natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Revisorerne havde derfor opfordret Kommissionen til at anlægge sag mod den tyske forbundsstat. Kommissionen var dog ikke enige i forbundets anskuelse af den tyske lov.
By issuing this ruling on 20 February, the Court of Justice rejected a claim by an asso­ciation of German accountants that the German law on the profession of fis­cal advisers breached the EC Treaty.
Kommissionen vedtog den 12. februar en tidsplan for liberalisering af mar­kedet for telekommunikation i Portugal.
This is how the European Court of Justice has interpreted the Brussels Convention on contractual jurisdic­tion in a case involving a German inland waterway trans­porter, MSG, and the French company Gravières Rhénanes.
Ifølge tidsplanen, der ligner den, der blev vedtaget for Irland i slutningen af 1996, skal liberaliseringen af de konventionelle telefontjenester og de relaterede net finde sted pr. 1. januar 2000.
MSG opened proceedings against Gravières Rhénanes before a tribunal in Würzburg, Germany, to obtain addition­al compensation for a vessel damaged in France while under the responsibility of the French company.
Brugen af egne eller alternative net til andre former for service bliver tilladt fra 1. juli 1997, og den internationale sammenkobling af mobilnettene forventes fra 1. januar 1999.
MSG indicated the jurisdiction of the Würzburg tribunal for dispute settlement in a letter to Gravières Rhénanes confirming the verbal con­tract and in its subsequent invoices.
Anvendelsen af alternative infrastrukturer for mobilnet skulle have været indledt i februar 1996.
The European Court considered the jurisdiction of the Würzburg tribunal to be valid, even if the Brussels Convention generally designates a tribunal in the country of the defendant, in this case France, as being competent for the settlement of contractual dis­putes.
indsigelser. Således fortolkede EF­Domstolen for nylig Bruxelles­konventionen om domstolskompetence.
The European Commission adopted a timetable for the liberalization of Portugal's telecommunications sector on 12 February.
Det skete i en tvist mellem det tyske flodtransport­kooperativ, MSG, og det franske selskab Gravières Rhénanes, der af MSG var ble­vet bragt for retten i den tyske by, Würzburg.
This timetable, sim­ilar to the one adopted for Ireland at the end of last year, provides for liber­alization of voice telephony and the network infrastructure by 1 January 2000.
Tyskerne krævede yderligere erstatning for en båd, som var blevet ska­det i Frankrig under Gravières Rhénanes' ansvar.
The use of proprietary or alternative networks for non-voice services must be authorized in Portugal before 1 July 1997.
MSG havde dels i et brev, der bekræftede den mundtlige aftale med den franske virksomhed, dels på sine fakturaer, gjort opmærk­som på, at retten i Würzburg havde domstolskompetencen.
The international inter­connection of mobile networks must take place by 1 January 1999.
EF­dommerne erklærede den tyske domstols kompetence som værende gyldig, selv om domsmagten ¡følge Bruxelles­konventionen principielt tilkommer en retsmyndighed i den indstævnede parts bopælsland (i dette tilfælde Frankrig).
As for the use of alternative infrastructures for mobiie networks this should have been authorized in February 1996.
Fremtidens telekommunikation: GSM'ens afløser...
# Tomorrow's telecommunications: next generation GSM...
Hvordan kan det sikres, at overgangen fra GSM­systemet til dets afløser, UMTS (Universal mobile telecommunications system) kommer til at forløbe gnidningsløst i EU?
With the current generation of mobile telephones based on GSM technology still expanding rapidly, Europe's experts are already looking at ways of moving smoothly to the next generation of mobile communications, known as the univer­sal mobile telecommunications system (UMTS).
Den 25. februar fastlagde mobiltelefon­industriens topledere i samarbejde med den ansvarlige Europa­kommissær på området informationsteknologi og telekommunikation, Martin Bangemann, en tidsplan for de tiltag, der skal gen­nemføres.
