natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Brugerne kan således drage nytte af denne konkurrencesituation og vælge det selskab, der i højeste grad opfylder deres behov med hensyn til f.eks. takster og udvalg af tjenesteydelser.
Users can now play commercial rivals off against one another and choose the provider who best suits their requirements in terms of charges and range of services.
På mellemlang sigt vil telefonnettet sandsynligvis forblive i hænderne på de nuværende selskaber, hvortil måske kommer kabelfjernsynsselskaber og/eller selskaber, der kan tilbyde trådløse forbindelser.
At least in the medium term, telephone networks are likely to stay in the hands of the companies operating them at the moment, plus, perhaps, cable television firms and/or companies offering cable-free connections.
Forskellen vil i første omgang være, at de nuværende net vil kunne tilbyde brugerne et langt større udvalg af leverandører af langdistancekommunikation, Internetforbindelser og andre specielle ydelser.
But the existing networks will provide users with a much wider choice of suppliers for long-distance calls, Internet connections and other specialist services.
Lavere takster, der er en direkte følge af liberaliseringen, spiller en afgørende rolle.
Lower charges following from deregulation will have an enormous effect.
Ved at gøre telekommunikationsmidlerne mere tilgængelige øger man også antallet af brugere, der kan udnytte disse nye tjenester.
If telecommunications are to be more accessible, the new services must be available to a greater number of users.
De lavere takster vil give skoler, universiteter og små og mellemstore virksomheder lettere adgang til nye kommunikationsværktøjer, dette gælder ikke mindst online-tjenester og Internet.
Falling charges should make it easier for schools, universities and small and medium-sized businesses to get access to the new communication facilities, and in particular to on-line and Internet services.
Satellitkommunikationssektoren er karakteriseret ved, at den består af nogle få konsortier, der nærmest har monopol på udvikling af den nyeste og mest avancerede teknologi, og som er ene om at kunne foretage de store investeringer, der er nødvendige på dette felt.
A feature of the satellite communications industry is that there are only a few consortiums which use state-of-the-art technology and are capable of investing heavily.
Inden for dette område er overholdelse af konkurrencereglerne af særlig stor betydning. Det samme gælder for online-tjenester og Internet, der er hjørnestene i samspillet mellem forskellige systemer og grundpiller i informationssamfundet, og som har stort potentiale for udvikling af nye tjenesteydelser og nye kommunikations- og arbejdsinstrumenter, hvilket bidrager til at give dem en central rolle i udviklingen inden for EU.
Compliance with the rules of competition is particularly crucial in this area, just as it is for on-line services and the Internet, which, as carriers of interactive material and pillars of the information society, offer very high potential for new communication and business services and facilities, giving them a pivotal part to play in the development of European society.
Det er derfor af største vigtighed, at alle har lige adgang hertil.
It is therefore vital that every one should have fair access to them.
I Skandinavien er næsten hver tredje person i besiddelse af en mobiltelefon.
In each Member State the process of deregulating the telecommunications market goes hand in hand with the establishment of monitoring agencies which are independent of the publicsector operator and its overseeing ministry.
At sikre, at der kommer til at foreligge en virkelig konkurrencesituation, er lig med at garantere, at alle EU-borgere kan foretage deres eget frie valg og samtidig give de økonomiske aktører mulighed for at pleje deres markeder.
The duty of these agencies is to guarantee that companies fulfil their obligations in terms of providing a universal service and that they respect users' interests C).
Liberaliseringsprocessen inden for telekommunikationssektoren ledsages i de enkelte medlemsstater af oprettelsen af kontrolinstanser, der er uafhængige af såvel det stedlige offentlige selskab som det ministerium, dette henhører under. Disse instanser skal kontrollere, at selskaberne overholder deres forpligtelser om alment tjenesteudbud, og at de ikke tilsidesætter forbrugernes interesser (1).
Mobile telephones are a telling example. Since the industry started opening up to competition in 1992, charges have been reduced considerably and there has been a remarkable rise in the number of subscribers: there are now some 18 million mobile telephone users in the European Union, and in Scandinavia nearly one person in three has one.
Hvad den traditionelle telefoni angår, er det sandsynligt, at abonnementsprisen vil stige, medens taksterne for tværregionale og internationale opkald vil falde med 10 til 20%, i nogle tilfælde endda mere.
The price of subscribing to conventional telephone services is likely to go up, although the cost of long-distance and international calls will fall by 10 or 20 %, if not more.
Taksterne for lokalopkald vil fortsat være overkommelige.
Local calls will remain affordable.
Forskellige typer abonnementer og særtakster kunne tænkes at ville blive indført, for at f.eks. personer, der navnlig foretager lokalopkald, og specielle sociale grupper, også vil kunne få gavn af liberaliseringen.
Special subscriber schemes and charges may be introduced to extend the benefits of deregulation to people who mainly make local calls and to particular social categories.
Dette er andre elementer, der kan være afgørende for forbrugernes valg af selskab.
