natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1/79 Hvorfor et europæisk fællesskab? 12/79 Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen 15/79 EF-initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed 16/79 Energibesparelser og økonomisk vækst* 18/79 Det europæiske Fællesskab og uddannelsen*
1/79 A European Community — Why?* 12/79 The removal of technical barriers to trade* 15/79 Community action in nuclear safety* ¡6/79 Economic growth and energy conservation* 18/79 The European Community and education*
1/80 De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 8CTerne* 2/80 Nye energiformer for Fællesskabet* 3/80 Europa og de nye informationsteknologier* 4/80 EF-Kommissionen vil fjerne mælkeoverskuddet 6/80 Det europæiske Fællesskab og vandproblemet 8/80 Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede 9/80 Det europæiske Fællesskab og gæstearbejderne 10/80 Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald 11/80 I morgen — bio-samfundet 12/80 En fremtid for den europæiske vin* 16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa 17-18/80 Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland
3/80 Europe and the new information technology* 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses* 6/80 The European Community and water* 8/80 The European Community and the handicapped 9/80 The European Community and migrant workers* 10/80 The European Community and waste recycling* 11/80 Tomorrow's bio-society 12/80 A future for Europe's wine 16/80 Micro-electronics and employment 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece
9/81 De generelle præferencer til fordel for den tredje verden 11/81 Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF 12/81 De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået? 14/81 Fællesskabet og nord-syd-dialogen 16/81 30. maj-mandatet og EF's fornyelse 17/81 Investering i energibesparelser 18/81 Europæiske patenter og varemærker 19/81 Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985
1/81 The raw materials challenge* 5/81 A better transport network for Europe 9/81 Generalized preferences for the Third World 11/81 The management and reduction of working time in the Community 12/81 Energy objectives for 1990 — where does the Community stand? 14/81 The Community and the North-South Dialogue 16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European Community 17/81 Investing to save energy 18/81 Towards the European patent and trade mark 19/81 The Fifth Economic Policy Programme 1981-85
3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 7/82 Fællesskabets tekstilindustri 9/82 Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne 10/82 Den offentlige mening i Europa 1 1/82 Europas kamp mod fattigdom 12/82 JET-projektet og kernefusion 13/82 Fællesskabets socialpolitik 14/82 Fællesskabet og sulten i verden 15/82 Det europæiske forsknings- og udviklingsarbejde 16/82 Den europæiske stålpolitik 17/82 Fællesskabet og turismen 18/82 Euronet DIANE: Et fælles marked for data 19/82 EF's middelhavspolitik
3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 5/82 European Community borrowing and lending 7/82 The European Community textile industry 9/82 The European Community and State aids to industry 10/82 Public opinion and Europe 1 1/82 Europe against poverty 12/82 The JET project and nuclear fusion 13/82 The social policy of the European Community 14/82 The European Community and world hunger* 15/82 The current state of European research and development 16/82 The European steel policy 17/82 Tourism and the Community 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market* 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean
1/83 Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter 2/83 EF's konkurrencepolitik 3/83 Fællesskabet og udviklingslandene 4/83 Det europæiske Valutasystem (EMS) 5/83 Fællesskabet og kulturen
2/83 European competition policy 3/83 The Community and developing countries* 4/83 The European Monetary System 5/83 The Community and culture 6/83 The Community and small and medium-sized enterprises 7/83 Social security: a Europe-wide debate
6/83 Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats 7/83 Den sociale sikkerhed — et europæisk debatoplæg 8/83 Videnskabens og forskningens Europa 9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 10/83 EF's landbrugspolitik 11/83 EF's fælles fiskeripolitik 12/83 Fra toldunion til et fælles indre marked 13/83 Det europæiske politiske Samarbejde (EPS) 14/83 Det europæiske Fællesskab og miljøbeskyttelsen 15/83 Fællesskabet og forbrugerne 16/83 Fællesskabet og transportpolitikken 17/83 Fællesskabets næste udvidelse 18/83 Egnsudviklingen og EF 19/83 Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel
