natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D Konventionen sikrer og udvider åbningen af EF-markedet for eksport fra AVS-landene (99% af AVS-eksporten kan allerede indføres til EF uden told) og forstærker mekanismerne til stabilisering af eksportindtægterne (Stabex og Sysmin).
D The opening of the Community's market to exports from the ACP countries is consolidated and extended under Lomé IV (more than 99% of ACP exports already had free access to the Community). The stabilization systems for export earnings (Stabex and Sysmin) are reinforced.
Lomé-politikken er ikke det eneste udtryk for EF's samarbejdspolitik, der år efter år ligger som et vidtforgrenet net ud over de fleste lande på den sydlige halvkugle.
Lomé policy is only a part of Community cooperation policy. Year after year the Community has woven together a network of agreements which now covers most of the countries of the South.
Den »kollektive« fremgangsmåde, der præger EF/AVS-forbindel-serne, kan ikke anvendes overalt, men EF søger at fremme en sådan politik mest muligt og at tilskynde til regionalt samarbejde.
The 'collective' approach which characterizes EEC-ACP relations has not been possible in all cases, but the Community has tried everywhere to foster that approach and to encourage regional cooperation.
Middelhavspolitikken
D The Mediterranean
De første aftaler blev indgået i 1960'erne, men det var først fra 1975, at EF som et led i den samlede Middelhavspolitik indgik aftaler med et flertal af landene i området, især med Maghreb-landene (Algeriet, Marokko og Tunesien), Machrak-landene (Egypten, Jordan, Libanon og Syrien) og Israel.
The first agreements go back to the 1960s, but it was from 1975 onwards that the Community, in the framework of a global approach to its relations with the countries of the Mediterranean basin, negotiated agreements with most of the countries of the region — particularly with those of the Maghreb (Algeria, Morocco, Tunisia) and Mashreq (Egypt, Jordan, Libya, Syria) and with Israel.
Det drejer sig om aftaler, der i lighed med Lomé-konventionen kombinerer handelssamarbejde og finansielt og teknisk samarbejde. Formålet er at opretholde disse landes traditionelle samhandel med EF, der er deres vigtigste marked, og at udvide landenes økonomiske potentiel.
Like the Lomé Convention, these agreements combine trade cooperation with financial and technical cooperation, with the aim of maintaining the trade flow between these countries and the Community — their principal market — and, at the same time, developing their economic potential.
Aftalerne er indgået for et ikke nærmere bestemt tidsrum, mens den finansielle hjælp gennem finansprotokoller er fastsat til en varighed på fem år: For perioden 1986-1991 er hjælpen på 1 618 mio. ECU.
The agreements were concluded for an indeterminate period, with the amounts available for financial aid being fixed by protocols lasting five years: for the period 1986-91 the amount is ECU 1 618 million.
Styrkelse af offentlig og især privat finansiering udefra og reduktion af gældsætningen.
• stepping up external financing, especially private financing, and reducing indebtedness;
Øget støtte til aktioner til fordel for selvforsyning med fødevarer, uddannelse og regional integrering.
• more sustained measures to promote food self-sufficiency, training and regional integration.
Ud over aftaler med de arabiske lande ved Middelhavet og dem, der er omfattet af Lomé-konventionen (Djibouti, Mauretanien, Somalia og Sudan), indgik EF i 1984 en ikke-præferentiel rammeaftale med Nord-Yemen om visse hjælpeprogrammer og i 1988 en aftale med Samarbejdsrådet for Golfstaterne (Saudi-Arabien, Kuwait, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman og Bahrain).
Apart from its agreements with the Arab countries bordering on the Mediterranean and with those which are parties to the Lomé Convention (Djibouti, Mauritania, Somalia, Sudan), the Community concluded in 1984 a nonpreferential framework agreement with North Yemen, which also benefits from certain Community aid programmes, and in 1988 an agreement with the Gulf Cooperation Council (Saudi Arabia, Kuwait, Qatar, United Arab Emirates, Oman and Bahrain).
