natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi har sammenligningsgyldighed i undersøgelsesgruppen, men ikke i vore data.
The lung cancer caused by tobacco smoke looks the same as the lung cancer caused by welding fumes.
Det samme er tilfældet i en casekontrol undersøgelse, hvor eksponerede måske registreres som ikke-eksponerede eller om vendt.
Suppose you compared the occurrence of lung cancer in those exposed to a chemical with that in a nonexposed group.
Hvis graden af fejlklassifikation er forskellig i de grupper, der sammenlignes, så kan sammenligningen blive helt misvisende.
You still want to make sure that what you find is not caused by, say, the different smoking habits of the groups you compared.
Man kan f.eks. forestille sig en casekontrol undersøgelse af per soner med strubekræft, hvor alle disse cancerpatienter kan huske, hvorvidt de har været udsætfor skæreolier.
In other words, you want to know whether smoking could be a full or partial alternative explanation for the association you may find between exposure and disease.
Er der forskellige grader af sikkerhed når oplysningerne klassificeres imellem de grupper, vi sammenligner, så kan vi få bias i enhver retning, afhængig af graden og retningen af denne fejl klassifikation.
If, for example, the study results show a mixture of the effect of the exposure you study and tobacco smoking, epidemiologists talk about the result as being confounded.
Fejlklassifikation af den tilfældige type vil sandsynligvis kunne „opnås", hvis den, der diagnosticerer syge lighed i opfølgningsundersøgelsen, ikke kender undersøgelsespersonernes eksponering.
If 70 per cent of your exposed workers smoke compared with only 40 per cent of the nonexposed, then the result of the study is likely to be confounded if lung cancer is studied.
Eller hvis den, der klassificerer eksponeringsstatus i casekontrol undersøgelsen, ikke kender deres sygelighed.
The association you find could be entirely caused by smoking, or be partly caused by smoking and partly by the exposure under study.
At udpege den rette skyldige blandt flere mistænkte De fleste sygdomme har flere årsager.
Confounding occurs when an alternative cause of the disease under study is unequally distributed among the exposure groups to be compared.
Vi taler i så fald om confounding - vi siger resultaterne er confoundede (slørede).
Searching for Causes of Work-Related Diseases
Confounding opstår, når en alternativ sygdomsårsag til den sygdom der undersøges, er skævt fordelt blandt de eksponeringsgrupper, der sammenlignes. I Kentucky-eksemplet var det dog ikke et problem, om de eks ponerede røg mere eller mindre end kontrolgruppen.
In the Kentucky example, the question of confounding is not a question of whether the workers smoked more or not.
Rygning synes uden betydning for denne sjældne type af levercancer, og faktisk ville ingen af de normale eksponeringsforhold være mulige confoundere (ellers ville sygdommen jo netop ikke være så sjælden).
As a matter of fact none of the common exposures of life in the home environment could confound in this case.
I stedet for må man søge efter specifikke eksponeringsforhold - såsom vinylchlorid - men også andre sjældnere eks poneringer på arbejdspladsen må man have i tankerne. Et af disse stoffer kunne confounde resultatet.
Instead, specific exposures—such as vinyl chloride exposure should be looked for.
Alder og køn er man oftest nødt til at betragte som mulige confoundere, selv om de måske ikke i sig selv forårsager sygdom.
Age and sex should almost always be considered as potential confounders in most studies.
En lang række sygdomme optræder med forskellige hyppigheder blandt de to køn og i forskellige aldersgrupper.
A large number of diseases occur with different frequencies in different age and sex groups.
Når man blot kender de mulige confoundere, så kan confounding undgås ved en række forskellige teknikker:
As long as the alternative causes of the disease are known, confounding can be avoided in several ways.
Man kan afgrænse studiegruppen til kun at omfatte personer, der opfylder de samme kriterier (med hensyn til confoundere).
This is just another way of saying that exposed and notexposed should have a similar risk of getting the disease under study, if the exposure has no causal links with the disease.
Måske vil det være en fordel kun at undersøge ikke rygende mænd i alderen 45-49 år.
Suppose the study base consists of only non-smoking males of age 45-49 years.
På den måde undgår man confounding på grund af køn, alder og rygning, men man betaler en høj pris.
All the people you compare should then be of the same sex, same age, and same smoking habits (non-smokers).
Man kan matche eksponerede og ikke-eksponerede, så man har par der ligner hinanden med hensyn til de mulige confoundere.
For each of the exposed you select a control of the same age, sex, and life style habits (similar background or home environment) for the disease under study.