10/83 Europe's common agricultural policy 11/83 The common fisheries policy 12/83 From the European customs union to the internal market 13/83 European political cooperation 14/83 The European Community and environmental protection 15/83 The European Community and consumers 16/83 The Community and transport policy 17/83 The enlargement of the European Community 18/83 Regional development and the European Community 19/83 The external trade of the European Community
1/84 Nye rettigheder for europæiske borgere 2/84 Den europæiske Socialfond 3/84 EF og de unge 4/84 Samme muligheder for kvinder og mænd 5-6/84 Rigtigt eller forkert - om EF 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de nye teknologier 9/84 Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne 10/84 Harmonisering af skatter og afgifter i Fællesskabet 11/84 Europas industristrategi 12/84 Den europæiske energistrategi 13/84 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer 14/84 Det europæiske Fællesskab — og omverdenen 15/84 Europas regioner 16/84 Fremtidsperspektiver for europæisk bilindustri 17/84 EF's institutioner 18/84 Det europæiske Fællesskabs budget 19/84 Fjernsynet og Europa 20/84 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1984
7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 9/84 Workers' rights in industry 10/84 Tax harmonization in the Community 11/84 An industrial strategy for Europe 12/84 A European energy strategy 13/84 Recognition of diplomas and professional qualifications 14/84 The European Community in the world 15/84 The regions of Europe 16/84 The Community and the car industry 17/84 The institutions of the European Community 18/84 The European Community budget 19/84 Towards a European television policy 20/84 European File: catalogue 1979-84
5-6/84 Rigtigt eller forkert - om EF 17/84 EF's institutioner
5-6/84 The European Community: some questions and answers 17/84 The institutions of the European Community 18/84 The European Community budget
18/84 Det europæiske Fællesskabs budget 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 1/84 Nye rettigheder for europæiske borgere 10/82 Den offentlige mening i Europa 1/79 Hvorfor et europæisk fællesskab? 1/80 De europæiske Fællesskaber ved indgangen til 80'erne* 17-18/80 Et fællesskab på ti — velkommen til Grækenland 17/83 Fællesskabets næste udvidelse 16/81 30. maj-mandatet og EF's fornyelse 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 4/82 EF's fornyelse: Landbrugspolitikken frem til 1988 12/83 Fra toldunion til et fælles indre marked 20/84 Europa-noter: Fortegnelse 1979-1984
5/82 European Community borrowing and lending 1/84 New rights for the citizens of Europe 10/82 Public opinion and Europe 1/79 A European Community — Why?* 1/80 The European Community in the 1980s* 17-18/80 The Community of Ten: welcome to Greece 17/83 The enlargement of the European Community 16/81 The 30 May mandate and the relaunching of the European Community 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 12/83 From the European customs union to the internal market 20/84 European File: catalogue 1979-84
1 2/84 Den europæiske energistrategi 12/81 De energipolitiske målsætninger for 1990: Hvor langt er vi nået? 2/80 Nye energiformer for Fællesskabet* 16/79 Energibesparelser og økonomisk vækst* 17/81 Investering i energibesparelser 1/83 Energibesparelser og alternative energiformer: EF og demonstrationsprojekter 15/79 EF-initiativer til forøgelse af den nukleare sikkerhed 12/82 JET-projektet og kernefusion
10/83 Europe's common agricultural policy 4/82 Relaunching Europe: agricultural policy, target 1988 4/80 How the European Commission is tackling dairy surpluses* 12/80 A future for Europe's wine 11/83 The common fisheries policy
16/83 Fællesskabet og transportpolitikken 5/81 Et bedre europæisk transportnet 17/82 Fællesskabet og turismen
12/81 Energy objectives for 1990 — where does the Community stand? 2/80 New energy sources for the Community* 16/79 Economic growth and energy conservation* 17/81 Investing to save energy 1/83 Community demonstration programmes in energy saving and alternative energy sources 15/79 Community action in nuclear safety* 12/82 The JET project and nuclear fusion
7/82 Fællesskabets tekstilindustri 1/8 1 Råvare-udfordringen 6/83 Små og mellemstore virksomheder — Fællesskabets indsats 12/79 Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen 18/81 Europæiske patenter og varemærker
16/83 The Community and transport policy 5/8 1 A better transport network for Europe 17/82 Tourism and the Community
2/83 EF's konkurrencepolitik 9/82 Fællesskabet og statsstøtte til virksomhederne
1 1/84 An industrial strategy for Europe 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 12/83 From the European customs union to the internal market 8/84 The European Community and new technologies 3/80 Europe and the new information technology* 18/82 Euronet-Diane: towards a common information market* 16/80 Micro-electronics and employment 19/84 Towards a European television policy 1 1/80 Tomorrow's bio-society 16/82 The European steel policy
