natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lavere erhvervsfrekvens blandt de yngre og de ældre aldersgrupper går hånd i hånd med højere erhvervsfrekvens blandt kvinderne.
These overall trends in employment, however, often conceal variations occurring on a gender, region and country basis.
De uddannelsesmæssige kvali
Against a background
Samtidig med de voldsomme udsving i beskæfti gelsen har kvinderne markeret sig stærkere inden for lønnet beskæftigelse.
The employment rate within the European Union is relatively low compared to other countries.
F.eks. har der i perioden fra 1985 til 1995 kunnet konstateres en fortsat stigning i beskæftigelsesfrekvensen blandt kvinder. Stigningen i kvindernes beskæftigelse skyldes i højere grad øget erhvervsfrekvens end faldende arbejdsløshed.
This arises from a combination of factors: lower levels of activity tate, higher rates of record ed unemployment, higher rates of participation within the educational system and early retire
Kvindernes beskæfiigehe ­et broget billede
Inter-country variations are less marked among men.
Sverige, Storbritannien, Belgien og Danmark ­som næsten alle er lande med en forholdsvis høj erhvervsfrekvens blandt kvinderne.
of fluctuating employment, women have achieved a stronger presence in paid employ­ment.
I de lande, hvor landbruget tegner sig for en støtre del af beskæftigelsen, f.eks. i Grækenland og Portugal, er koncentrationen i servicesektoren tilsvarende lavere.
For example, the period from 1985 to 1995 has seen consistent growth in women's employment rate.
Kun i tre medlemslande, nemlig Tyskland, Italien og Portugal, ligger 20% eller mere af kvindernes beskæftigelse i industrien.
Employment growth among women has been tied to increased rates of partic­ipation rather than reduced unemployment.
Generationsforskelle blandt kvinderne
Women's employment hard to categorise
Kvindernes økonomiske aktivitet udviser særli­ge karakteristika, men i forskellig grad i de enkel­te lande i Den Europæiske Union.
A concentration of women's employment in the services sector is a feature of all European Union Member States, with the highest concentra­tions evident in Luxembourg, the Netherlands, Sweden, the UK, Belgium and Denmark - almost all countries with relatively high rates of partici­pation generally among women.
Generelt bevæger kvinder sig i langt højere grad end mænd ud og ind af beskæftigelse, arbejdsløshed og regi­streret erhvervsinaktivitet.
Where agricul­tural employment represents a higher proportion of employment, for example in Greece and Portugal, the concentration in services is corre­spondingly lower.
Og disse karakteristika er særligt udtal­te i de økonomier, hvor kvindernes erhvervsfre­kvens er lav.
Employment in industry accounts for 20 per cent or more of women's employment in only three Member States: Germany, Italy and Portugal.
Der kan generelt registreres store forskelle mel­lem forskellige aldersgrupper med hensyn til erhvervsfrekvensen, men de er særligt udtalte for kvindernes vedkommende.
Strong variations between different age groups can be seen in activity rates generally, but they are
De generationsbetin­gede forskelle i kvindernes økonomiske situation i Den Europæiske Union er blevet endnu mere markante inden for det seneste tiår.
To varying degrees across the European Union, women's economic activity displays particular characteristics.
Kvindernes tilstedeværelse på arbejdsmarkedet har altid været præget af en "midter­aldersgruppe", som er karakteriseret ved en højere erhvervsfrekvens.
Women tend to move between categories of employment, unemployment and recorded inactivity to a much greater degree than men.
Næsten 70% afalle kvinder i den bedste arbejds­dygtige alder (20­60 år) er i dag medlem af arbejdsstyrken.
Traditional categories of employed or unemployed often fail to capture the underlying nature of the situation of European women.
Voldsom koncentration af kvindernes beskæfti­gelse i servicesektoren er et træk, der går igen i alle Den Europæiske Unions medlemslande, men mest udtalt i Luxembourg, Nederlandene,
Unregistered employment and unemployment, involuntary inactivity, underemployment, irregular and precarious employment are all features of women's economic position.