Each company is free to set up its own subscription
C) Fortsættelsen af denne artikel følger i et senere nummer.
C) The second part of this article will appear in a subsequent issue.
Supplement — Der Grænseløse Europa, nr. 3-1998
Supplement — Frontier-free Europe, No 3-1998
Fortsat stigning i de offentlige udgifter i EU
Steady rise in general government expenditure in the EU
Offentlige udgifter i EU i % af BNP
General government expenditure in the European Union (% of GDP)
I 1995 anvendtes næsten halvdelen af EU's BNP til offentlige udgifter (48,5%).
In 1995, almost half the GDP of the European Union went to general government (48.5%).
Der har været tale om en næsten uafbrudt stigning i udgifterne siden 1970 (+ 13%).
Expenditure has risen almost constantly since 1970 (+ 13%)
Den største stigning kunne noteres i Sverige (65,1% af BNP) og i Danmark (58,2%), den mindste i Irland (40,9% i 1994) og i Det Forenede Kongerige (41,2%).
In individual Member States the highest shares are recorded in Sweden (65.1% of GDP) and Denmark (58.2%); the lowest in Ireland (40.9% in 1994) and the United Kingdom (41.2%).
Offentlige udgifter pr. person i ECU
Per capita expenditure of general government in ecus
Supplement — Der Grænseløse Europa, nr. 3­1998
Supplement — Frontier-free Europe, No 3-1998
Sammensætningen af de offentlige udgifter for EU som helhed, 1995
Composition of European Union expenditure, 1995
Tilskud 4%
Subsidies 4%
De sociale ydelser udgør den største og mest dynamiske andel af de samlede offentlige udgifter.
Social benefits account for the largest and fastest­growing share of general government expenditure.
De udgjorde i 1970 og 1995 henholdsvis 38 og 45% af det samlede tal, mens de direkte løbende udgifter udgjorde den næststørste andel
In 1970, they accounted for 38% of the total, and in 1995, 45%. The second largest item was direct cur­rent expenditure
Sociale ydelser 45%
Social benefits 45%
Direkte løbende udgifter 28%
Direct current expenditure 28%
Sammensætningen af de offentlige udgifter i %, 1995
Composition of the expenditure of general government (%, 1995) eurostat
Andet 29,1
I 39.2 24.4 36.4
Med undtagelse af Luxembourg, som har en posi­tiv fordringserhvervelse, netto (offentligt overskud), har samtlige medlemsstater en negativ fordringserhvervelse, netto (offentligt underskud), som Indtil nu har ligget på helt op til 10% af BNP for visse landes vedkommende, som f.eks. Belgien, Irland, Italien og Sverige.
Except for Luxembourg, which has capacity to finance, all Member States face a need for finance which in the past was as much as 10% of GDP for certain countries including Belgium, Ireland, Italy and Sweden.
Den offentlige sektors fordringserhvervelse, netto (% af BNP)
General governments' capacity to finance in the EU (% of GDP) eurostat
INVESTERING TIL FORDEL FOR SMV OG FOR BESKÆFTIGELSE
INVESTING IN SMEs AND JOBS
Med en kendelse af 15. januar annullerede EF-Domstolen den 15. januar en EU-forordning fra 1994, som foreskrev forskellige EU-toldsatser for de to bestanddele i et sæt dameundertøj bestående af en brystholder og et par trusser.
A ruling of 15 January of the European Court of Justice repealed a 1994 European regulation which classified separately, within the EU Customs Tariff, the two parts of a set of clothes consisting of a bra and knickers.
Dommerne fandt, at man fremover i toldforordning 6212 10 00 skulle klassificere et sådant undertøjssæt som en samlet hel hed.
These goods must be classified as a whole under the Tariff subheading 6212 10 00, the Court held.
I alt 26,2 mia. ECU blev sidste år udlånt af »EU-ban-ken«. Den Europæiske Investeringsbank (EIB), fremgår det af Bankens årsberetning, der udkom den 5. februar.
ECU 26.2 billion was the total amount which the European Investment Bank (EIB), the European Union bank, lent last year, according to its annual report published on 5 February.
EIB udlånte i 1997 23 mia. ECU til EU-lande, dvs. 10 % mere end året før.
Loans extended within the EU came to ECU 23 billion. This was 10 % more than in 1996.
Banken har i form af globallån, som formidles via kommercielle banker, bidraget med 2,2 mia. ECU til finansiering af omkring 11 000 små og mellemstore virksomheder (SMV).
The EIB provided ECU 2.2 billion of financing to some 11 000 small and medium-sized enter prises (SMEs), through its global loans to commercial banks.
SMV-sektoren er også godt placeret inden for det særlige handlingsprogram, der sidste år blev vedtaget i Amsterdam og iværksat for at fremme jobskabelsen.
SMEs were also well placed in the three-year Amsterdam special action programme, launched last year to stimulate job creation.
I forvejen havde EIB i 1997 skaffet over 150 mio. ECU til støtte af nyskabende små og mellemstore virksomheders adgang til risikovillig kapital.
