natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I artikel 2 i traktaten er det i øvrigt klart anført, at en af hovedbetingelserne for den nye Union er, at den »økonomiske og sociale samhørighed« fremmes.
Furthermore, Article 2 of the Treaty explicitly makes the promotion of economic and social cohesion one of the essential conditions for the success of the new Union.
Derfor er der blevet ført en EF-strukturpolitik, som har bidraget til, at de regionale for­skelle og strukturhandicap i en række medlemslande er blevet delvis formindsket.
Economic and social convergence within the European Community is one of the prime aims of the Treaty of Rome.
Med Den Europæiske Union er der opstillet det mål, at der inden århundredets ud­gang etableres en Økonomisk og Monetær Union.
Community structural policies introduced for that purpose have helped achieve some reduction in the regional differences and structural handicaps of certain Member States.
Her­med har begrebet »økonomisk og social samhørighed« fået en anden dimension og en ny realitet.
By aiming to introduce an economic and monetary union before the end of the century, the European Union has added a new dimension and given a new meaning to the notion of 'economic and social cohesion'.
Begrebet »samhørighed« kan fortolkes som et krav om, at alle medlemslande skal kunne deltage i den fremtidige ord­ning med en fælles valuta i Unionen.
Participation in 'cohesion' is a precondition for participation in the future single Eur opean currency.
Det er netop for at hjælpe disse lande med at løse dette paradoksale problem, at Samhørig­hedsfonden blev oprettet i 1993.
For the governments of the less prosperous Member States, however, this represents a new and difficult challenge: they must spend less while in vesting more.
En styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed
Strengthening economic and social cohesion
Over for en sådan målsætning er det et naturligt krav, at »den økonomiske og sociale samhørighed« styrkes, men der er samtidig tale om en betydelig udfordring.
Strengthening the economic unity of the European Community and ensuring its harmonious development are among the main aims of the Treaty of Rome.
Selve udtrykket »Fæl­lesskabet«, der blev valgt af grundlæggerne i 1957, ud­trykker i øvrigt klart disses vilje til at fremme en afba­lanceret velstand i alle medlemslandene, og det udtrykker især deres ønske om at skabe den fornødne indbyrdes solidaritet, for at dette ambitiøse mål kan blive nået.
The very choice of the name 'Community' by the founding fathers in 1957 says much about both their desire to promote balanced prosperity in all the Member States and, perhaps still more importantly, their acceptance of the need for mutual solidarity in all the areas covered by this ambitious project.
Maastricht-traktaten opstiller en række betingelser, som til sin tid skal opfyldes af ethvert medlemsland, der øn­sker at deltage i ordningen med fælles valuta.
The strengthening of economic and social cohesion is, without any doubt, a necessary precondition for the establishment of economic and monetary union but at the same time it represents a real challenge, a challenge to the members of the Union as a body, to the extent that effective convergence of their economic and mon etary policies is now vital, but above all, a challenge to those countries whose development is still lagging be hind or which are still suffering from handicaps.
En væ­sentlig betingelse er, at det offentlige underskud bringes under kontrol.
Amongst the criteria that all Member States wishing to adopt the single currency must fulfil, when the time comes, the Treaty concluded at Maastricht gives prominence to control of public deficits.
Denne betingelse kræver, at hver enkelt land gør en beslutsom indsats.
This will require a determined effort from all countries.
Men det er de mindst velstående lande, der får den vanskeligste opgave med at sikre, at de offentlige finanser forvaltes som krævet.
But it is the less wealthy countries that are going to have the most difficult job in bringing public finances under control.
Disse lande skal iværksætte en meget streng budget­disciplin, og samtidig skal de videreføre og enddog fo­røge de offentlige investeringer, for at deres velstandsniveau hurtigere kan blive højnet og nærme sig gennemsnittet for Unionen.
These countries that are going to have to impose very strict budgetary discipline, whilst at the same time bringing their prosperity up to the Community average more swiftly, will demand continuing and perhaps even increasing public investment.
Det er nødvendigt at hjælpe de pågældede lande med at overvinde dette paradoks, og en sådan hjælp er i sig selv en del af Unionens bestræbelser for bedst muligt og hurtigst muligt at skabe større økonomisk og social samhørighed. Derfor indsatte forfatterne til traktaten om Den Europæiske Union i artikel 130 D i fællesakten en ny bestemmelse om, at der skulle oprettes en Sam­hørighedsfond inden den 31. december 1993.