The main concern of the European manufacturers of mobile equip­ment and of the European Commission is to consolidate Europe's advance in mobile technology acquired through the acceptance of GSM, a European system, as the world­wide standard.
GSM­standarden er europæisk, og dens produ­center i EU­landene ønsker at bevare deres forspring på dette felt.
On 25 February, a group of leading mobile specialists and the Commissioner responsible for telecom­munications and information technologies, Martin Bangemann, met to define an agenda for future action.
Derfor vil de om nogle måneder forklare de ansvarlige i Kommissionen, hvilke krav man i branchen mener trænger sig på, hvad angår lovgivningen for det indre marked.
The European industry will submit its ideas in the coming months to the Commission for how the sector should be regulated in future at European level.
UMTS forventes at byde på mobil multimedie­service med alle de kommunikationsmuligheder, der i dag er adgang til med fast nettilslutning.
UMTS should offer a mobile version of the whole range of multimedia and other services currently available via fixed networks.
Det er en lille fremgang i forhold til de 93,8 %, der blev registreret i november 1996.
This represents a slight improvement over the 93.8% figure registered in November last year.
Kun 142 EU­foranstaltninger eller ­»love« var af alle medlemssta­ter uden undtagelse blevet omsat til national lovgivning, mens andre 211 foranstaltninger var gennemført af de 10 af medlemsstaterne.
Only 142 of the 217 measures had been transposed by all 15 EL) countries. But on the other hand, 10 of the 15 had transposed at least 211 of the 217.
Danmark og Holland lå i spidsen med 99,1% overførte foranstaltninger, fulgt af Sverige (98,2 %) og Luxembourg (97,7 %). Derefter kom Finland (95,9 %), Irland (95,4 %), Portugal (94,9 %) samt Grækenland og Storbritannien (94,5 %).
The best per­formers were Denmark and Holland with 99.1% com­pliance followed by Sweden (98.2%) and Luxembourg (97.7%).
Under gennem­snittet lå Belgien og Spanien (93,1 %), Frankrig (92,2 %) samt Italien (91,2 %).
Below average performances were recorded by Belgium and Spain (93.1%), France (92.2%) and Italy (91.2%).
Mest forsinket med gennemførel­sen var Østrig (86,2 %) og Tyskland (88,5 %).
The worst offenders were Germany (88.5%) and Austria (86.2%).
Blandt de problematiske sektorer og områder var markederne for offentlige udbud (licitation) stadig fremherskende med kun 73 % overførte foranstaltninger, tæt fulgt af området »tekniske handelshindringer for personbevægelse« (74 %).
The main problem sectors were the liberaliza­tion of public procurement with only 73% of all meas­ures transposed into national law and the removal of technical obstacles to the free movement of persons with 74%.
Det trækker også ud på andre, meget forskellige delområder såsom »våben« og »kulturgoder« (80 %), »ny teknologi og den audiovisuelle sektor« (83 %) samt »spe­cifikke kontroller« af f.eks. bilers brændstoftanke og af affaldsbehandling (83 %).
Slow transposition was also the case in the sectors of arms and cultural items (80%), new techno­logies and the audiovisual sector (83%), control of waste and of vehicle fuel tanks (83%) and company taxation (90%).
For at fremskynde udbredelsen af satellitkommunikation og sikre europæiske virksomheder en væsentlig del af det til­knyttede arbejde vedtog Kommissionen den 5. marts en handlingsplan i tre dele.
The Council of the European Union adopted a decision on 6 March giving a mandate to the European Conference on Posts and Telecommunications (CEPT) to prepare for the introduction of harmonized personal communications by satellite (S-PCS).
Første del går ud på at fuldføre det indre marked på ovennævnte område.
The CEPT is an intergovernmental organization whose membership covers the EU and the rest of Europe.