19/81 Det femte program for den økonomiske politik 1981-1985 4/83 Det europæiske Valutasystem (EMS) 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 10/84 Harmonisering af skatter og afgifter i Fællesskabet
1/81 The raw materials challenge* 6/83 The Community and small and medium-sized enterprises 12/79 The removal of technical barriers to trade* 18/81 Towards the European patent and trade mark
8/83 Videnskabens og forskningens Europa 15/82 Det europæiske forsknings- og udviklingsarbejde 7/84 FAST: Fremtidens Europa 8/84 Europa og de nye teknologier 12/82 JET-projektet og kernefusion 11/80 I morgen — bio-samfundet 18/79 Det europæiske Fællesskab og uddannelsen* 13/84 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer
2/83 European competition policy 9/82 The European Community and State aids to industry
5/83 Fællesskabet og kulturen 19/84 Fjernsynet og Europa
19/81 The Fifth Economic Policy Programme 1981-85 4/83 The European Monetary System 5/82 European Community borrowing and lending 10/84 Tax harmonization in the Community
Sociale spørgsmål
Research — Education — Culture
13/82 Fællesskabets socialpolitik 2/84 Den europæiske Socialfond 3/82 EF's fornyelse: Et nyt fællesskab for industri og beskæftigelse 11/81 Forbedring af arbejdsvilkårene og nedsættelse af arbejdstiden i EF 16/80 Mikro-elektronik og beskæftigelse i Europa 4/84 Samme muligheder for kvinder og mænd 3/84 EF og de unge 8/80 Det europæiske Fællesskab og de erhvervshæmmede ! 1/82 Europas kamp mod fattigdom 9/80 Det europæiske Fællesskab og gæstearbejderne 13/84 Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer 9/84 Arbejdernes rettigheder over for virksomhederne 7/83 Den sociale sikkerhed — et europæisk debatoplæg
8/83 Towards a European research and science strategy 15/82 The current state of European research and development 7/84 FAST: where does Europe's future lie? 8/84 The European Community and new technologies 12/82 The JET project and nuclear fusion 11/80 Tomorrow's bio-society 18/79 The European Community and education* 13/84 Recognition of diplomas and professional qualifications* 5/83 The Community and culture 19/84 Towards a European television policy
15/84 Europas regioner 18/83 Egnsudviklingen og EF 5/82 Lån fra Det europæiske Fællesskab 19/82 EF's middelhavspolitik
13/82 The social policy of the European Community 2/84 The European Social Fund 3/82 Relaunching Europe: a new Community for industry and employment 11/81 The management and reduction of working time in the Community 16/80 Micro-electronics and employment 4/84 Equal opportunity for women 3/84 Young people in the European Community 8/80 The European Community and the handicapped 11/82 Europe against poverty 9/80 The European Community and migrant workers* 13/84 Recognition of diplomas and professional qualifications 9/84 Workers' rights in industry 7/83 Social security: a Europe-wide debate
14/83 Det europæiske Fællesskab og miljøbeskyttelsen 10/80 Det europæiske Fællesskab og genbrug af affald 6/80 Det europæiske Fællesskab og vandproblemet 15/83 Fællesskabet og forbrugerne
15/84 The regions of Europe 18/83 Regional development and the European Community 5/82 European Community borrowing and lending 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean
Eksterne relationer
Environment — Consumer affairs
14/84 Det europæiske Fællesskab - og omverdenen 19/83 Det europæiske Fællesskabs udenrigshandel 17/83 Fællesskabets næste udvidelse 19/82 EF's middelhavspolitik 3/83 Fællesskabet og udviklingslandene 9/81 De generelle præferencer til fordel for den tredje verden 1/81 Råvare-udfordringen 14/81 Fællesskabet og nord-syd-dialogen 14/82 Fællesskabet og sulten i verden
14/83 The European Community and environmental protection 10/80 The European Community and waste recycling* 6/80 The European Community and water* 15/83 The European Community and consumers
9/83 Uoverensstemmelserne Europa — USA — Japan 13/83 Det europæiske politiske Samarbejde (EPS)
14/84 The European Community in the world 19/83 The external trade of the European Community 17/83 The enlargement of the European Community 19/82 The Community and the countries and regions of the Mediterranean 3/83 The Community and developing countries 9/81 Generalized preferences for the Third World 1/81 The raw materials challenge* 14/81 The Community and the North-South Dialogue 14/82 The European Community and world hunger* 9/83 The Europe—United States—Japan trade controversy 13/83 European political cooperation
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
Information offices (countries fully or partially English speaking*)
Informationskontoret for Danmark*
39 Molesworth Street, Dublin 2 - Tel. 71 22 44
Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK-1004 København K, Tlf. (01) 1441 40
> C Capitol Centre, Franklin Street, PO Box 609, Manuka 2603, Canberra ACT - Tel. (062) 95 50 00
Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF-landene.