It is in order to help those countries experiencing difficulties overcome this problem and, at the same time, help the Union itself to strengthen as far as possible, and as quickly as possible, its economic and social cohesion that the authors of the Treaty on European Union amended Article 130d of the EEC Treaty (in serted by Article 23 of the Single European Act) to pro vide for the creation of a Cohesion Fund before 31 De cember 1993.
Der er her tale om ordninger, der konkret udtrykker solidariteten i Unionen. Via disse ordninger yder de ri­geste lande støtte til deres mindre velhavende partnere.
All these tools are expressions of Community solidarity and enable the wealthiest countries to aid their less prosperous partners.
Denne solidaritet blev udbygget i 1987 med den euro­pæiske fælles akt (fællesakten).
This solidarity was strengthened in 1987 with the adoption of the Single Act.
Ved denne nye akt blev det europæiske enhedsmarked oprettet, og Fællesska­bet forpligtede sig til en betydelig forøgelse af den ind­sats, der skulle ydes via strukturfondene. Løftet fik konkret indhold i 1988, da det blev besluttet, at bud­getbevillingerne til strukturinstrumenterne gradvis skulle fordobles over fem år.
In this new Treaty establishing the single European market, the Community committed itself to a substantial increase in its Structural Fund operations, a commitment which took concrete form in February 1988, when it decided to progressively double, over five years, the budget for structural operations.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 4-Ί995
Supplement — Frontier-free Europe, No 4-1995
områder, der langvarigt har været bagud i økonomisk udvikling, og i regioner, hvor der sker en gennemgri­bende industriel omlægning. Formålet med de traditio­nelle strukturfonde er, at der via programmer og en­keltprojekter med strukturelt sigte gøres en indsats for at formindske og om muligt at fjerne disse spredte udviklingsforsinkelser.
of under-development through structural programmes and individual structural projects.
Udgifterne til et projekt eller en gruppe af projekter kan derfor i princip­pet ikke være pa under 10 mio. ECU.
group of projects may not, therefore, normally be less than ECU 10 million.
Det kan ske, at fondsstøtten suspenderes, hvis der danner sig et sådant underskud, og hvis modtagerlandet undlader at korrigere under­skuddet inden for en frist, der fastsættes af Rådet for Den Europæiske Union.
If a country refuses to bring its public finances under control within the time-limit set by the Council of the Union, assistance from the Fund may be suspended.
I denne sammenhæng kan det også nævnes, at man ifølge forordningen om Samhørig­hedsfonden skal »sikre effektiviteten« af støtten, ved at der forud foretages en grundig vurdering af det enkelte projekt, oftest i samarbejde med Den Europæiske In­vesteringsbank (EIB); herved skal det opnås, at projek­ternes »økonomiske og sociale fordele på mellemlang sigt (står) i et passende forhold til de midler, der an­vendes«.
Finally, for the same reasons, the Regulation establishing the Cohesion Fund stipulates that 'particularly in order to ensure value for money' there should be a thorough prior appraisal of all projects, usually in cooperation with the European Investment Bank (EIB), to guarantee that the 'medium-term economic and social benefits [are] commensurate with the resources de ployed'.
Europa-Kommissionen og modtagerlandene skal endvidere sørge for, at gennemførelsen af de finan­sierede projekter overvåges nøje, så det sikres, at de mål, som er opstillet for Samhørighedsfonden, virkelig bliver nået.
The European Commission and the beneficiary countries must also ensure that the implementation of the projects for which assistance is provided is closely monitored to guarantee that the objectives pursued by the Cohesion Fund are scrupulously adhered to and that projects are carried out efficiently.
Opgaven for Samhørighedsfonden er en ganske anden.
ECU 15 billion between now and 1999
Der er stillet et betydeligt beløb til rådighed.
Considerable resources are being mobilized.
På top­mødet i Edinburgh 1992 vedtog Det Europæiske Råd, at Samhørighedsfonden skulle tildeles over 15 mia. ECU (1992-værdi) i perioden 1993-1999. Dvs. en årlig be­villing fra 1,5 mia. ECU (1993) til over 2,6 mia. (1999).
At the Edinburgh Summit in December 1992, the European Council decided that ECU 15 billion (at 1992 prices) would be made available to the Cohesion Fund over the period 1993-99, rising from ECU 1.5 billion in 1993 to more than ECU 2.6 billion in 1999.
Der er således tale om en betragtelig økonomisk im­puls. For selvom ét og samme projekt ikke både kan få støtte fra Samhørighedsfonden og fra de traditionelle strukturfonde, tilstræbes der dog et samspil med de andre projekter, der støttes med midler fra Den Euro­pæiske Union, navnlig inden for de transeuropæiske net.