Ligeledes vil Kommissionen se nærmere på spørgsmålene vedrørende adgangen til satellitfrekvenser og ­kredsløb.
The mandate pro­vides for the EU to act alone if CEPT procedures prove to be too slow.
Rådet vedtog den 6. marts en beslutning om at indføre kompatible tjenester for personlig kommunikation via satellit (S­PCS).
The Commission adopted a three-point action plan on 5 March to accelerate the expansion of satellite communica­tions and to ensure that European firms obtain a substantial share of the market.
Hvis ikke CEPT handler tilstrækkelig hurtigt, overvejer medlemsstaterne muligheden af at gøre brug af mere effektive procedurer i EU­regi.
Then comes the mobi­lization of the CEPT (see this page), particularly to identify the remaining regulatory obstacles and to find ways of over­coming them.
Fra foråret 1999 vil den obligatoriske fremgangsmåde for evaluering af visse offentlige og private projekters miljøskadelige virkninger komme til at omfatte nye områder.
The CEPT should also prepare the necessary norms, particularly for terminal equipment for public ser­vices.
Ændringen sigter desuden på at styrke medlemsstaternes samarbej­de om projekter med grænseoverskridende virkninger.
The plan also envisages using European research pro­grammes to help draw up norms for the longer term future.
EU­statistikkerne vil i de kommende år blive mere sammenhængende og sammenlignelig, takket være et forøget samarbejde mellem de ansvarlige, nationale og europæiske instanser. Rådet vedtog den 17. februar en forord­ning med de juridiske rammer, som er nødvendige for at kunne udarbejde statistisk materiale til brug for forskellige EU­politikker på forberedelses­, gennemførelses­ og evalueringsstadiet.
At the global level, the European Commission is going to act to see that other countries respect their commitments under the world telecommunications agreement concluded in midFebruary and which takes effect in January 1998.
Trods den kritik, de små og mellemstore virksomheder (SMV) ofte retter mod bankerne, har nogle af pengeinstitut­terne taget nyskabende initiativer til at afhjælpe SMV­katego­riens finansieringsproblemer.
The 1985 directive requiring environmental impact assessments (ElAs) to be carried out in advance of the execution of certain public and private projects will be extended to new sectors from the spring of 1999.
I en rapport, som blev udarbej­det ved et rundbordsmøde mellem toprepræsentanter for hhv. bank­ og SMV­sektoren, og som Kommissionen fik fore­lagt den 27. februar, gives der præcise eksempler på origina­le løsninger rundt om i EU.
The extension was agreed by the Council on 3 March as part of an update of the directive which now also strengthens procedures for cooperation between EU coun­tries on projects with a cross-border impact.
Def Grænseløse Europa, nr. 4-1997
Frontier-free Europe, No 4-1997
der hermed som oftest kan undgå konkurs, samt finansfaglig efteruddannelse for SMV-ledere.
Directive 77 187/EEC (see also page 2) stipulates that when businesses or parts of them are transferred, then workers' rights are trans­ferred with them.
Rapporten indeholder også anbefalinger til banker, SMV-organisationer samt nati­onale og europæiske myndigheder.
The memorandum explains the criteria for applying the directive in the light of the many relevant rulings of the European Court of Justice.
Således opfordres ban­kerne i rapporten til at give de små og mellemstore virk­somheder meget udførlige oplysninger om optagelse og forvaltning af lån samt til at ansætte tidligere SMV-ledere på ansvarsposter og til at forbedre nuværende virksomhedsle­deres kvalifikationer i finansiel styring.
The Belgian government presented its convergence programme for the period 1997-2000 to the Council of the European Union on 17 February.
Fra rundbordsmødet udgik der f.eks. en henstilling til de nationale og regionale myndigheder om at mindske de små og mellemstore virk­somheders administrations- og skattebyrder, navnlig i start­fasen, og om at fremme de europæiske kapitalmarkeder for SMV.