Det drejer sig om en — endnu ikke-præferentiel — handels- og samarbejdsaftale angående især industri, landbrug, energi og fremme af investeringer.
The latter is a trade agreement — nonpreferential at this stage — and a cooperation accord covering in particular industry, agriculture, energy and investment promotion.
I en bredere sammenhæng blev »en europæisk-arabisk dialog« indledt i maj 1976 med deltagelse af alle landene i Den Arabiske Liga.
In a wider context, a 'Euro-Arab dialogue', in which all the countries of the Arab League participate, was launched in May 1976.
På trods af en række fremskridt omkring en aftale om økonomisk samarbejde støder dette arbejde på vanskeligheder i forbindelse med en løsning af de ømtålelige mellemøstspørgsmål.
Despite progress on many aspects of economic cooperation, the enterprise ran into trouble over the difficulty of agreement on the delicate questions of the Middle East.
Der blev dog holdt en række nye møder i 1989 for at få genoptaget denne dialog.
In 1989, however, new meetings were held in order to get this great project under way again.
Selv om EF først indledte sit udviklingssamarbejde med landene i Afrika og omkring Middelhavet, blev det meget hurtigt gjort globalt.
Though the Community first. developed a partnership of neighbours with Africa and the countries of the Mediterranean, it quickly established its cooperation policy on a worldwide basis.
Det Europæiske Råd erklærede første gang i 1972, at der var brug for en samlet samarbejdspolitik på verdensplan.
It was in 1972 that the European Council for the first time proclaimed the need for a global cooperation policy on a world scale.
Dette resulterede i oprettelsen af en række nye instrumenter, der skal omtales senere, og i en udvidelse af samarbejdsrelationerne til også at omfatte Asien og Latinamerika.
This was realized in the form of various new instruments (see below) and by the extension of cooperation agreements to Asia and Latin America.
I løbet af 1980'erne blev der så indgået en serie af aftaler for disse to områder:
The big growth of agreements in these two zones came in the 1980s:
Asien: i 1970'erne blev de første handelsaftaler indgået med Indien, Pakistan og Bangladesh.
Asia: in the 1970s, the first trade agreements with India, Pakistan and Bangladesh.
I 1980'erne fulgte samarbejdsaftaler med Indien og Pakistan og en første aftale om regionalt samarbejde med ASEAN-landene (Brunei, Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand).
In the 1980s, cooperation agreements with India and Pakistan and the first regional cooperation agreement with the Asean countries
Med enkelte undtagelser er rammeaftalerne af samme type: De rummer ikke handelspræferencer, men sigter alligevel mod en styrkelse af vareudvekslingen og igangsættelsen af et samarbejde i en række økonomiske, videnskabelige og tekniske sektorer.
There are variations in these framework agreements, but they are all of the same type: they do not provide for trade preferences, but aim to promote trade and establish cooperation in various economic, scientific and technical sectors.
Dette samarbejde kan udvikles, idet nye anvendelsesområder kan findes gennem den løbende dialog i de paritetiske kommissioner.
The cooperation provided for is an evolving thing: new ways for it to be applied can emerge from the continuous dialogue in the joint committees.
Aftalerne rummer ikke dispositioner angående finansiel hjælp, men en sådan kan formidles til visse af disse lande inden for rammerne af forskellige EF-programmer.
There are no provisions for financial aid, but this can none the less be granted to some of the countries under various Community programmes.
EF-instrumenterne
A whole range of instruments
Ud over de kontraktligt aftalte dispositioner råder EF-samarbejdspolitikken over en hel række ensidige instrumenter.
Apart from the contractual arrangements instituted by the various agreements, a range of instruments which the Community itself has established is available to it for development cooperation.
D Handels}remme.
D Trade promotion.