Også denne teknik kræver et stort antal kontrolpersoner at udvælge fra. 3. Man kan kontrollere confounding i dataanalysen ved at sammenligne personer der ligner hinanden med hensyn til de al ternative årsager til sygdommen.
(3) Control confounding in the data analysis.
Denne teknik beskrives s. 117 under stratificeret analyse.
This technique is described as stratified analysis (see glossary).
Selv om de fleste af disse teknikker forudsætter relativt store undersøgelser, er de nyttige at kende til for den lokale arbejdsmedicinske detektiv, og visse principper kan endog også anvendes i mindre studier.
Although these methods of avoiding confounding often require large-scale studies, they are useful for the work place detective to know. Some of the principles can be used even in a small preliminary study.
Effektmodifikation er et vigtigt begreb, der ikke skal forveksles med confounding.
Effect modification is a useful epidemiological concept, which should not be mixed up with confounding.
Effektmodifikation betyder simpelthen det or det siger - at effekten af en given eksponering påvirker (modificerer) effekten af en anden. Vor relative risiko varierer fra gruppe til gruppe, afhængigt af om de har denne eksponering eller ej.
Effect modification is .
F.eks. viser det sig, at asbesteksponering er langt farligere for rygere end for ikke-rygere.
For example, asbestos exposure is much more dangerous for smokers than for nonsmokers.
Effektmodifikation er en vigtig grund til at foretage stratificeret data-analyse, f.eks. ved at undersøge lungecancerrisikoen, først for asbest-eksponering, først blandt rygerne og dernæst blandt ikke-rygerne.
Looking for effect modification is another reason for carrying out stratified analysis, that is estimating the association in subgroups of the population such as smokers and nonsmokers.
Effektmodifikation er en af grundene til, at man ofte interesserer sig for eksponeringskombinationer.
Effect modification is important when studying occupational exposure.
Det er måske farligere at arbejde med flere eksponeringer samtidigt, end hvis man arbejdede med disse eksponeringer enkeltvis.
You may want to know if some exposures are more harmful combined rather than separately. For example, welding stainless steel might be more dangerous for people exposed to organic solvents than for others.
Sygdomme opstår over tid, og tiden må altid tages i betragtning, når en undersøgelse gennemføres.
Diseases occur in time and the time aspect must always be kept in mind during a study.
Først og fremmest kan en eks ponering ikke beskyldes for at være årsag til en sygdom, med mindre denne eksponering optræder før sygdommen.
A given exposure can only 'cause' a particular disease, if the exposure occurred before the disease.
Derfor må de oplysninger man indhenter i både opfølgnings- og casekontrol undersøgelser være placeret i det rette tidsforløb.
Therefore, the aim of the follow-up study and the casecontrol study is to obtain information on exposure before the onset of the disease.
I begge undersøgelser er det også vigtigt at sikre sig, at de tids mæssige beskrivelser af eksponeringsoplysninger er så præcise som muligt, så man kan tage hensyn til den latenstid, der går fra eksponeringen påbegynder og indtil sygdommen tidligst kan op stå som følge af denne eksponering.
In the casecontrol study and in the follow-up study it is important to make sure that the timing of the exposure is correct and that you have taken the time from exposure to the onset of the disease into consideration.
De fleste sygdomme følger ikke umiddelbart efter eksponering.
A number of diseases do not occur immediately after the exposure.
En vis eksponeringstid er ofte nødvendig til at starte syg domsprocessen, og der går måske også en vis tid inden sygdoms processen når det niveau, hvor der kommer symptomer og hvor sygdommen diagnosticeres. Undertiden kaldes hele denne tids periode for „den latente tidsperiode".
A certain duration of exposure is necessary to start the disease process and then a certain time might elapse before the disease reaches a state where it is diagnosed by the physician or recognized by the worker.
Hvis denne latente periode er på 10 år for en given type af cancer, så vil en undersøgelse, der løber over en kortere tidsperiode ikke kunne give nyttige oplysninger overhovedet.
If it takes 10 years for a given occupational exposure to produce cancer, a study of people with less than 10 years of exposure will give no information of value.
Eksponeringer der kun op træder før eller senere vil ikke kunne fremkalde disse misdannelser. ser.
Exposure after that period could not cause that particular malformation.
I mange tilfælde er det måske ikke muligt at få eksponeringsoplysninger for relevante tidsperioder med hensyn til sygdoms udviklingen.
However, it may not be possible to obtain exposure data from the relevant time period.