The programme sets out how Belgian public finances will respond to the Maastricht criteria for participation in the single currency, the euro, when it is created in 1999.
EU-institutionerne blev for deres del opfordret til at udbrede viden om god praksis.
The previous Belgian convergence plan covered the period 1992-96.
Fokus på produktionsudflytning vægt på over 2,5 tons og fra 4-hjulstrukne køretøjer.
The Commission published proposals on 21 February to reduce polluting exhaust emissions on vans and other light commercial vehicles, fourwheel drive vehicles and cars with more than six seats or which weigh more than 2.5 tonnes.
De skærpede regler forventes indført fra år 2000.
The reductions will take effect from 2000 onwards.
De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Eurostat, kunne den 27. februar oplyse, at tallet nu er nede på 3 900.
In 1995, the first full year of the single market for insurance, the number of insurance companies fell slightly in most EU countries to a total of 3 900, according to Eurostat.
Områderne bil- og sygeforsikring får stadig større vægt, og det samme gælder livsforsikringerne på grund af usikkerheden omkring de offentlige pensionsordninger.
Car and health insurance are among the fastest growing sectors, as is life insurance, reflecting concerns about the future of State-run pension schemes.
Kommissionen meddelte den 7. marts, at man ville se nøje­re på virksomheders produktionsudflytning, dels fra en regi­on til en anden i hensigt om at opnå offentlig støtte, dels i al almindelighed.
They include original formulas already applied in some Member States such as systems for the self-evaluation of SME risk, the avoidance of bankruptcy in cases of financial difficulty, and training in financial management.
Budskabet kom i kølvandet på Renaults beslutning om at lukke sin fabrik i Vilvoorde (Belgien) sam­tidig med, at den franske bilproducent søgte offentlig støtte til at udvide sin fabrik i Valladolid (Spanien).
The report asks banks to provide SMEs with full information concerning the granting and management of credits, to use former SME managers as account executives, and to improve the finan­cial expertise of SME owners.
Den 10. marts præciserede Europa-kommissær med ansvar for regionspo­litik, Monika Wulf-Mathies, at hverken de nuværende EU-bestemmelser for regionsstøtte eller Unionens konkurren­ceregler forbød en virksomhed at flytte sin produktion for at opnå mest mulig offentlig støtte.
The round table calls on regional and national authorities to reduce administrative and fiscal costs to SMEs, particularly in their start-up phase, and to support the development of European stock markets for SMEs.
Hun tilføjede dog, at Kommissionen ville undersøge mulighederne for at forhin­dre en sådan praksis fra industriens side.
It also calls on the European institutions to help disseminate standards of best practice for SMEs throughout the EU.
► EU-kandidaterne forbereder sig
► Candidates get ready for membership
Kommissionen vedtog den 11. marts en betænkning, i hvilken der rede­gøres for lønmodtageres og arbejdsgiveres rettigheder og forpligtelser som følge af direktiv 77/187/EØF om overdragelse af virksomheder.
The European Commission announced on 7 March that it was reviewing cases where industrial companies relocate from one part of the EU to another, both as a matter of principle and more particularly when relocation involves regions receiving State subsidies.
I direktivet (se også s. 2) præciseres det, at lønmodtagernes rettigheder følger med, når virksomheder helt eller delvis overdrages. I redegørelsen forklares for­udsætningerne for direktivets gyldighed på baggrund af EF-Domstolens mange kendelser på dette område.
The announcement fol­lowed the decision of Renault to close its Belgian car assembly plant in Vilvoorde at a time when it was negoti­ating an extension of its plant at Valladolid in Spain with the help of Spanish government aid.
Den 1. november 1996 var et stortantal almindelige bilmodeller billigere i Holland end i noget andet EU-land, mens de var dyrest i Tyskland og Frankrig.
She said she was looking at ways of eliminating such behaviour.
