natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men 46% af de adspurgte erklærer, at de ikke har købt nogen »EF-produkter« inden for det foregående halve år.
But 46 % of those polled claimed not to have bought any 'European' product within the last six months.
Endelig har kun 3% af de adspurgte pr. korrespondance bestilt en vare eller en tjenesteydelse i et andet medlemsland.
Finally, only 3 % claimed to have bought, through a mail order firm, goods or services in another Mem­ber State.
Finland vil tidligst i begyndelsen af 1992 afgøre, om landet ønsker at blive medlem af Det Europæiske Fællesskab. Det meddelte den finske statsmi­nister, Esko Aho, den 26. september 1991 i Bonn.
Finland will decide, at the beginning of 1992 at the earliest, whether or not it will ask to join the European Community.
Euro­Info­Centres' —EF­rådgivningskontorernes årskonference fandt sted i Berlin den 20. og 21. september 1991.
The annual conference of the Euro­Info­Centres — the European business information centres or EICs — was held in Berlin on 20 and 21 September 1991.
På dagsordenen stod: konsolidering og åbning af EIC­nettet.
On the agenda: the consolidation and opening of the EIC network.
Antonio Cardoso E Cunha, kommissæren med ansvaret for erhvervspolitkken, var tilstede på konferencen, hvori deltog repræsentanter for de 210 EF­rådgivnings­kontorer og mange observatører.
The conference, which brought toge­ther the representatives of the 210 EICs as well as numerous obser­vers, was held in the presence of Mr Antonio Cardoso e Cunha, the European Commissioner responsible for business policy.
Rådgivningskontorerne, som har til opgave at formidle EF­information til erhvervslivet, gjorde regnskabet op og afstak linjerne fordet fremtidige arbejde: at bidrage direkte til gennemførelsen af det store europæiske marked og opbygningen af det nye Europa, som er i sin vorden.
Entrusted with the transmission and handling of Community information for businesses, the EIC drew up a progress report and set out guideli­nes: making a direct contribution to the completion of the single European marketand to the construction of the new Europe in ges­tation.
Arbejdet på konferencen foregik i fire arbejdsgrupper, der hver især beskæftigede sig med et tema: nye informationsprodukter; rådgiv­ning af virksomheder; nye promotions­og samarbejdsteknikker; pri­sen på information.
the financing of the EIC. The direct subsidy provided by the Com­mission will represent, in future, the financial manifestation of a larger participation inthe network, in particular the spread of gene­ral information, the importance of questions and answers, the des­patch of monthly reports and the setting up of business panels.
givningskontorer, der kan, i at fakturere visse af deres individuelle eller kollektive ydelser med henblik på efterhånden at nå en mere adækvat selvfinansiering; men der kan ikke være tale om at central­strukturen, (der har ti I huse i Kommissionens lokaler i Bruxelles) fast­læggeren EF­takst eller endog nationale takster, fordi den socio­øko­nomiske baggrund er så variabel og værtsorgnismerne for rådgiv­ningskontorerne er så mangeartede.
The principle of a non­profit­making EIC is imperative. This must not prevent the EIC, which can charge for certain of their individual or collective services, from so doing, in order to arrive gradually at a more adequate level of self­financing.
»Vores net«, præciserede Heinrich von Moltke, generaldirektør for erhvervspolitikken i EF­Kommissionen, »befinder sig ved et vigtigt punkt i sin udvikling.
But there can be no question, as regards the central organization (housed in the Com­mission's offices in Brussels) establishing Community­wide rates or even a national scale of charge, given the diversity of socio­econo­mic settings and of the bodies providing accommodation to the EIC.
Støtten til SMV i 1990
Aid for SMEs in 1990
Virksomheden ønsker faktisk at udnytte informationerne konkret til operationelle formål: søgen efter finansiering og forretninger, delta­gelse i EF­udviklingsprogrammer, opdagelse af nye markeder og ny teknologi.
In its 20th annual report on competition policy, published this summer, the European Commission has argued that the competiti­veness of small and medium­sized enterprises (SMEs) may be hin­dered when markets become highly concentrated, or when they are impeded by a large number of restrictive agreements, or again are unbalanced by abnormally high levels of State aid.
Åbningen af EF­rådgivningskontorer i det tidligere Østtyskland (syv kontorer i de fem nye delstater) og den forestående oprettelse af for­bindelsescentre i Wien, Prag, Warszawa og Budapest illustrerer den kvantitative styrkelse af nettet, men det kvalitative må også tilgodeses, og grænsen mellem informationsvirksomhed og rådgivning bør overskrides med dristighed.
