker, er forsyningssikkerheden garanteret af Fællesskabets produktion.
As far as many food products are concerned, particularly milk products, sugar etc, security of supplies is guaranteed by Community production.
Dette har været muligt, fordi man har forøget landbrugsproduktionen: fra 1,5% til 2% vækst om året dels i form af større mængder men også i form af fremskridt på det tekniske og biologiske område.
The Community is self-sufficient in these products (1) as a result of the growth in agricultural production (+ 1.5 - 2% per annum in terms of volume), as well as technical and biological progress.
Selv om man er selvforsynende for de fleste landbrugsprodukters vedkommende, er det dog stadig sådan, at de tolv europæiske lande er største importører af landbrugsprodukter og fødevarer. Der er underskud på handelsbalancen.
Whilst self-sufficiency is achieved for most agricultural products, the Community of Twelve is still the leading importer of agricultural products and foodstuffs, and its trade balance shows a deficit.
I 1988 importerede Det Europæiske Fællesskab for 53 473 mio. ECU landbrugsprodukter og fødevarer, hvorimod man kun eksporterede for 29 996 mio. ECU.
In 1988 the European Community imported agricultural products and foodstuffs valued at 53 473 million ECU, whereas exports amounted to only 29 996 million ECU.
Det er helt klart, at forbedringen af fødevareforsyningen i kraft af den fælles landbrugsordning ikke har Fællesskabet af mod omverdenen.
This shows that the improvement in food supplies through the CAP has not caused the Community to screen itself off from the rest of the world.
F.eks. er en stor del af den animalske produktion i de tolv europæiske lande stadig afhængig af import af foder.
For example, a large part of animal production in the Community of Twelve remains dependent on imported feedingstuffs.
Det Europæiske Fællesskab importerer landbrugsprodukter: a. for hvilke selvforsyningsgraden er ringe og ikke på kort sigt kan forbedres.
The European Community imports agricultural products: a. where the self-sufficiency rate is low and cannot be improved in the short term:
* tropiske frugter, te, kaffe, krydderier... * landbrugsråstoffer (træ, kork) b. som der i Fællesskab i visse tilfælde er overproduktion af, men f°rhvilke markedsvilkårene "er bedre
* * tropical fruits, tea, coffee, spices, etc. agricultural raw materials (wood, cork) b. which it grows itself - and in some cases even has surpluses - but has granted preferential access under GATT (Genera I Agreement on Tariffs and Trade), multilateral arrangements (with EFTA or Mediterranean countries) or bilateral agreements
Af alle disse aftaler er de preferenceordninger, der gælder for udviklingslandene de vigtigste.
Of these agreements, the most important preference arrangements apply to developing countries.