Regeringsledere fra tre af de lande, der har søgt om opta­gelse i EU, nemlig Bulgarien, Cypern og Slovakiet, fik på associeringsrådenes møde i Bruxelles den 25. februar lejlig­hed til at fortælle medlemsstaternes repræsentanter og Kommissionen om deres forberedelser til medlemskabet.
Three candidates for EU membership — Bulgaria, Cyprus and Slovakia — presented their efforts to prepare for entry to the Commission and the 15 Member States at a series of Association Councils in Brussels on 25 February.
Bulgarerne har således indledt et reformprogram med fri prisdannelse, privatisering i stor målestok, omstrukturering af virksomheder og banker samt en reform af landbrugs­sektoren.
Bulgaria set out its commitment to a far-reaching reform pro­gramme including price liberalization, large-scale privatiza­tion, the restructuring of the industrial and banking sectors and agricultural reform.
De cypriotiske myndigheder har nedsat 23 arbejdsgrupper, der skal føre tilsyn med lovharmonise­ringen i forhold til EU.
For its part, the Cyprus govern­ment has created 23 working groups to oversee its pro­gramme of harmonization of its legislation with that of the EU.
Slovakiets regering har oprettet et nationalt program for tilnærmelsen af landets lovgivning i forhold til Unionens.
Slovakia has put in place a programme to align its leg­islation with EU rules and has launched a public informa­tion campaign to inform citizens about the European Union and the implications of membership.
De slovakiske delegerede kunne også meddele, at der var startet et program til oplysning af befolkningen om EU og om konsekvenserne af et kommen­de medlemskab.
The European Commission issued a memorandum on 11 March setting out the rights and obligations of employees and employers under the EU's directive concerning the transfer of undertakings, businesses and parts of
På tide at investere i nye job af Europa-kommissær Pádraig Flynn
Job creation: time to invest by Pádraig Flynn, Member of the European Commission
Der er i løbet af de seneste 20 âr skabt 8 millioner nye job i EU, men samtidig er den erhvervsaktive befolkning vokset med næsten 28 millioner mennesker.
Over the past 20 years, 8 million jobs have been created in the European Union. But the working age population has increased by nearly 28 million people.
Resultatet kender vi, nemlig et fald i beskæftigelsen og tiltagende arbejdsløshed.
The result, we know. A decline in the employment rate, and growing unemployment.
Hvilken lære har de politisk ansvarlige så uddraget af det?
What lessons have the policy makers drawn?
For det første er vi blevet meget mere opmærksomme på betydningen af makroøkonomisk politik. Fortidens ustabile makroøkonomiske politikker har kostet os dyrt. En større stabilitet er en nødvendig forudsætning for at kunne genskabe tilliden blandt investorer og forbrugere.
First, we have become much more aware of the role of macroeconomic policy.
Medlemsstaternes bestræbelser for at nedbringe deres budgetunderskud er en af de vigtigste veje til at opbygge tilliden.
The efforts of Member States to reduce their budget imbalances are one of the keys to confidence building.
For det andet må vi udnytte Unionens potentiale som en samlet økonomisk helhed for at kunne skabe vækst og nye arbejdspladser.
Second, we need to exploit the potential of the EU as a single economic entity to produce growth and job creation.
Kun 8 % af EU-landenes samlede bruttonationalprodukt (BNP) skyldes efterspørgsel fra tredjelande.
Only 8% of our total gross domestic product (GDP) depends on external demand.
Sagt med andre ord afhænger væksten i vore økonomier for en stor del af dynamikken i vort eget indre marked.
In other words, growth in our economies is dependent largely on the dynamism of our own internal market.
Der skal handles, navnlig for at gøre arbejdsmarkedet mere imødekommede over for nye krav til både kvalifikationer og social beskyttelse.
We need to do much more to make our labour markets, in particular, more responsive to new requirements, in terms of skills and social protection provision.
Vi har i den sidste snes år valgt at lade den produktive investering i BNP falde, mens vi har set ledigheden vokse.