This makes the Cohesion Fund a powerful force for economic development, since, although projects receiving financing from the Cohesion Fund cannot at the same time re ceive assistance from the European Structural Funds, such projects are intended to be complementary with other projects supported from the European Union's budget, particularly those concerning the trans-European networks.
De fire lande er Spanien, Portugal, Grækenland og Irland. Tilsammen tegner disse lande sig for ca. 63 mio. indbyggere.
In accordance with these two criteria, four Member States, Spain, Portugal, Greece and Ireland, with a total population of almost 63 million, are receiving assistance from the Cohesion Fund.
I artikel 130 D er det fastsat, at Samhørighedsfonden »yder finansielle bidrag til projekter inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet«. Med andre ord er der tale om projekter på områder, hvor det i høj grad er uheldigt, om de offentlige inve­steringer reduceres som følge af en streng budgetdis­ciplin.
Article 130d lays down that the Cohesion Fund pro vides 'a financial contribution to projects in the fields of environment and trans-European networks in the area of transport infrastructure'; in other words, pro jects in areas where any reduction in public investment because of strict budgetary discipline would be extremely damaging.
Tværtimod har modtagerlandene forpligtet sig til ikke at nedskære deres egne investeringer inden for transportinfrastrukturer og miljø.
In fact, the countries receiving as sistance have had to give an undertaking not to reduce their own investments in transport infrastructure and the environment.
Foruden de direkte fordele, som miljøprojekterne na­turligt indebærer for mennesker, fauna og flora, med­fører disse projekter normalt, at der skabes en betydelig økonomisk aktivitet med varige arbejdspladser.
In addition to the direct benefits they naturally bring to the inhabitants, the fauna and the flora, environmental projects are generally an important source of economic activity and long-term employment.
Uden at der ¡øvrigt sættes spørgsmålstegn ved princippet om, at forureneren betaler, skal Samhørighedsfonden ¡sær yde støtte til projekter, der medfører udgifter, som skønnes uforholdsmæssigt store for de offentlige finanser i modtagerlandene.
Without undermining the principle that the polluter should pay, the Cohesion Fund provides funding for projects involving costs deemed disproportionate to the public finances of the country concerned.
Effekten af fondsmidlerne er navnlig mærkbar, fordi støttesatsen er på mellem 80 % og 85 % af de offentlige udgifter til det enkelte projekt.
The impact of Cohesion Fund measures is all the greater in that the level of assistance varies between 80 and 85% of the public expenditure on a project.
Finansieringsprocenten er således langt større end for de traditionelle struktur­fonde.
This is a much higher level of funding than provided, for example, by the Community Structural Funds.
Endvidere kan udgifter, der er forbundet med for­beredende undersøgelser og teknisk bistand ved pro­jekternes gennemførelse, finansieres i fuldt omfang, navnlig hvis undersøgelserne og bistanden er iværksat på Europa-Kommissionens initiativ.
Preparatory studies and technical support for the preparation of a project can receive 100% financing, particularly if they are undertaken at the European Commission's in itiative.
Hvis der er tale om et indtægtsskabende projekt med »væsentlige nettoind­tægter for initiativtagerne« (f.eks. infrastrukturer, der forudsætter direkte brugerbetaling, eller erhvervsinve­steringer i miljøsektoren), bliver støtten fra Samhørig­hedsfonden til gengæld justeret tilsvarende.
On the other hand, where a project generates substantial net revenue for the promoters, be it an in frastructure the use of which involves fees borne directly by users or productive investments in the environment sector, the assistance provided from the Cohesion Fund is adjusted accordingly.
I forordningen om Samhørighedsfonden er der opstillet en »vejledende« fordeling af fondens samlede midler blandt de fire modtagerlande: Spanien 52 %-58 %, Græ­kenland 16 %-20 % Portugal 16 %-20 % og Irland 7 %10%.
The Regulation establishing the Cohesion Fund lays down an indicative allocation of the resources available between the four beneficiary countries: Spain: 52 to 58%; Greece: 16 to 20%; Portugal: 16 to 20%; Ireland: 7 to 10%.
Endvidere fastsætter forordningen, at der skal sikres en »passende« ligevægt mellem projekter inden for transportinfrastruktur og projekter på miljøområdet.
The Regulation also lays down that a suitable balance must be struck between financing for transport infrastructure projects and financing for environmental projects.
Der er således tale om en pragmatisk fremgangsmåde, fordi de enkelte landes behov, ønsker og projektmulig­heder ikke nødvendigvis er de samme.