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND aldersgruppe, og det er årsagen til over to tredje­dele af den seneste tilvækst til arbejdsstyrken i Den Europæiske Union.
WOMEN AND MEN IN A CHANGING ECONOMY particularly marked amongst women. Inter­gen­erational shifts in the economic situation of women in the European Union have intensified within the last decade.
I modsætning hertil faldt erhvervsfrekvensen for mænd i det meste af 1980'erne, selv om faldet er blevet mindre udtalt i de seneste fem år.
A core age group (15­64), characterised by higher activity rates, has always been a feature of women's labour market repre­sentation.
Kvinder er overrepræsenteret blandt de arbejdsløse
All Member States have recorded a rise in female activity rates in the core or prime age group and this has accounted for over two­thirds of recent labour force growth in the European Union.
Langtidsledigheden ­ målt i forhold til den samlede arbejdsløshed blandt kvinder ­ er steget i de seneste år.
Women over­represented in unemployment
I 1990 havde 41% af de kvinder, der var registreret som arbejdsløse, været ledige i mere end et år.
In 1990, 41 per cent of women who were unemployed had been unemployed for over one year.
I 1995 havde næsten 50% af de arbejdsløse kvinder i Den Europæiske Union været ledige i over et år.
By 1995, nearly 50 per cent of unemployed women in the European Union had been unem­ployed for over one year.
Langtidsledigheden vok­ser blandt både kvinder og mænd.
Long­term unemploy­ment is rising among both women and men.
Sammenligner man langtidsledigheden blandt henholdsvis kvin­der og mænd, er der flere blandt de arbejdsløse kvinder (50%), der er langtidsledige, end blandt mændene (48%).
Comparing long­term unemployment between women and men, a higher proportion of unem­ployed women (50 per cent) are long­term unem­ployed compared with men (48 per cent).
Arbejdsløshedstallene har en tendens til at regi­strere arbejdsløsheden blandt kvinder for lavt.
The rise in employment within the European Union has been taking place in parallel with a high rate of unemployment.
I en undersøgelse, hvor det er folks egen opfattelse, der registreres, som det er tilfældet i Arbejdsstyrkeundersøgelsen, viser det sig, at en ganske mange af de kvinder, der gerne ville have lønnet beskæftigelse, betegner sig selv som "hjemmegående".
The level of unem­ployment among women since the early 1980s has been high and rising.
Det forhold, at mange arbejds­løse kvinder ikke er formelt registreret som ledige er også medvirkende til, at arbejdsløsheden blandt kvinder ansættes fot lavt.
Unemployment tares among women in the Community continue at a
Også Frankrig og Finland kan registrere rekordhøj arbejdsløshed blandt kvinder.
Measures of unemployment tend to under­record the level of unemployment among
FIGUR 3: KVINDERS OG MÆNDS ERHVERVSFREKVENS (15-64 ÅR) I EU (%), 1995
TABLE 3 ACTIVITY RATE OF WOMEN AND MEN (15­64 YEARS) IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
KILDE: EUROSTAT (ARBEJDSSTYRKEUNDERSØGELSEN)
SOURCE: EUROSTAT
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND
WOMEN AND MEN IN A CHANGING ECONOMY women.
Ikke-beskæftigelse - etproblem for arbejdsmarkedet
Nonemployment a L·bour market challenge
Flere unge kvinder under uddannehe
Younger women seize educational advantages
En ganske stor del af kvinderne uden for den formelle arbejdsstyrke kan i virkeligheden betragtes som en skjult arbejdskraftreserve.
A significant proportion of women outside the formal labour force may be seen as constituting a hidden labour supply.
Kvindernes bevægelse ind og ud mellem de forskellige kategorier - arbejdsløse, "hjemmegående", delvist beskæftigede og beskæftigede - giver et noget udflydende og ustabilt billede af kvindernes økonomiske position.
Flows of women between categories, such as unemployed, engaged in 'home duties', partially employed and employed reveal a fluid and changing picture of women's economic position.