Over the past 20 years, we have chosen to let the share of productive investment in GDP decline. And we have seen unemployment rise.
Nu er den europæiske beskæftigelsesstrategi ved at give resultater.
Now, the European employment strategy is starting to deliver results.
Betingelserne for investering, nye job og økonomisk væskt er bedre nu, end de har været i mange år.
Conditions for investment, new jobs and economic growth are better now than they have been for many years.
Inflations- og rentesatserne er lave.
Inflation and interest rates are low.
Vekselkurserne er stabile.
Exchange rates are stable.
Investering giver højere udbytte end i 80'erne.
Investment profitability is higher than in the 1980s.
Politikernes budskab er derfor, at tiden nu er inde til at omsætte de gunstige vilkår i nye, jobskabende investeringer.
The message of policymakers is therefore that now is the time to turn these favourable conditions into new job-creating investment.
Arbejdets tilrettelæggelse under forandring
Changes in work organization
Men hvordan bærer virksomheder og arbejdstagere sig ad med at tilpasse sig de nye måder at tilrettelægge arbejdet på?
But how do firms and workers adapt to the emerging new forms of work organization?
I rapporten fra Den Europæiske Rundbordskonference1) anbefales en vedvarende fornyelse, ikke alene inden for erhvervslivet, men hele vejen gennem det økonomiske kredsløb.
The European Round Table report1recommends a process of continuous renewal not just within the business but right through the supply chain.
Forandringerne i forbrugernes efterspørgsel fører til en grundlæggende omstrukturering af måden, hvorpå arbejdet tilrettelægges.
Changing consumer demand is causing a fundamental rethink of work organization.
Den »fleksible« virksomhed med sin ikke-hierarkiske og mere forbrugerorienterede struktur er ved at opstå som den nye model.
The 'flexible firm' with its non-hierarchical and more consumer-oriented structure, is emerging as the new model.
Denne model giver et stort potentiale, men stiller også enorme krav til organisation og kvalifikationer samt til arbejdsmarkedsparternes indbyrdes relationer.
This model offers huge potential, but it also makes enormous demands in terms of organization, skills and industrial relations.
Disse krav er en udfordring til både ledere og arbejdstagere.
These demands challenge managers and workers alike.
Derfor hilser jeg med glæde forslag til samarbejde mellen store og små virksomheder, uanset om det består i at overføre knowhow eller i at hjælpe medarbejderne med at tilpasse sig nye behov.
This is why I welcome proposals for cooperation between large and small firms, whether this is as a transfer of know-how or help for workers to adapt to new needs.
Denne type samarbejde kan med rette modtage støtte fra Den Europæiske Socialfond.
This kind of cooperation rightly gets European Social Fund support.
Et problem står dog stadig tilbage at løse, nemlig den utilstrækkelige bevidsthed blandt arbejdsgivere, ledere og fagforeninger om værdien af de nye former for arbejdstilrettelæggelse.
But we still have a problem. It is the lack of awareness among owners, managers and trade unions of the value of these new forms of work organization.
For at løse det problem har Kommissionen netop udgivet en grønbogΊ) om emnet. Vort mål er at skabe denne bevidsthed ved at stimulere en debat og få de ansvarlige til at tænke og handle.
To address this problem, the Commission has issued a Green Paper.1 Our aim is to create that awareness by stimulating a debate and getting the key people thinking and acting.
At »tilpasse« arbejdet og arbejdstagerne til de nye strukturer gøres ikke alene med at besvare udefrakommede påbud.
Changing work and workers so that they 'fit' new types of organization cannot only be a response to external constraints.
Det må ses som et skridt på vejen til at skabe flere job og til et bedre arbejdsliv, hvor både fleksibilitet og sikkerhed spiller en rolle.
It must be seen as part of a drive for more job creation and for a better working life, in which flexibility and security both play a part.