As regards aids for SMEs, the Commission has maintained its generally favou­rable attitude. This is the case as regards aids designed to improve the environment, and more especially those which seek to improve the competitiveness of SMEs.
Med hensyn til støtten til SMV er Kommissionen fortsat generelt positiv.
'Our network', Mr Heinrich von Moltke, Director­General of busi­ness policy in the European Commission, told the conference, 'has reached a critical point in its evolution'.
Det gælder støtten til forbedring af miljøet, særlig sådan støtte som sigter mod at forbedre SMV's konkurrenceevne.
The considerable increase in the number of questions putto it — estimated at around 250000 by the end of 1991 — must not conceal the need to continue the qualitative effort.
Under hensyntagen ti I SMV's specifikke træk har Kom m issionen revi­deret sin beslutning fra december 1984 om bedømmelse af støtte af mindre omfang, der væsentligst går til SMV (EFT C 40 af 20.2.1990).
The SMEs need answers which are increasingly more specific. This is a veritable challenge.
I princippet vil Kommissionen ikke rejse indvendinger mod støt­teordninger af begrænset omfang, som den får meddelelse om, og som den vil godkende efter en hurtig procedure.
SMEs seek to use the information in concrete ways for operational ends: the search for finance and business opportunities; participa­tion in Community development programmes; the discovery of new markets and new technologies.
Støtteordninger af begrænset omfang er nu defineret efter følgende kriterier: Den modta­gende virksomhed må ikke have flere end 150 ansatte, dens årsomsæt­ning må ikke overstige 15 mio. ECU (1 ECU = ca. 8 DKR) og støtten må ikke overstige 7,5%; eller det samlede støttebeløb pr. modtager må ikke være større end 200000 ECU eller, hvis det drejer sig om støtte til oprettelse af nye arbejdspladser, 3 000 ECU pr. ny arbejdsplads.
The extension of the Euro­Info­Centres network to East Germany (seven EICs in the five new Landed and the forthcoming installation of correspondence cen­tres in Vienna, Prague, Warsaw and Budapest, point to the quantita­tive strengthening of the network.
Til gengæld er enhver form for eksportstøtte i handelen mellem EF­lan­dene ligesom driftsstøtte udelukket fra den særlig hurtige procedure, ligesom støtte, der tildeles inden forvisse følsomme sektorer, hvor der skal gives Kommissionen meddelelse efter den normale procedure.
But one must also think qualitati­vely and boldly cross the frontier between information and advice. The activity and role of the Euro­Info­Centres are in constant evolu­tion.
I 1990 tillod Kommissionen 36 støtteordninger efter denne fremskyn­dede procedure for støtte af begrænset omfang.
Some deal with information targeted at sectors, others with information that is more regional, legal or technological.
Desuden vedtog Kommissionen otte støtteordninger beregnet for hovedsagelig små og mellemstore virksomheder med ganske bestemte aktiviteter.
It is necessary, according to those who spoke at the conference, to con­tinue on the path to progressive specialization, even while keeping a common core, which is the strength of the network.
Blandt disse kan nævnes energibesparelsesprojekter og projekter om udnyttelse af varig energi, forsknings­ og udviklingspro­jekter, projekter til stimulering af virksomhedssamarbejde og om beskyttelse af miljø og turistinfrastruktur.
Besides, i n order to meet the specific needs of busi nesses, the Euro­Info­Centres favour information that is personalized, easy to understand and for immediate use.
Rådgivningskontorernes aktiviteter og rolle er i konstant udvikling.
In principle, the Com­mission will not object to aid schemes of minor importance which are notified to it, and will approve them by an accelerated proce­dure.
Nogen informerer målrettet inden for en sektor, andre er mere regio­nalt orienterede, eller mere juridisk eller måske teknologisk oriente­rede.
However, all aids to exports in intra­Community trade or operating aids are excluded from the accelerated procedure, as are aids to certain sensitive sectors, which must be notified in the normal way.
Ifølge indlæggene på konferencen er det nødvendigt at fort­sætte den gradvise specialisering, samtidig med at man bevarer en vis fællesmængde, som er rygraden i nettet.
In 1990, the Commission approved 36 schemes under the accele­rated procedure for aids of minor importance. In addition the Commission approved eight aid schemes designed to assist, above all, SMEs in specific activities.