Skal man have et bedre indtryk af kvindernes økonomiske situation, må de for skellige former for ikke-beskæftigelse (herunder arbejdsløshed), men også beskæftigelsen, under søges nærmere.
To get a better picture of the economic situation of women, different kinds of nonemployment (inactivity and unemployment) can be explored.
Der har kunnet registreres et markant fald i erhvervsaktiviteten blandt de unge (under 25 år), samtidig med at flere er under uddannelse.
A marked fall in economic activity rates has taken place in the younget age group (under 25 years) as educational participation has risen.
Blandt de unge mænd er der tale om et klart fald i erhvervsfrekvensen, men for kvindernes ved kommende er der sket en stigning både i deltagelsen i almene og erhvervsfaglige uddannelser og i erhvervsfrekvensen.
Among young men a clear fall in activity rates is evident, while among young women a rise in both education/training participation and activity rates have taken place at the same time.
Denne dobbelte tendens, der afspejler den stigende erhvervsfrekvens blandt kvinder i alle aldersgrupper, er særligt udtalt i de medlemslande, hvor erhvervsfrekvensen traditionelt har været lav.
Reflecting a rising activity rate among women of all ages, this dual tendency is particularly evident in Member States where activity rates have tradi tionally been low.
Der er store forskelle i mønsteret i ikke-beskæftigelse mellem kvinder og mænd, mellem med lemslandene indbyrdes og mellem de forskellige aldersgrupper.
Patterns of nonemployment differ significant ly between women and men, between Member States and between age groups.
Blandt de unge (15-24 år) er kvindernes ikke-beskæftigelse (65%) væsendigt høje re end mændenes (56%).
Within the younger age group, 15 to 24 years, female nonemployment (65 per cent) is significandy highet than male nonemployment (56 per cent).
Under 10% af disse kvinder er registreret som ledige.
Less than ten per cent of these are recorded/registered as unemployed.
Fuldtidsdeltagelse i uddannelse tegner sig for mellem 30% og 40% af de ikke-beskæftigede i denne aldersgruppe, men tilbage bliver alligevel en ganske stor registreret erhvervsinaktivitet blandt de unge.
Fulltime participation in education accounts for between 30-40 per cent of the non-employed in this age group, but this still leaves a significant level of recorded inactivity among young people.
De unge kvinder udgør flertallet blandt de unge, der er registreret som "totalt erhvervsinaktive".
Young women account for the majority of those young people recorded as 'fully inactive'.
Et markant trækt ved ændringerne i arbejdsstyrken i Den Europæiske Union i perioden fra 1980 til 1995 har været den faldende erhvervsfrekvens i den ældre aldersgruppe.
A pronounced feature of labour force change in the European Union over the period 1980 to 1995 has been the decline in activity rates among the older age group.
Tendensen blev dog mindre udtalt i slutningen af 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne, og i enkelte lande, som f.eks. Italien, kan der nu registreres mindre stigninger.
The rate of decline has decreased significantly in the latter part of the 1980s and early 1990s, to the point that small increases have begun to occur in individual countries, such as Italy.
Størsteparten i dette fald i erhvervsfrekvensen blandt de ældre har fundet sted blandt mændene, som udgjorde langt de fleste af de over 65-årige i arbejdsstyrken.
The greatet part of this decline is accounted for by the fall in the numbers of men who made up the large majority of those in the workforce aged over 65 years.
I andre tilfælde kan der være tale om uregistreret eller illegal beskæfti gelse.
In other instances, unregistered or illegal employment may be taking place.
Det er også sandsynligt, at nogle på for hånd har opgivet at komme ind på arbejdsmarkedet eller i uddannelsessystemet og i stedet er ble vet "langtidsinaktive".
It is also likely that discouragement from the labour market and from the educational and training system has resulted in long-term inactivity.
For de mellemste aldersgrupper er ikke-beskæf-tigelsen mindre udtalt, men her er forskellene mellem kønnene til gengæld mere udtalte.
Among the group between 50-64 years, nonemployment rates are generally higher.