Siden 1971 har EF anvendt en ordning med generelle præferencer til fordel for landene i Den Tredje Verden, således at produkter kan indføres på EF-markedet uden told eller til reduceret toldafgift.
Since 1971 the Community has applied a system of generalized preferences for Third World countries, which gives their products access to the European market free of customs duty or at reduced duty.
Denne ordning er selvsagt blevet revideret og forbedret.
This regime has of course been regularly revised and improved.
EF finansierer i øvrigt projekter til handelsfremme, der forbedrer de berørte landes evne til at udnytte de muligheder, som EF-markedet tilbyder.
The EEC also finances trade-promotion activities to enable the countries concerned to take proper advantage of the possibilities of the European market.
EF og medlemsstaterne deltager desuden aktivt i møderne i UNCTAD (De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling), der har til formål at slutte internationale aftaler om basisprodukter.
The Community and its Member States participate actively in the many meetings under the aegis of Unctad (United Nations Conference on Trade and Development) aimed at concluding international agreements on raw materials.
På grund af manglende enighed mellem producentlandene og forbrugerlandene har denne multilaterale fremgangsmåde ikke givet de forventede resultater. EF har derfor måttet nøjes med at indgå delløsninger som f.eks. Stabexmekanismen for AVS-landene.
We know that, for want of consensus between the producing and consuming countries, this rnultilateral approach — though indispensable — has not produced the expected results.
D Fødevaresikkerhed.
D Security of food supply.
Et særligt budget gør det muligt for EF at gribe hurtigt ind i enhver katastrofesituation (naturkatastrofer, hungersnød, konflikter osv.) til fordel for de ramte befolkningsgrupper. Disse foranstaltninger, der samordnes med medlemsstaternes, kan — takket være operationel deltagelse af en række forskellige humanitære hjælpeorganisationer — redde tusindvis af menneskeliv hvert år.
It can be given to any developing country, regardless of cooperation agreements, provided the country has a structural food shortage or has to cope with an emergency.
D Samarbejde med ikke-statslige organisationer.
D Cooperation with non-governmental organizations (NGOs).
Disse organisationers indsats begrænser sig ikke til katastrofebistand, men omfatter også de udviklingsfor­ anstaltninger på »græsrodsplan«, der ledes af NGO (ikke­statslige organisati­oner) i Den Tredje Verden, og ligeledes uddannelsesprogrammer i udvikling i Europa.
This is not con­fined to emergency aid. It also applies to the development activities of NGOs 'on the ground' in the Third World, as well as to programmes of development education in Europe.
Med et budget på 90 mio. ECU i 1990 er EF en vigtig samarbejds­partner for NGO.
With a budget of ECU 90 million in 1980, the Com­munity is a partner of prime importance for the NGOs.
D Udvikling af landdistrikter og regional integrering.
D Rural development and regional integration.
Med henblik på de lande, der ikke har indgået EF­aftaler om finansiel støtte, er der oprettet et særligt budget, der muliggør finansiering af projekter på to vigtige områder: udvik­ling af landdistrikter og regional integrering.
For countries that have concluded with the Community agreements not including financial aid, provision has been made for a special budget to finance projects in two priority areas: rural development and regional integration.
Det er i denne sammenhæng, at EF afvikler sine udviklingsprogrammer i Asien og Latinamerika.
This is the framework within which the EEC implements its development programmes in Asia and Latin America.
D Industrielt samarbejde.
D Industrial cooperation.
Dette samarbejde er en del af alle samarbejdsafta­lerne.
This subject is covered in all cooperation agreements.
Et nyt finansielt ad hoc­instrument blev skabt i 1988 med det formål at stimulere finansiering gennem joint ventures mellem europæiske virksomhe­der og virksomheder i Asien, Latinamerika og Middelhavslandene ■
An ad hoc instrument was created in 1988, known as the 'Cheysson facility', the aim of which is to give financial support to joint ventures between European firms and firms from Asia, Latin America and the Mediterranean countries ■
Yderligere oplysninger
For further information:
Disse to værker er udgivet af EF­Kommissionens Generaldirektorat for Informa­tion, Kommunikation og Kultur, divisionen for Information om Udvikling.