Desuden foretrækker EF­rådgivningskontorerne, for at kunne imøde­komme virksomhedernes behov præcist, en information, som både er individualiseret, letforståelig og egnet til umiddelbar anvendelse.
They included pro­jects for energy saving and exploitation of renewable energies, research and development, encouragement for enterprises to co­operate, and for antipollution and tourist infrastructure.
Men hvordan informere, hvis man ikke er kendt nok?
But how to inform if one is not sufficiently well known?
Et par arbejds­grupper analyserede de nye marketings­ og samarbejdsteknikker, som vi I le ku nne få visse meget passivt afventende SMV ti I aktivt at søge information.
Some of the working groups analysed the new marketing and cooperation techniques, thanks to which it is possible to get some SMEs to change their passive, wait­and­see stance to one of actively looking for information.
I den forbindelse vil der komme to nye kommissionsini­tiativer: lanceringafen bred marketingkampagne overforoffentlighe­den og tilrettelæggelse af en »Europæisk Virksomhedsuge« på fæl­lesskabsplan i løbet af 1992.
In this context two fresh European Commission initiatives will seethe light of day: the launchingof a majorpromo­tional campaign aimed at the general public and the organization of a European Business Week at the Community level in the course of 1992.
Dette andet initiativ, der gennemføres af EF­rådgivningskontorerne og EF­Kommissionen, vil få generel ræk­kevide og vil blive udstrakt til hvert medlemsland og hver region.
The Business Week, in which the EIC and Commission will be active, will have a broad reach, extending into each Mem­ber State and region.
Med hensyn ti I prisen på information erden knyttet til finansieringen af rådgivningskontorerne.
As for the price of information, it is linked to
Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture, and Directorate­General Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B­1049 Brussels
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kult
Directorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture
EF + EFTA: Det Europæiske Økonomiske Område bliver en realitet
European Community and EFTA: the European Economic Area becomes a reality
Da jeg den 17. januar 1989 forelagde den nye Kommissions arbejdsprogram, kom jeg blandt andet ind på EF's relationer til de andre europæiske lande og lancerede tanken om en tilbundsgående debat med landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) om mulighedernefor et udvidet samarbejde mellem os.
On 17 January 1989, when presenting the new Commission's orientations, I devoted a part of my exposition to the Community's relations with the other Europe, and launched the idea of a far­reaching discussion with the countries of the European Free Trade Association (EFTA)1on the possibility of a broader cooperation between us.
Det resultat, vi nåededen 21. oktober 1991 i Luxembourg, erden konkrete udmøntning af dette initiativ: Derer indgåeten politisk aftale om alle væsentlige elementer i det, vi har aftalt at døbe Det Europæiske Økonomiske Område.
The success obtained at Luxembourg on 21 October 1991 has given life to this initiative: the realization of a political agreement on all points of substance of what it has now become customary to call the European Economic Area.
Vi har haft en tredobbelt målsætning for øje.
Three objectives guided us.
For det første ville vi lade EFTA­landene få gavn afdet indre marked, med de rettighederog pligter samt de begrænsninger, det indebæ­rer. Således er landbruget i øjeblikket ikke omfattet af aftalen.
Firstly, extending the benefits of the single market to the EFTA countries, with the rights and obligations conferred by it, as well as the limits. Agriculture, there­fore, is not included within the agreement for the present.
For det andet ønskede vi at ind­lede et partnerskab mellem Fællesskabetog EFTA. For det tredje ville vi lægge en af grundste­nene til det arkitektoniske værk, det store Europa skal blive på mellemlang sigt.
Secondly, the beginnings of a partner­ship between the Community and EFTA.
Denne aftale, som er indgået efter seksten måneders forhandlinger, blev muliggjort af gennembrud på tre områder: aftalen om transport, herunder hensynet til miljøet, aftalen om fiskeriet og endelig Samhørighedsfonden.
This agreement, concluded after 16 months of negotiations, was made possible thanks to breakthroughs in three areas: the transport agreement, with its links with the environment, the fisheries agreement and the cohesion fund.
Den enighed, der er nået på disse tre mest kontroversielle områder, bør ikke få os til at glemme de mange andre komplekse spørgsmål, som vi har været nødt til at finde løsninger på.
The agreements reached in these three areas, which where the most controversial, must not allow us to forget the numerous other complex questions for which solutions had to be found.