I disse tilfælde, må man derfor klare sig med mindre, og i nogle tilfælde har man måske kun aktuelle sygdoms- og eksponeringsoplysninger.
You may only have access to present exposure and disease data.
I dette tilfælde taler man om tværsnitsundersøgelser. undersøgelser.
In this case a crosssectional study may be indicated.
Tværsnitsundersøgelsen
THE CROSS-SECTIONAL STUDY
I en tværsnitsundersøgelse prøver man at finde frem til den aktuelle sygdoms (symptoms) forekomst blandt eksponerede og ikkeeksponerede. Eksponerings- og sygdomsklassifikationen foretages i samme tidsperiode og vi har ikke oplysninger, der kan tids bestemme eksponerings- og symptomets start.
In a crosssectional study the occurrence (prevalence) of the disease under study for the 'exposed' is compared with the same occurrence in the nonexposed.
I en tværsnitsundersøgelse opregnes aktuelle eksponeringsforhold og aktuelle symptomer eller sygdomme.
In a crosssectional study the present work situation and present symptoms or diseases are recorded.
Dette gøres almindeligvis for alle på virksomheden eller for alle i en given afdeling, eventuelt for et tilfældigt udvalg af de ansatte.
Such a study can be carried out for all the workers in the factory, a particular section, or a sample of the workers.
Symptomet til stede ikke til stede
Estimation of prevalence ratios
¡alt a c n+ n_ b d forekommer forekommer ikke c/n_
Exposure present symptoms present yes no all a c b d yes no dn-
Sådanne undersøgelser kan være nyttige nok, hvis sygdommen opstår umiddelbart efter eksponeringen, eller hvis symptomerne ikke påvirker ens muligheder for at forblive i jobbet.
This simple type of study can be very useful if the disease occurs immediately after the 'exposure' as in the case of accidents, or if the disease state does not influence the further job prospects.
Et mindre høretab har kun sjældent betydning for ens er hvervsforhold (undtagen for piloter og visse andre) og tværsnitsundersøgelsen, hvor der måles støj og høreevne kan give me ningsfulde resultater, hvor der sågar ofte kan vises dosis-respons
A slight hearing loss, for example, is not likely to influence job prospects. Crosssectional studies relating workers' actual hearing loss to levels of noise usually give meaningful results, showing a dose-response relationship.
På en automobilfabrik arbejdede 57 med isocyanat ved en bestemt arbejdsproces.
In a car manufacturing plant, 57 workers were exposed to isocyanate on a certain production line.
Ved samme arbejdsproces stod 51 andre ansatte, der ikke blev udsat for isocyanat.
On the same production line there were 51 other nonexposed workers of similar age and sex.
Disse to grupper havde samme al dersfordeling og samme andele af mænd og kvinder. Undersøgel ser viste, at to af de udsatte havde kronisk bronchitis (3,5 %) og to blandt de ikke-udsatte (3,9 %).
The study showed that two of the exposed workers had chronic bronchitis (3.5 per cent) and two among the nonexposed controls (3.9 per cent).
Isocyanat-eksponering syntes ikke associeret med prævalensen af kronisk bronchitis.
Isocyanate did not appear to be associated with the prevalence of chronic bronchitis.
Hvis man nu også i undersøgelsen, inkluderede tidligere ansatte ved arbejdsprocessen så fik man et helt andet resultat.
However, when the previous workers on that production line were included, there was a different result. Seven per cent of the present and
7% af alle udsatte havde nu kronisk bronchitis mod 4% af alle ikkeudsatte.
39 past exposed workers were suffering from chronic bronchitis compared with a prevalence of 4 per cent among the nonexposed.
Tværsnitsundersøgelser kan være nyttige, hvis man ønsker at opgøre sygefravær i bestemte afdelinger på virksomheden, eller sammenholde rygsmerter ved forskeluge typer arbejde.
A crosssectional study may help when the proportion of people on the sick list is contributed to by different departments at the factory, or if people with low back pain are classified according to their work.
Men der er grund til at være på vagt.
But caution is necessary here.
Det er f.eks. vist, at murere der udfører reparationsarbejde har flere rygsmerter end murere i ny byggeri, hvor man skulle forvente det modsatte, når deres rygbelastninger i arbejdet tages i betragtning.
Information of this kind may well be useful, but it may also be misleading. For example, you could find that bricklayers doing repair work have the highest frequency of back pain compared with other bricklayers.
Årsagen til dette fund viste sig at skyldes det meget rimelige, at murere med rygproblemer (som de måske fik i nybyggeriet) søger over i mindre belastende typer af arbejde for at undgå smerter.