— The Europe­South dialogue in practice two documents published by the Commission of the European Communities (Information Development Division of the Directorate­General for Information, Communication and Culture).
**«u.** Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN 0379-315X * OP * Officielle Publikationer ** ** L - 2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-90-OlO-DA-C
> *.„.*» Office for Official Publications OP * of the European Communities **~^** L ­ 2985 Luxembourg
Europa mod Kræft
Europe against cancer
FORMÅLET ER 15 PCT. FÆRRE KRÆFTDØDSFALD I ÅR 2000 it
TARGET: 15% FEWER VICTIMS BY THE YEAR 2000 ft * ft ft ft ft
En forsvarskrig.
It is a just war.
Får de seneste års udvikling nemlig lov at fortsætte, må hver tredje europæer i år 2000 regne med at blive ramt af kræft i løbet af sin levetid.
If the increase observed in recent years were to continue, by the year 2000 one European in three would be stricken by cancer during their lifetime.
Antallet af kræftofre vil kunne nedsættes gennem forebyggelse og behandling *).
It is now established that the incidence of this scourge could be reduced by the combined effects of prevention and treatment.1
De nye kort, som Det Internationale Kræftforskningscenter har indført på Europa-Kommissionens initiativ, og som nu udfyldes ved alle kræftdødsfald, viser at der i Europa er betydelige variationer med hensyn til forekomsten af de forskellige kræftformer.
The risk of dying from cancer in Europe has been mapped out for the European Commission by the International Agency for Research on Cancer.
Man har ikke altid været klar over den mere præcise sammenhæng mellem forskellene fra egn til egn og forekomsten af kræfttilfælde, men det er nu den almindelige antagelse, at 3/4 af samtlige kræfttilfælde skyldes eksterne forhold og bestemte påvirkninger — som kan ændres.
The nature of the factors responsible for differences in cancer risks is not always well understood, but it is now universally accepted that three-quarters of cancers are due to such factors.
Europa med til at give håb
Europe, too, provides hope
I januar 1986 nedsatte Kommissionen et udvalg af fremtrædende kræftspecialister til at udforme et program for en »europæisk indsats mod kræft«.
Since January 1986, a committee of high-level cancer experts has been advising the European Commission on the formulation of the Europe against cancer programme.
Det bygger på to hovedtanker: At et betydeligt antal kræfttilfælde kan undgås, samt at tidlig konstatering af visse kræftformer kan øge patientens chancer for helbredelse.
This programme has two cornerstones: the knowledge that a substantial number of cancers can be avoided and the fact that early detection of some types can lead to a better chance of cure.
Antal personer, der døde af kræft i Europa (1986)
Cancer deaths in Europe (1986)
Dødsfald i alt lalt
Lung (men)
Brystkræft (kvinder)
Breast (women)
Disse skøn er først og fremmest baseret på Higginson og Muirs arbejde (1979) i Storbritannien, på Doll og Petos arbejde (1981) i USA og på Tubianas arbejde (1985) i Frankrig.
These attempted estimates are largely based on the work of Higginson and Muir (1979) for Birmingham in the United Kingdom, of Doll and Peto (1981) for the United States and of Tubiana (1985) for France.
Faktorer skøn (i %) skøn (i %)
Best estimate (in %)
Udviklingen med hensyn til nye kræfttilfælde i Danmark 1943-1980 (for 100 000 borgere i samme aldersgruppe)
Trend in the number of new cases of cancer in Denmark 1943-80 (at constant age. per 100 000 population)
Undersøgelser af udviklingen i antallet af nye kræfttilfælde kan gennemføres ved hjælp af cancerregistre.
The trend in numbers of nev/ cancer cases over the years can be studied by means of the data collected by cancer registers.