Det er dog sandsynligt, at mange kvinder, som rent statistisk er registreret som "erhvervsinaktive", udfører ulønnet, uregistreret eller illegalt løn net arbejde.
Two out of every three women and one out of every three men in this age group are recorded as not in paid employment.
Det er umuligt at anslå omfanget af denne form for beskæftigelse.
Inter-country variations arc very pronounced.
Uregelmæssig løn net beskæftigelse med varierende timetal og i varierende perioder, der udføres af kvinder eller unge, ligger ofte uden fot de statistiske under søgelsers rækkevidde.
In the middle age groups, nonemployment levels are lower, but gender differences are more marked.
IKKE-BESKÆFTIGELSE OG ERHVERVSINAKTIVITET BLANDT KVINDER OG MÆND I EU (%), 1994
AND INACTIVITY RATES OF WOMEN AND MEN IE EUROPEAN UNION (%), 1994
MÆND INAKTIVE
MEN INACTIVE
KILDE: EUROSTAT (ARBEJDSSTYRKEUNDERSØGELSEN) NB: IKKE­ARBEJDENDE : ARBEJDSLØSHEDSTAL SAMT MANGLENDE ERHVERVSAKTIVITET FOR BEFOLKNINGEN I DEN ERHVERVSDYGTIGE ALDER
SOURCE: EUROSTAT (LFS) NOTE: NON EMPLOYMENT: UNEMPLOYMENT AND INACTIVITY AS SHARE OF WORKING AGE POPULATION.
KILDE: EUROSTAT (ARBEJDSSTYRKEUNDERSØGELSEN)
SOURCE: EUROSTAT (LFS)
Uddannelsesniveauets betydning forandringer og høj arbejdsløshed kan afholde mange kvinder fra ­ eller i hvert fald gøre det svært for dem ­ at vende tilbage til den lønnede, registrerede arbejdsstyrke.
Importance of educational attainment change and high unemployment, may discourage or make it difficult for women to re-enter the paid registered workforce.
Kvinder med specifik­ke færdigheder og et højere uddannelsesniveau kan lettere klare denne overgang.
For women with spe­cific skills and higher levels of educational attain­ment, this transition is more easily accomplished.
Lavt kvalificeret arbejde i servicesektoren er den mest sandsynlige mulighed for kvinder unden disse kvalifikationer; et andet alternativ kan være fortsat ufrivillig erhvervsinaktivitet, måske kombineret med ure­gistreret beskæftigelse i et vist omfang.
Low grade service employment is the more likely option for women without such qualifications or alternatively further involuntary inactivity, per­haps combined with some unregistered employ­ment.
Forskelle i beskæftigelses­ og ikke­beskæftigel­sesfrekvenser mellem landene og mellem forskel­lige grupper af kvinder afhænger også af andre faktorer end alderen.
Variations in employment and non-employ­ment rates within countries and among different groups of women are linked to other factors as well as age.
Forskelle med hensyn til uddannelsesniveau afspejles ofte i forskelle i kvin­dernes erhvervsfrekvens i Den Europæiske Union.
Different levels of educational attain­ment are often reflected in different patterns of activity rates among women in the European Union.
Højere uddannelsesniveau er generelt kombineret med højere erhvervsfrekvens.
Higher rates of educational attainment are generally matched with higher rates of eco­nomic activity.
I alle medlemslandene er erhvervsfrekvensen blandt kvinder, som kun har en grundskole­uddannelse, lavere end gennemsnittet.
In all Member States women who left school after completion of the lower cycle of secondary education have below average activity rates.
I den anden ende af skalaen kan der blandt kvinder med universitets­uddannelse i samtlige medlems­lande registreres en erhvervsfrekvens over gennemsnittet.
At the other end of the spectrum, above average activity fates occur among women with university education in all Member States.
Ser man på den afgørende aldersgruppe, 25­64 år, fremgår det tydeligt, at uddannelsesniveauet har stor betydning for kvindernes erhvervsfre­kvens.