This more pragmatic approach is justified by the fact that the needs, possibilities, availability and feasibility of projects impose choices which vary from country to country.
For transportinfrastrukturerne er det afgørende, at mod­tagerlandene kan forbindes på den bedst mulige måde med de vigtigste aktivitetscentre i Unionen og med deres geografiske naboer, så de kan udnytte alle de for­dele, der er forbundet med det store europæiske marked.
As regards transport infrastructure, it is vital for these countries to be connected as effectively as possible to the main centres of activity in the Union and in neighbouring countries, so as to be able to enjoy all the benefits of the single European market.
De projekter, der i den forbindelse støttes af Samhørighedsfonden, skal således indgå i det »transeu­ropæiske net« på transportområdet.
Projects supported by the Cohesion Fund must make a contribution to trans-European communications networks.
Alle de miljø- og transportprojekter, som Samhørig­hedsfonden finansierer, skal bidrage til den samlede økonomiske udvikling i modtagerlandet, hvorved den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen fremmes.
All the projects financed by the Cohesion Fund in the fields of environment and transport must contribute to the overall economic development of the Member State concerned, thereby strengthening the economic and social cohesion of the Union.
Således er det fastsat, at projekterne skal være
It is therefore laid down that projects must 'be of a sufficient scale to have a significant impact in the field of environmental protection or in the improvement of trans-European transport infrastructure networks'. The total cost of a project or
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 4-1995
Supplement — Frontier-free Europe, No 4-1995
De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, L­2920 Luxembourg, tlf. 4301­34567
Statistical Office of the European Communities, L-2920 Luxembourg, Tel. 4301-34567
Landbruget i Den Europæiske Union
Agriculture in the European Union
Udnyttet landbrugsareal i 1989/1990 og 1993 (1 000 km2)
Utilized agricultural area in 1989/90 and 1993 (in 1 000 km2)
Såvel i 1989/1990 som i 1993 var det Det Forenede Kongerige, der i forhold til det samlede areal havde det største udnyttede landbrugsareal (ULA), fulgt af Danmark.
In 1989/90 and 1993 the United Kingdom had the largest utilized agricultural area (UAA) in relation to its total area, with Denmark in second place.
Omfanget af det udnyttede landbrugsareal er i samtlige medlemsstater steget eller forblevet uændret mellem 1989/1990 og 1993.
In all the Member States the utilized agricultural area either increased or stayed the same between 1989/90 and 1993.
For EU som helhed er ULA steget med lidt mere end 13% mellem disse to perioder.
For the Union of the Twelve as a whole, the UAA increased by a little over 13% between these two periods.
Samlet areal og udnyttet landbrugsareal (1 000 km )
Total area and utilized agricultural area (in 1 000 km )
Landbrugets arbejdskraft m a n g e a
Agricultural labour force
J enheder for EUR 12 (i mio.)
The agricultural labour force for EUR 12 in annual work units (in millions)
I løbet af perioden 1973­1994 er der sket en markant tilbagegang i det samlede omfang af landbrugets arbejdskraft i EU.
During the period 1973-1994, there was a considerable decline in the total agricultural labour force in the Union of the Twelve.
11994 er tilbagegangen dog to gange mindre i forhold til de to foregående år.
However, the rate of decline in 1994 was only half of what it had been in the previous two years.
Tilbagegangen i landbrugets samlede arbejdskraft, udtrykt i årsarbejd­senheder, udgør for 1994 i forhold til 1993 2,5%.
The total agricultural labour force expressed in AWU fell by 2.5% between 1993 and 1994.
For de enkelte medlemsstaters vedkommende ligger udsvinget på mellem 0% (Portugal), ­0,5% (Italien) og ­7% (Tyskland).
The changes range from 0% in Portugal and -0.5% in Italy to -7% in Germany.
Årlig ændring i omfanget af landbrugets arbejdskraft
Annual rate of change in the agricultural labour force
Supplement— Det Grænseløse Europa, nr. 4­7995
Supplement — Frontier-free Europe, No 4-1995
Nettoværditilvækst pr. årsarbejdsenhed for EUR 12
Net value-added perAWU for EUR 12
Indkomsterne i
Agricultural income
Efter de foreløbige udregninger for landbruget vil indkomsterne i landbruget, opgjort i nettoværditilvækst pr. årsarbejdsenhed i faktorpriser, reelt udvise en kraftig fremgang (5,7%) for EUR 12 i 1994.
The forecasts for agricultural accounts suggest that agricultural income as measured by the net value added of agriculture at factor cost per annual work unit increased considerably in real terms (5.7%) in the
Denne udvikling er gældende for de fleste medlemsstaters vedkommende, da der kun er tilbagegang i Luxem­bourg og Italien.