Uden at gå i detaljer kan vi understrege, at EFTA­landene vil overtage hele den blok af EF­lovgivning, der er nødvendig for gennemførelsen af de »fire friheder« — varer, kapital, tjene­steydelser og personer—og at EFTA­landene skal sørge for at sikre I ige konkurrencevilkår, som EF har gjort det.
Without going into all the details, it must be stressed that the EFTA countries will accept the acquis communautaire in its entirety; it is relevant for the realization of the four freedoms —goods, capi­tal, services and people — that they will organize themselves in the same way as the Community, to ensure conditions of fair competition.
Denne samlede overtagelse af tredive års EF­lovgivning inden 1993 vil kræveen betragte­lig indsats af landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning.
The assumption, by 1993, of an acquis communautaire built up over a period of 30 years, will require a considerable effort on the part of the EFTA countries.
Det vil være et godt stykke vej i retning af visse af disse landes optagelse i EF.
It will represent a good part of the distance to be travelled by some countries on the road to membership.
Men det var på den baggrund rimeligt at aftale visse undtagelser og overgangsperioder.
It was normal, in these con­ditions, that transitional periods or derogations be agreed on.
Antallet af sådanne er i øvrigt begrænset og begrundet på samme måde som det, der aftaltes i forbindelse med nye medlemsstaters tiltræ­delse til Fæl lesskabet. Selv på meget følsomme områder, som ikke indgår i aftalen — landbru­get for eksempel— er der gjort væsentlige fremskridt.
The number of such provisions is limited and justified in the light of what had been provided for during the entry of new Member States.
Det har ligeledes været muligt for EFTA­landene at overtage en del af den gældende EF­ret på veterinær­ og plantesundhedsområ­derne.
It was even possible for the EFTA countries to assume a part of the acquis communautaire, particularly as regards veterinary and phytosanitary matters.
De fire friheder, lige konkurrencevilkår, EFTA­bidrag til udjævningen af de regionale uligheder: Ud over disse tre dele af aftalen bør det understreges, at EFTA­landene har lovet at overtage, hvad vi har nået med hensyn til visse af de såkaldt horisontale politikker.
Four freedoms, equality in the terms of competition and contributions from EFTA towards the reduction of regional disparities: in addition to these three parts of the agreement, one has to underline the assumption, by the EFTA countries, of our acquis in the area of certain so­called 'hori­zontal' pol ¡cies.
Jeg skal her fremhæve selskabsretten, socialpolitikken og miljøpolitikken.
I will mention, in particular, company law, social policy and environmental policy.
I lyset herafses det, at afta­len ikke alene sigter på at udvide det indre marked uden grænser, men også at tage de indle­dende skridt i et samarbejde mellem EFTA­landene og EF.
In the light of all this, the present agreement is not aimed solely at extending the single market, but also at allowing the beginning of cooperation between the EC countries and those from EFTA.
Bestemmelserne og mekanismerne i aftalen vil sikre EF's fortsatte selvbestemmelse fuld­stændigt.
The provisions and machinery of the agreement will ensure that the Community will remain fully autonomous when it comes to decision making.
Samtidig indebærer de, at EFTA­landene informeres tilstrækkeligt og involveres i arbejdet, så de kan gøre deres interesser gældende, når der træffes beslutninger, som kan komme til at berøre hele det Europæiske Økonomiske Område.
At the same time, they will allow EFTA to be adequately informed and involved in order to assert its interests just when decisions of interest to the European Economic Area have be taken.
Det er baggrunden for, at den institutionelle ramme for samarbejdet indeholder et politisk organ — Rådet for Det Euro­pæiske Økonomiske Område, et forvaltningsorgan — Den Blandede Komité — og en selv­stændig Førsteinstansret samt en appeldomstol.
This is why the institutional framework includes a political organ; the Council of the European Economic Area; a management body; the joint com­mittee; a Court of Justice, andan independent Court of First Instance. Parliamentarians will coope­rate within the framework of a joint parliamentary committee.
Det parlamentariske samarbejde vil finde stedt i et parlamentarisk fællesråd.
Finally, a consultative committee will provide the framework for cooperation between employers and trade unions.
Endelig vil der blive nedsat et rådgivende udvalg for økono­
This implies of course that our EFTA partners will be kept informed
10 miskogsocial høring.
10 of the development of the decision­making process.
Kommissionen glæder sig over den handlekraft, Fæl­lesskabet her har udvist.