2100 M Street, NW, Suite 707, Washington DC 20037 - USA - Tel. (202) 862-9500 - 245 East 47th Street. 1 Dag Hammarskjöld Plaza, New York, NY 10017 - USA - Tel. (212) 371-3804
Kontoret for De europæiske Fællesskabers
* Offices also exist in other countries including all Member States.
11983 optog Det europæiske Fællesskab og Den europæiske Investeringsbank tilsammen lån på 6,2 mia ECU ')· De optoges på medlemslandenes kapital­ marked og på kapitalmarkederne i USA, Japan og Schweiz m.fl.
In 1983 the European Community and the European Investment Bank borrowed 6.2 billion ECU1on the capital markets of the Community's
Sammen med til rådighed værende reserver skabte disse lånemidler mulighed for videre­udlån i størrelsesordenen 7,0 mia ECU, hvoraf de 6,6 udlåntes til formål inden for Fællesskabet og de 0,4 til formål i lande uden for EF — især landene omkring Middelhavet og de lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som er knyttet til Fællesskabet gennem samarbejdsaftaler.
Member States as well as in the United States, Japan, Switzerland and other countries. This money, together with cash held in reserve, financed soft loans totalling 7 billion ECU: 6.6 billion within the Community and 0.4 billion elsewhere, mainly in Mediterranean countries and African, Caribbean and Pacific States associated with the Community through cooperation agreements.
I finansieringsbidrag til formål inden for Fællesskabet er der nu i alt i perioden 1954­1983 ydet 38,7 mia ECU.
Within the Community, a total of 38.7 billion ECU has been loaned in the period 1954 to 1983.
Stigningen fra 1982 til 1983 var på 25 pet.2).
The annual figure increased by 25% in 1983.2
Hvorfor og hvordan
Why and how
Hvilket formål har denne europæiske lånevirksomhed?
What is the purpose of European loans?
I hvilket omfang løser den opgaver, som ikke i forvejen løses af medlemslandene og de normale finansieringskanaler?
What benefits do they offer in comparison with the lending activities of Member States or the traditional financial markets?
Π For det første gør Fællesskabets kreditværdighed og lånekapacitet og den garanti, som det kan tilbyde i kraft af de egne indtægter og den seriøsitet, hvormed det forvalter sit budget, det muligt at optage meget betydelige lån på gunstige vilkår på det internationale kapitalmarked (lån i andre valutaer end EF­landenes egne udgjorde i 1983 45 pet. af den samlede lån­optagelse).
D In the first place, the Community's good name, its borrowing capacity and the guarantees it can offer, through its rigorously managed independent budget, allow it to raise large sums on favourable terms on the financial markets, especially the international markets (extra­Community sources pro­viding 45% of the total in 1983).
D For det andet kan disse lån videreudlånes på gunstige betingelser, fordi Fællesskabet jo ikke skal tjene på lånevirksomheden, og fordi der ofte i forbindelse med lånene ydes en godtgørelse for en del af renten.
These funds can then be loaned out on good terms. The Community does not seek to make a profit and interest rate subsidies are offered on certain loans.
Det følger heraf, at der må være tale om bæredygtige projekter, at de direkte bør bidrage til realisering af Fællesskabsmål, og at låntageren må give rimelig garanti.
In return, the borrower must give adequate guarantees; his project must be viable; and it must serve Community objectives.
D EF­lånene bidrager til gennemførelse af en række af Fællesskabets hovedmål.
From the onset of the recession, there have been signs of growing structural imbalances between regions and Member States.
Med den økonomiske afmatning er fulgt en strukturel uligevægt mellem medlemslandene indbyrdes og mellem Fællesskabets forskellige egne, en ny international arbejdsdeling som følge af energiprisstigningerne, enorme til­pasningsproblemer og en tendens til, at Europa sakker bagud i den internatio­nale konkurrence.
The surge in energy costs has brought about a new worldwide division of labour which has generated widespread difficulties in economic adaptation. Finally, Europe has clearly been losing ground to its principal world competitors.
EF­lånene medvirker til at udjævne økonomiske uligheder mellem medlemslandene og de enkelte regioner, til beskæftigelsesfremmende investeringer, til egnsudvikling og omstilling af regioner med beskæftigelses­ vanskeligheder, til nedsættelse af Europas energiafhængighed, og til tilpasning af industristrukturen og konkurrenceevnen.
Community loans help to narrow the economic divergences between Member States and to promote investment which in turn encourages innovation and generates employment. They also aid the redevelopment of struggling regions; promote the energy independence of Europe; and further the modernization, restruc­turing and competitiveness of industry.