■■mi be common to the vast majority of Member States, since the only decreases predicted are in Luxembourg and Italy.
Fremgangen ligger således på over 10% I Grækenland, Frankrig, Spanien og Portugal.
1994 predicted increases exceed 10%.
Årlig ændring i den reelle nettoværditilvækst pr. årsarbejdsenhed
Annual rate of change in net value-added in real terms per annual work unit
Landbrugsprisindeksene brugsprodukter i tredje kvartal 1994 (1985 = 100)
Terms of trade for agriculture, third quarter of 1994 (1985 = 100)
Det reelle producentprisindeks for landbrugsprodukter udviste en fremgang på 2,8% i løbet af tredje kvartal 1994.
The producer price index in real terms for agricultural products rose by 2.8% in the third quarter of 1994.
Den mest udprægede fremgang fandtes i Spanien (9,7%) og Italien (5,8%). Herimod var der tilbagegang i priserne i Luxembourg (4,9%).
The most marked rises were in Spain (9.7%) and Italy (5.8%), while in Luxembourg prices fell (-4.9%).
Det reelle bytteforhold i den internationale handel med landbrugsprodukter (reelt outputprisindeks/reelt input­prisindeks) udgjorde 93,3.
The real terms of trade for agriculture (real price index outputs/real price index inputs) stood at 93.3.
Ændring I producentprisindeksene for landbrugsprodukter^)
Rate of change in the producer price Indices of agricultural products( )
(1) Før 3. oktober 1990. (*) Priskorrigeret indeks med basis 1985 = = 100
O Before 3.10.1990. (2) Deflated indices based on 1985 = 100.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 4­1995
Supplement — Frontier-free Europe, No 4-1995
I de seks samarbejdslande mener de fleste ad­spurgte, at deres hjemland og Unionen drager lige store fordele af forbindelserne.
A majority of those polled in the six associated countries believe that the benefits of closer ties are equally shared between the two sides.
I ex-USSR er den mest udbredte opfattelse, at samarbejdet især er til fordel for EU.
In the former Soviet Union, however, the view most widely held is that the EU is benefiting more than the others.
► ...undtagen blandt landmændene
► But not among farmers
1 1993 var de europæiske virksomheders resultater — taget under ét — tilbage på 1984-niveauet, og den mellemliggende indtjening var således udlignet.
In the six associated countries as a whole, 58% of farmers believe that they will be the losers in the event that ties with the EU be come closer, while just 17% see themselves as winners.
SMV har imidlertid klaret sig bedre end de store virksomheder under krisen.
In Poland and the Czech Republic, the majority of those polled, irrespective of their occupations, take the view that their farmers would be at a disadvantage should their countries move closer to the EU.
Det er hovedkonklusionerne af en undersøgelse, som Kommissionen har foretaget.
In 1993, the performance of European manufacturing companies as a group was what it had been in 1984; the gains made in the intervening years had been wiped out.
Resultaterne heraf blev udgivet sidst i februar 1995.
However, SMEs resisted the crisis better than large companies.
I perioden 1989-1993 faldt de samlede omkostninger til indkøb af varer og tjenesteydelser, mens personaleudgifterne — herunder socialbidrag — snarere vok­sede.
Over the period 1989 to 1993, the cost to industrial companies as a whole of goods and services fell but labour costs, including social security contributions, rose somewhat.
Størst har stigningen dog været, hvad angår de finansielle byrder.
However, the biggest rise was in financial costs.
I denne henseende synes de små og mellemstore virksom­heder at være mere forgældede end de store koncerner, ¡det SMV's gæld i større udstrækning er af den kortfristede type og tynges af stadigt højere renter.
In this respect, SMEs appear more heavily in debt than the large groups.
58 % af landmændene i de seks samarbejdslande — set under ét — tror imidlertid, at de vil miste indtægt, hvis deres land bliver optaget i Unionen.
What is more, much of their debt is of a short-term nature and they must put up with a continuous rise in interest rates.
Kun 17 % mener, at de vil få udbytte heraf. I Polen og i Tjekkiet skønner hovedparten af de adspurgte, at en intensivering af samarbejdet med EU ville skade deres nationale landbrugserhverv.
Even so, the SMEs have adapted better to the crisis: in 1992 their gross profit as a percentage of turnover exceeded that of large companies, while their return on capital remained higher than in the case of major enterprises over most of the period covered by the study.
► Tyrkiet vil optages i år 2001
► Turkey wants to join the EU in 2001