The Commis­ sion is very pleased, therefore, with the capacity for action dis­played by the Community.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 5. november 1991.
The text of this issue was completed on 5 November 1991.
■ »EF­piloter« og »EF­fly« sædet i kørertøjer på maksimalt ni siddepladser.
■ 'European' pilots and planes unanimously on 7 October on a draft 'European law' making it compulsory to wear seat­belts in the rear seats of vehicles with a maximum of nine seats.
1 øjeblikket gæl­der denne regel for bagsædepassagerer kun i fem af EF's tolv med­lemslande, nemlig Frankrig, Belgien, Luxembourg, Tyskland og Storbritannien.
At present, passengers in the rear seats are required to fasten seat­belts in five of the 12 EC countries: the UK, Belgium, France, Germany and Luxembourg.
Den nye lov gør det ikke obligatorisk at få indsat bagsædesikkerhedsseler i biler, som ikke har dette udstyr fra star­ten.
The draft legis­lation does not require owners to have seat­belts installed in the rear seats of cars in which they were not fitted from the start.
For børn under 12 år, indeholder teksten bestemmelse om, at de skal fastgøres på passende måde alt efter deres størrelse og vægt, men medlemsstaterne kan på deres eget territorium tillade, at børn fastspændes med en voksensele.
For children under 12 years of age, the text provides for a retaining system adapted to their size and weight. But each of the 12 Mem­ber States will be able to allow, within its own territory and if it so wishes, children to use safety­beltes designed for adults.
Al lerede fra den 1. januar 1992, et år før det indre marked skal stå færdigt, bliver piloter, flymekanikere og fly underkastet fæl les EF­bestemmelser.
As from 1 January 1992 — a year before the date set for the com­pletion of the single market — pilots, co­pilots, flight engineers and their aircraft will become 'European'.
EF's Ministerråd vedtog den 7. oktober 1991 to stykker EF­lovgivning: Det første gør det obligatorisk for med­lemsstaterne at anerkende flyvecertifikater, der er udstedt i andre EF­lande og må betragtes som ækvivalente, mens man venter på et system med harmoniserede EF­krav, som Rådet skal vedtage inden den 1. januar 1993; det andet stykke EF­lovgivning harmo­niserer de tekniske standarder og de administrative procedurer for driftstilladelser og vedligeholdelse af fly og flyudstyr.
EC ministers reached agreement on 7 October on two 'European laws', the first of which requires each Member State to accept the professional licences delivered by the other EC countries and regard them as equiva­lent, pending a system of harmonized European requirements to be adopted by the Twelve before 1 January 1993. The second of the two 'European laws' harmonizes the technical standards and administrative procedures applicable to permits to operate and service aircraft and their equipment.
■ Sikkerhed på byggepladser
■ Safety at building sites
Forbrugsartikler, der udgør en fare eller risiko, vil ikke få borgerret på det indre marked.
Manufacturers and distributors will not be able to market consu­mer products which are dangerous or presenta risk of some kind in the single European market.
Ministerrådet vedtog den 15. oktober 1991 et di rektiv, der skal garantere, at kun sikre produkter sælges på det europæiske marked uden grænser.
The EC Council of Ministers rea­ched agreement on 15 October on a Directive ('European law') designed to ensure that only products which are safe will be sold in the single market.
Direktivet skal træde i kraft to år efter den endelige vedtagelse, det vi I sige fra udgangen af 1993, hvis medlemslandene skynder sig.
The Directive must come into force two years after its definitive adoption. This could be from the end of 1993 if the Twelve hurry.
Det nye direktiv forpligter fabrikanterne til kun at markedsføre sikre produkter, distributø­rerne til ikke at levere mistænkte produkter og de nationale admi­nistrationer ti I at kontrollere overholdelsen af de europæiske stan­darder.
This 'law' requires manufacturers to offer for sale only reliable products, distributors to hold back suspect pro­ducts and government departments to check for conformity to European standards.
Direktivet forudser en hurtig informationsudveksling mel­lem medlemsstaterne og Kommissionen i tilfælde af en hastesi­tuation samt en mulighed for at Kommissionen kan gribe ind og kræve et produkts tilbagetrækning fra markedet.
In case of emergency the Directive provides for a rapid exchange of information between the Twelve and the European Commission, as well as a method of intervention which would allow the Commission to require that the product in ques­tion be withdrawn from sale.
■ Mere »human« transport af dyr
■ Transporting animals more humanely