The reason for this is not because repair work is worse than other types of work in the trade, but simply because bricklayers with back problems tend to seek repair work which is easier to do.
Det er overraskende, at der foretages så mange tværsnitsundersøgelser i arbejdsmedicinen, når de tydeligvis ofte er svære at tolke og når de kan give helt misvisende retultater.
Many published studies in occupational health are of the crosssectional type.
Desværre er det ikke altid sådan, at folk, der foretager disse undersøgelser, kender deres begrænsninger.
These studies can be very useful if they are carried out by those aware of their limitations; if not they can be misleading.
De foretages ofte, fordi de er billige at gennemføre, men også fordi tidsmæssige oplysninger om eksponering og sygdom ikke altid er mulige at få.
Why then do these studies? The main place for them is when data on the timing of the exposure and the exact onset of exposure are not available.
Det kan også være vanskeligt at finde ansatte, der har forladt virksomheden for længe siden.
Or it might not be possible to trace people who left the factory in a given period of time.
Registerbaserede undersøgelser er ofte tværsnitsundersøgelser. Det samme gælder for en række spørgeskemaundersøgelser og
Registerbased studies are often cross-sectional, as are also a number of questionnaire studies.
det er klogt at være skeptisk, når man læser opgørelser fra sådan ne undersøgelser.
Be sceptical when you read these papers.
Der er mange erhvervssygdomme, der ikke kan undersøges med denne metode.
Many occupational diseases cannot be studied using this technique.
Antag for eksempel at man ønsker af undersøge håndeksem blandt rengøringsarbejdere. Sandsynligvis ville man finde, at jo længere de ansatte har arbejdet med rengøringskemikalier, desto færre har håndeksem.
For example, if you want to study hand eczema among cleaners, you will almost certainly find that the longer the people have been cleaners, the fewer have hand eczema.
Simpelthen fordi det er meget vanskeligt at arbejde med rengøring, hvis man har denne sygdom.
This is simply because it is very difficult to work as a cleaner if you have skin problems, and the people who stay as cleaners for several years are likely to have a skin which can stand almost any amount of exposure to cleaning agents.
Personer der har arbejdet med rengøring i årevis har sandsynligvis en hud, der kan modstå de fleste kemikalier der bruges i rengøringen (dette fænomen er et aspekt af „den sunde arbejder effekt").
(This is one aspect of the 'healthy worker' effect.)
I en tværsnitsundersøgelse studeres sygdom på et givet tids punkt.
In a crosssectional study the occurrence of disease or ill-health is measured as a proportion of the diseased in a specific group at that specific time, a prevalence measure.
Det er et prævalensmål og afhænger af sygdommens incidens og varighed.
This figure depends upon the number of new cases (the incidence) and the duration of the disease.
Prævalens kan være høj, fordi incidensen er høj, og/eller fordi sygdommen har lang varighed (som f.eks. sukkersyge).
The prevalence of a given disease may be high because the incidence is high or because the duration of the disease state is long—or both.
En eksponering der øger incidensen, og/eller sygdom mens varighed vil føre til høj prævalens.
An exposure which increases the incidence or prolongs the disease state will increase the prevalence.
Det bør måske også tilføjes, at man i tværsnitsundersøgelsen heller ikke kan adskille eksponeringer, der fører til sygdom, fra eksponeringer, der er et resultat af sygdommen.
In a study using prevalence as the disease measure, you cannot usually separate risk factors from prognostic factors of disease.
I den forebyggende medicin ønsker man naturligvis at forebygge sygdomme før de opstår.
Searching for Causes of Work-Related Diseases prevalence of diabetes, for example, has increased in a number of countries over the past 10-20 years.
Hvis en undersøgelse også skal gavne dem, der deltager i undersøgelsen, så må sygdommen opdages i tidlige stadier.
This is likely to be the result of better treatment leading to long life-expectancy for diabetics rather than increasing incidence rates.
Desværre er det ikke altid muligt.
The aim of preventive medicine is to stop the cause of illness as soon as possible.
Og undertiden kan resultatet fra visse undersøgelser kun gavne andre med lig nende arbejde.
So, if the study group itself is to benefit from the results, the disease state should be in an early phase.
En stor del af vor viden i arbejdsmedicinen stammer fra dødelighedsundersøgelser, der har gavnet andre, men ikke de under søgte selv.
Many published reports in occupational medicine concern mortality studies.