Man ser en markant nedgang i antallet af mavekræfttilfælde (formentlig på grund af bedre spisevaner), en afdæmning af stigningen i antallet af lungekræfttilfælde hos mænd (som følge af det mindre tobaksforbrug) og en kraftig stigning i antallet af hudkræfttilfælde (utvivlsomt som følge af, at intens og langvarig solbadning er blevet almindelig).
It is possible to discern a marked reduction in the number of stomach cancers (probably linked to improved dietary conditions), a clear slowing­down of the increase in lung cancer in men (linked to a reduction in smoking) and a very rapid increase in melanomas (doubtlessly linked to the increasingly widespread practice of brutal, intense and prolonged exposure to the sun).
Kilde: Ole Møller Jensen m.fl. Cancer Registrering i Danmark i National Institute Monograph nr. 65, side 245-251.
Source: Ole Møller Jensen et ai, 'Cancer registration in Denmark' in National Institute Monograph No 65, pp. 245­251.
Programmet dækker fire hovedområder: forebyggelse, oplysningskampagner, uddannelse af personalet i sundhedssektoren samt kræftforskning.
The programme covers four areas: cancer prevention, health information and education, training of health personnel and cancer research.
Udgangspunktet er forebyggelse
Where it all begins: cancer prevention
Der er ingen tvivl om, at tobak og alkohol er årsagen til ca. 1/3 af kræfttilfældene i Europa, og dårlig ernæring kan spille en rolle for endnu en tredjedel.
Tobacco and alcohol are without doubt at the origin of almost a third of all cancers in Europe; diet may play a role in the development of another third.
En række andre risikofaktorer er erhvervsarbejde med visse kemiske stoffer, ultraviolette og ioniserende stråler, og visse virusinfektioner.
Other factors such as occupational exposure to certain chemicals, exposure to ultraviolet rays, certain viral infections and radiation also carry a risk of cancer.
De forebyggende foranstaltninger i det europæiske program samler sig derfor om følgende fem punkter:
European activities to prevent cancer are grouped under five major headings:
D Kampen mod tobakken.
D The anti-smoking campaign.
85 % af tilfældene af lungekræft er forbundet med rygning.
85 % of lung cancer cases are linked with smoking.
Fællesskabet vil udnytte de beføjelser, det har, til at styrke
Furthermore, in smokers the risk of cancer is increased in all tissues
kampen mod tobakken i de enkelte medlemslande, og har i arbejdet med at fjerne hindringer for samhandelen allerede i løbet af perioden 1987-1989 under 1. handlingsplan fået medlemslandene til at:
For example, to eliminate barriers to trade which hinder its economy, while taking full account of public health concerns, the European Community has already succeeded, in the first action plan of 1987­89, in getting the Member States to:
Gennemføre fælles europæiske bestemmelser om, at tobakspakker inden udgangen af 1991 skal mærkes med en advarsel som f.eks. den irske »Rygning giver kræft«.
• harmonize the labelling of cigarette packets before the end of 1991, by making obligatory health warnings of the kind already given in countries such as Ireland ('Smoking causes cancer');
o Forbyde cigaretter med et højt tjæreindhold (max. 15 mg pr. 31.12.1982 og max. 12 mg pr. 31.12.1997), som det allerede er tilfældet i Spanien og Portugal.
• prohibit cigarettes with a high tar content (15 mg maximum from 31 December 1992 and 12 mg maximum from 31 December 1997, with a temporary derogation for Greece) as was already done in Spain and Portugal:
Forbyde al tobaksreklame i fjernsynet
• prohibit all tobacco advertising on television:
Forbyde rygning på alle offentlige steder.
• prohibit smoking in public places.
Under 2. handlingsplan, i perioden 1990-1994, bør der vedtages flere forslag til EF-direktiver med henblik på at:
Under the second action plan for 1990­94, other proposals for Community legislation should be adopted, aiming to:
Gennemføre fælles regler for direkte og indirekte tobaksreklame, bl.a. ved at fjerne firmaers ret til at fradrage udgifter hertil.