Taking the critical age group, 25 to 6A years, the pronounced impact of educational attain­ment among women may be discerned.
Kvinder, der ønsker at vende tilbage i arbejdsstyrken
Women returning to the workforce
Strukturbetingede økonomiske ændringer har haft en negativ indvirkning på beskæftigelsesfre­kvensen for aldersgruppen 50­64 år.
Structural economic change has had a negative effect on the employment rate of the 50-64 age group.
Høj arbejds­løshed kombineret med udbredte massefyringer har præget ændringerne på beskæftigelsesområdet i de seneste ti år.
High unemployment levels linked to widespread redundancies have been a feature of employment change over the last ten years.
Efterlønsordninger kan også have tilskyndet ældre arbejdstagere til at forlade arbejdsmarkedet før tiden.
Early retirement schemes may also have encouraged older workers to leave the labour market prema­turely.
Problemerne med at komme tilbage på arbejdsmarkedet er særligt udtalte blandt ældre arbejdstagere, som har færre muligheder for efteruddannelse og omskoling og generelt er mindre tilbøjelige til at flytte eftet arbejdet.
Difficulties of reentering the labour mar­ket are particularly acute among older workers who have fewer opportunities for retraining and tend to be less mobile.
I denne henseende har ældre arbejdsta­gere (både kvinder og mænd) i vidt omfang de samme problemer som kvinderne generelt med at komme tilbage på et arbejdsmarked i hastig for­andring.
In this respect, older workers (both male and female) share some com­mon problems with women in reentering fast changing labour markets.
Længere fravær fra det formelle arbejdsmarked i en periode med gennemgribende økonomiske
Prolonged absence from the formal labour market, during a period of profound economic
FIGUR 8: ERHVERVSFREKVENS EFTER UDDANNELSESNIVEAU FOR KVINDER I EU (%), 1995 o
TABLE 8 IEN BY LEVEL OF EDUCATIONAL ACHIEVEMENT
KILDE: EUROSTAT (ARBEIDSSTYRKEUNDERSØGELSEN)
By contrast, 75 per cent of selfemployed workers are men (see Chapter 3).
MÆND
N: NORWAY
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND de­lige arbejdstagere i landbruget i Irland er med­hjælpende familiemedlemmer sammenholdt med kun 10% af mændene.
A different picture is apparent in Ireland, where women hold only ten pet cent of agricultural jobs. Yet some common patterns are evident: over 40 per cent of women agricultural workers in Ireland are family workers, compared to only ten pet cent of men.
Det er også sandsynligt, at mange medhjælpende familiemedlemmer i Irland ikke er registreret som erhvervsaktive, og det gæl­det i øvrigt i alle lande med en stor landbrugssek­tor.
It is also likely that unrecorded economic activity as family workers occurs in Ireland and in all countries with a sig­nificant agricultural base.
De vigtigste erhvervsområder for kvindelige arbejdstagere i Den Europæiske Union som hel­hed er servicearbejde, kontorarbejde (og dermed beslægtet arbejde), salgsarbejde og liberale erhverv og mellemteknikererhverv (og dermed beslægtede områder).
The key occupations for women workers with­in the European Union as a whole are: service workers, clerical (and related) workers, sales workers and professional, technical (and related) wotkets.
Det et alt sammen service­erhverv, og kvinderne udgør mindst halvdelen af arbejdstagerne i disse kategorier, dækkende fra 50% af liberale erhverv og mellemteknikerer­hverv til 66% af servicearbejderne.
All of these are service occupations and women account for at least half of the workers in these categories, ranging from 50 per cent of pro­fessional and technical workers to 66 per cent of service workers.
Andre erhverv er stærkt mands­dominerede: 84% af produkti­ons­ og transportarbejdere og arbejdsmænd (og dermed beslægtede erhverv), 77% af administra­tivt og ledende personale og 66% af landbrugsar­bejdere og dermed beslægtede erhverv er mænd.
Other occupations are strongly male dominated; 84 per cent of production, transport, labourers (and related) workers, 77 per cent of administrative and managerial workers and 66 per cent of agricultural and related work­ers.