Dødelighed har ofte været det, der blev studeret i opfølgningsundersøgelser, specielt af historisk type: Ved at dividere dødelighedsraten blandt eksponerede med dødelighedsraten blandt ikke-eksponerede fås et udtryk for den relative dødsrisiko, fuldstændig som den relative sygdomsrisiko.
In a follow-up study, the mortality due to a specific disease can be studied. If mortality rates among the exposed are compared with (divided by) the mortality rate for nonexposed, relative mortality rates are calculated (instead of relative morbidity rates).
I utteraturen vil man ofte finde betegnelsen SMR for dette mål (Standardiseret Mortalitets .Ratio) som udtryk for, at sammenligningen er aldersstandardiseret (se s. 115), det vil sige at der er korrigeret for den aldersconfounding, der måtte være i sammenligningen.
Often you find the term SMR (standardized mortality ratio) used in these studies, meaning that the rates are adjusted (standardized) for age-differences in the two groups compared.
SMR-værdien ganges ofte med 100 for at få procentvise betegnelser.
The SMR value gives the excess mortality in percentages.
En SMR-værdi på 100 betyder således, at der ikke er overdødelighedsrisiko blandt de eksponerede i forhold til andre, og en SMR på 130 betyder en overdødelighed for de eksponerede på 30% (130-100).
An SMR value of 130 means an excess mortality rate among the exposed of 30 per cent.
Der er en anden type undersøgelser, man ligeledes hyppigt finder i litteraturen, ikke på grund af denne undersøgelsestypes kvalitet, mere på grund af bekvemmelighed. Det er PMR-under-søgelsen, (Proportionale .Mortalitets (dødeligheds) .Ratio).
Another type of study you will often find in the literature— because of its convenience rather than quality—is the proportional mortality study (PMR).
Den proportionale dødelighedsundersøgelse
The proportional mortality study
En række erhvervssygdomme fører til gener, ubehag og tab af livskvalitet, men ikke til døden.
A number of occupational diseases lead to discomfort and lack of well-being but not to death.
Andre erhvervssygdomme er af den type, der i sidste ende vil føre til, at nogle dør af dem.
Other occupational diseases are of the kind that will eventually cause premature death in some people.
Når dette er tilfældet kan dødelighed studeres, og i de fleste europæiske lande er dødsattester til rådighed for forskningen.
In these instances mortality data can be used, and in most European countries mortality data are available for research.
Når dødelighed bruges som slutmålet i almindelige opfølgningsundersøgelser, så er det nødvendigt at identificere hvert en kelt medlem i opfølgningsgrupperne tilbage i tiden, eller gøre det nu og så vente på at årtier passerer.
Using mortality as the end-point is of course possible in a regular follow-up study, but you have to identify every single member of the study base back in time or sit and wait for decades to go by.
Hvis dødelighed registreres i virksomhedsarkiver, i fagforeninger, i pensionskassen eller lig nende, så er det muligt at foretage meget simple opgørelser efter principperne i en PMR-undersøgelse.
If mortality data are registered at the work site, or in a pension fund, or in union records, or a similar place, a very quick and simple study can be done, and one option is the PMR study.
I denne undersøgelse skal man kun bruge oplysninger om de afdøde og det er nok med en begrebsmæssig afgrænsning af undersøgelsesgruppen som i casekontrol undersøgelsen.
In this type of study, only information from the deceased is used
Når det er gjort, skal der indsamles oplysninger fra dødsattesterne, medmindre der er andre pålidelige måder at få hoveddødsårsagerne oplyst (som regel er det for usikkert blot at spørge familien).
41 and you only need a conceptual identification of the study base. However, you do need to identify all the deceased from that study base, which could have been in a given occupational setting over a given time period.
Skal kopier af dødsattester fremskaffes fra Sundhedsstyrelsen må man alliere sig med en læge, der kan deltage i pro jektet.
Having done that, you at least need information from the death certificates.
Når oplysninger om dødsårsagerne er kendt, beregner man simple procenter.
You need to know the causes of death and information provided by relatives or others may not be very reliable.
Hvor mange af alle afdøde døde af cancer?
You then calculate percentages: how many of all the deceased died of cancer?
Hvor mange døde af hjerte-kar-sygdomme, etc? Når det er gjort for de eksponerede skal tilsvarende procenttal sammenlignes for ikkeeksponerede.
How many died of coronary heart disease? etc.
Måske skal sammerüigningen aldersjusteres, hvis f.eks. den eks ponerede gruppe er yngre eller ældre end befolkningen som hel hed (s. 111).
Then, you compare these percentages with what you can glean from national statistical records after adjustment for age and calender period (see glossary).