• regulate advertising of brand names of tobacco products, including 'clandestine' advertising;
Gennemføre harmoniseringen af tobaksafgifterne på højeste niveau (Danmarks). Det vil betyde kraftige forhøjelser i Sydeuropa.
• align taxes on tobacco upwards, which will cause cigarette price rises — in some cases substantial ones — in southern European countries:
Forbyde toldfrie butikkers salg af afgiftsfri tobak til rejsende inden for Fællesskabet.
• eliminate tax­free sales of tobacco products for travellers within the Community.
D Bedre ernæring.
□ Improving eating habits.
Mens konklusionerne vedrørende tobakkens skadelighed ikke lader nogen tvivl tilbage — og der heller ikke er tvivl mht. overdreven alkohol-nydelse, er der endnu en vis usikkerhed med hensyn til ernæringsvanernes betydning for visse kræftformer.
The conclusions about tobacco smoking are unam­biguous; so are the observations about the excessive drinking of alcohol. By contrast, there are still uncertainties about the influence of eating habits on the development of certain types of cancer.
Foreliggende forskningsresultater synes dog at vise, at overvægt, fiberfattig kost og for lidt frugt og grønsager er faktorer, som øger risikoen for visse kræftformer.
However, the research available points to a few important observations: excessive weight and a diet low in fresh fruit and vegetables or in fibre increase the risk of certain cancers.
Den europæiske indsats mod kræft omfatter derfor på ernæringsområdet følgende punkter:
Accordingly, activities of the Europe against cancer programme include:
Mærkning af såvel fødevarer som foderstoffer med deres indhold af en række nærmere angivne stoffer inden udgangen af 1992.
• consumer protection through better nutritional labelling for foodstuffs, to be implemented before the end of 1992:
Indsamling og analyse af alle foreliggende resultater vedrørende ernæring og kræft og yderligere epidemiologisk forskning i Europa.
• amalgamation of existing data on nutrition and cancer and more detailed European research on this theme:
»Hvis de 'ti europæiske bud' efterleves, vil antallet af kræftdødsfald, nedsættes væsentligt i fællesmarkedet; allerede anslået med 15% i år 2000.«
'If the European Code were respected, there would be a significant reduction in the number of deaths from cancer in the Community; the decrease could be about 15 % by the year 2000'
Hvis De er ryger, så hold op så hurtigt som muligt og ryg ikke, når der er andre til stede.
Do not smoke Smokers, stop as quickly as possible and do not smoke in the presence of others
Begræns forbruget af øl, vin og spiritus. 3.
Moderate your consumption of alcoholic drinks, beers, wines or spirits
Overhold sikkerhedsforskrifterne i forbindelse med fremstilling af, omgang med og anvendelse af alle kræftfremkaldende stoffer, særligt på arbejdspladsen.
Follow health and safety instructions at work concerning production, handling, or use of any substance which may cause cancer.
Deres almene helbredstilstand vil nyde godt af femte og sjette råd, som også kan nedsætte risikoen for visse typer kræft.
Your general health will benefit from the following two commandments which may also reduce the risk of some cancers:
Spis rigeligt frugt, grøntsager og fiberholdige kornprodukter. 6.
Frequently eat fresh fruits and vegetables and cereals with a high fibre content
Gå til læge hvis De observerer noget unormalt, f.eks. hvis en skønhedsplet ændrer form, hvis der opstår en knude, eller hvis der forekommer unormal blødning.
See a doctor if you notice an unexplained change: appearance of a lump, a change in a mole or abnormal bleeding
Gå til læge hvis De har vedvarende hoste, hæshed, fordøjelsesproblemer eller taber Dem uden grund.
See a doctor if you have persistent problems, such as a persistent cough, a persistent hoarseness, a change in bowel habits or an unexplained weight loss