Stigningen i kvindernes beskæftigelse har været koncentreret på to erhvervsområder: liberale erhverv og kontorarbejde.
Female job growth has been concentrated in rwo occupational areas: professional jobs and clerical jobs.
I de lande, hvor der er kommet flere kvinder i produktionsjob, øgede kvinderne samtidig deres procentvise andel af beskæftigelsen i industrisektoren som helhed (Portugal, Spanien og Grækenland).
Increases in female production jobs took place in those countries in which women increased their representation in the industrial sectot: Portugal, Spain and Greece.
Den pro­centvise andel af kvinder i kontorjob har været stigende i de sydlige medlemslande, mens kvin­dernes andel i de liberale erhverv er steget i mange forskellige lande.
Female shares of clerical work have been rising in southern Member States while women's representation in professional jobs has risen in a range of different countries.
Bedre uddannelse har åbnet op for nye muligheder for visse kvinder i liberale erhverv, men inden for ledelse og admi­nistration dominerer mændene fortsat kraftigt.
Improved qualification and skill levels have opened up new opportunities for some women in professional employment but manage­rial and administrative jobs remain overwhelm­ingly male.
Den offentlige sektor er en vigtig beskæftigelses­kilde for kvinderne, men også her kan der regi­streres bestemte kønsbetingede mønstre i beskæf­tigelsen.
Public sector employment is a key source of professional job opportunities for
Statistiske data for de sydlige medlemslande afslører, at begge køn er stærkt repræsenteret inden for landbruget, selv om der er relativt flere kvinder end mænd, der har selvstændig beskæfti­gelse.
Statistical data for southern Member States reveal a strong gender mix in agricultutal employ­ment, although men are more likely to be selfemployed compared to women.
Det forekommer langt hyppigere, at kvin­der arbejder som medhjælpende familiemedlem­mer, f.eks. i Grækenland, hvor to tredjedele af de kvindelige arbejdstagere i landbruget er medhjæl­pende familiemedlemmer (sammenholdt med 15% af mændene). En stor del af disse arbejder formendig uden løn.
Women are far more likely to be family workers, for example in Greece, where two-thirds of women agricultural workers are family workers (compared to 15 per
FIGUR 10 ARBEJDSLØSHEDSPROCENT FOR KVINDER OG MÆND I DEN EUROPÆISKE UNION m &
TABLE io UNEMPLOYMENT RATE OF WOMEN AND MEN IN THE EUROPEAN UNION (%), 1995
MÆND
I MEN
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND
WOMEN AND MEN IN A CHANGING ECONOMY over a third of service employment in Greece, but over half of service employment in Denmark.
Fortsat vækst i beskæftigelsen i servicesektoren lande er det endnu flere.
Nearly one third of the women employed in ser­vice jobs in the European Union are part-timers and in certain countries the picture is even more marked.
F.eks. varetages 68% af alle job i servicesektoren i Nederlandene af del­tidsbeskæftigede kvindelige arbejdstagere.
For example, in the Netherlands 68 per cent of all service jobs are filled by parttime women workers.
Men det er ikke i alle kvindedominerede job, deltids­arbejde er så udbredt.
But not all female-dominated jobs have such high rates of parttime employ­ment.
På kontorområdet er der langt færre deltidsjob (28%), selv om det er den erhvervsgruppe, hvor kvinderne er stærkest repræsenteret.
Clerical work has a much lower percent­age (28 per cent) of parttime jobs although it is the most feminised of all the occupational groups.
Servicesektoren er den vigtigste og hurtigst voksende sektor for kvindernes beskæftigelse i Den Europæiske Union.
The service industry is the most important and growing sector of female employment in the European Union.
Efterhånden som kvin­derne i hele EU har øget deres andel i beskæfti­gelsen i det seneste tiår, er deres beskæftigelse ble­vet endnu stærkere koncentreret på servicesekto­ren.
As women across the Community have increased their share of employment over the last decade, their employ­ment has become even more strongly concentrat­ed in services.