Den omtaler ikke lån til styrkelse af medlemsstaternes betalingsbalance. I 1983 ydedes 4,2 mia ECU til Frankrig til dette formål.
It excludes borrowing and lending designed to support the balance of payments in Member States.
I 1976 og 1977 fik henholdsvis Italien og Irland 1,8 mia ECU.
Ireland and Italy received 1.8 billion ECU between them in 1976 and 1977.
Sådanne lån besluttes af EF's Ministerråd og er forbundet med særlige betingelser for det pågældende lands økonomiske politik.
These loans are made by the Council of Ministers under certain economic policy conditions.
Hertil kommer, at de infrastrukturinvesteringer, som har fået EF­lån, svarer til 500 000 arbejdspladser på årsbasis.
In addition, loans for infrastructure developments created more than 500 000 jobs, lasting for at least one year.
Et andet resultat af EF's lånevirksomhed er, at de investeringer i energi­sektoren, der har fået lån, har medført en samlet nedsættelse af energi­ importen på mere end 20 pet. i forhold til 1978.
Community loans in the energy sector since 1977 have contributed to a 20% reduction in Community dependence on imported oil since 1978.
Samtlige medlemslande nyder godt af EF­lån, selv om de er udtryk for europæisk solidaritet i den forstand, at de vanskeligt stillede regioner tilgodeses i betydelig grad.
All Member States have benefited from such loans but, as a concrete sign of the solidarity of Community countries, a special effort has been made for the regions.
Således gik i 1983 60 pet. af lånene til svagt udviklede regioner og regioner, som er hårdt ramt af ledighed og virksomheds­lukninger.
In 1983 more than 60% of loans were made in underdeveloped regions or areas stricken by serious problems of unemployment or industrial decline.
Man regner med, at lån og tilskud fra Fællesskabet i 1983 udgjorde mellem 9,0 og 14,0 pet. af samtlige investeringer foretaget i vanskeligt stillede regioner.
In 1983 it is estimated that Community loans and non-repayable grants represented between 9% and 14% of total investment in the least-favoured regions.
De europæiske lån ydes gennem en række finansieringsinstitutioner og finansie­ringsordninger:
Community loans are channelled through a number of financial instruments:
Π Den europæiske Investeringsbank (EIB) er Fællesskabets hovedkilde til in­vesteringsfinansieringer (Den har fra 1958 til 1983 udlånt 24,9 mia ECU i Fællesskabet, heraf 4,3 mia i 1983).
D The European Investment Bank (EIB) is the principal source of Community investment finance (24.9 billion ECU loaned within the Community between 1958 and 1983, including 4.3 billion in 1983).
Ifølge Rom­traktaten skal banken bidrage til at afbalancere Fællesskabets udvikling ved at medvirke til finansiering af projekter, der fremmer EF's mål.
Following the terms set out in the Treaty of Rome, the Bank promotes the balanced development of the Community by aiding the financing of projects which fulfil priority objectives.
Herved forstås først og fremmest investerin­ger i svagt udviklede regioner (næsten 2/3 af samtlige lån siden starten er gået til sådanne formål).
These include, first of all, projects which will develop the economy of struggling regions (almost two-thirds of all loans to date).
Men også andre projekter kan komme i betragtning: projekter, der bidrager til nedsættelse af Fællesskabets olie­afhængighed, til modernisering og omstilling af industrien, til indførelse af avanceret teknolo­gi, til miljøbeskyttelse m.v. Investeringsbanken — der har status som juridisk person, og som råder over en egenkapital, der er tegnet af medlemslandene — har selvstændige forvaltningsorganer: Styrelsesrådet, bestyrelsen og direktio­nen.
Other projects which can receive EIB assistance include schemes which will reduce the Community's dependence on oil; the modernization and redevelopment of industry; new technologies; the protection of the environment, etc.
Det er bestyrelsen, der træffer låne­beslutningerne.
It has its own management structure: the board of governors, the board of directors and the management committee.
Den består af 18 medlemmer og lo stedfortrædere udpeget af medlemslandene og et medlem og en stedfortræder udpeget af Europa­Kommissionen, og den træffer låne­beslutningerne efter at have sikret sig, at den pågældende medlemsstat er indforstået og efter at have indhentet Europa­Kommissionens vurdering.
The board of directors has 18 full members and ten temporary members nominated by the Member States and one full member and one temporary member appointed by the European Commission. It is this body which allocates loans after receiving the agreement of the Member State concerned and the opinion of the Commission.