The EIB already provided more than ECU 150 million in 1997 to facilitate the access of innovative SMEs to venture capital, particularly through risk-sharing and equity capital.
Her drejer det sig ¡sær om risikodeling og sikring af egenkapital.
At the same time the EIB has begun to lend to projects in health and education, sectors of activity which are new for the Bank and at the same time labour intensive.
Med et økonomisk bidrag på 730 mio. ECU begyndte Investeringsbanken sidste år at yde lån til to jobskabende erhvervssektorer, nemlig sundhed og uddannelse, som ikke tidligere er støttet af EIB. »Amsterdam-programmet« kører i tre år, hvor der i alt vil blive bevilget lån for 2,2 mia. ECU til fordel for virksomheder i sundheds- og uddannelsessektorerne.
Last year it extended ECU 730 million in loans to these two sectors.
Samme program vil også gavne miljø- og byfornyelsessektorerne.
Under the Amsterdam programme, a total of ECU 2.2 billion will be made available in loans to SMEs, health and education.
Herudover lægger EIB forsat vægt på regional udvikling.
The EIB has continued to emphasise regional development.
11997 blev to tredjedele af Bankens lån til EU-lande således brugt på at støtte regioner i vanskeligheder.
More than two thirds of EIB lending to EU countries in 1997 went to regions in difficulties.
Endelig blev der bevilget i alt 9,5 mia. ECU til de transeuropæiske transport- og energinet samt til andre store anlægsværker.
TransEuropean transport and energy networks and other large infrastructure projects received a total of ECU 9.5 billion.
... og borgeroplysning
... and information for the public
På grundlag af de statistikker, som medlemsstaterne skal offentliggøre sidst i februar, vil Kommissionen den 25. marts underrette stats- og regeringslederne om, hvilke lande man kan anbefale at godkende som deltagere i euro-valutasamarbejdet.
On the basis of statistics published by EU Member States at the end of February, the European Commission will recommend on 25 March to the Heads of State or Government a list of countries which can take part in the single currency.
Derefter skal de nationale, folkevalgte forsamlinger og Europa-Parlamentet udtale sig.
National parliaments and the European Parliament will give their opinion.
Stats- og regeringscheferne (Rådet) tager endelig stilling til spørgsmålet den 3. maj.
Finally, EU leaders will declare themselves on 3 May.
Fra 1. januar 1999 ind føres euroen således som gældende mønt i store dele af EU.
On 1 January 1999 the euro will become the currency of a substantial part of the EU.
Inden da skal der findes svar på en række praktiske spørgsmål, blandt hvilke Kommissionen behandlede de tre i en rapport, der udkom den 11. februar.
Meanwhile, a number of practical matters remain to be settled. The European Commission examined three of them in a report published on 11 February.
Rapporten handler om perioden, hvor euro-sedler og -mønter er i omløb side løbende med de nationale valutaer, om dobbelt prismærkning (i euro og i national mønt) samt om vekselomkostninger.
They relate to the period during which euro notes and coins will circulate alongside national notes and coins, the display of prices in both euros and national currencies, and conversion charges.
Perioden med parallel anvendelse af euro og national mønt skal begynde den 1. januar 2002, hvor der indføres mønter og sedler i euro.
The period of parallel circulation will begin on 1 January 2002, with the introduction of euro notes and coins.
De nationale møntsorter forventes at blive taget ud af omløb senest pr. 1. juli 2002, men den præcise dato herfor ligger endnu ikke helt fast.
Although the exact date has yet to be fixed, it should end on 1 July 2002 at the latest, with the withdrawal from circulation of national notes and coins.
Kommissionen ønsker, at perioden med samtidig anvendelse af euro og national mønt skal være så kort som muligt. Med hensyn til dobbelt prismærkning har Kommissionen planer om at indføre en kodeks for god praksis.
The European Commission favours the shortest possible period of parallel circulation.
Hvad angår omkostningerne til omveksling mellem national valuta og euro, er Kommissionens grundholdning, at obligatoriske transaktioner bør være gratis, og at andre omvekslinger skulle faktureres i forhold til, hvilke transaktioner der er tale om.
As for conversion charges between national currencies and the euro, the Commission's starting point is the principle that binding operations should be free of charge, and the others should be invoiced on the basis of the operations to be carried out.
Efter et rundbordsmøde den 26. februar forventes Kommissionen at forelægge Ministerrådet en række henstillingsforslag, som Rådet skal udtale sig om den 2. — eller senest den 3. — maj.
After a round table to be organised on 26 February, the Commission should make recommendations to the Council of Ministers, in order to enable the latter to make a statement on these points on 2 or 3 May at the latest.
For at muliggøre en blid overgang til euroen planlægger Kommissionen en oplysningsstrategi, der skal supplere ind satsen fra de offentlige myndigheder, fra diverse organisationer og fra medierne.
To enable an orderly transition to the euro, the European Commission has an information strategy which complements those of governments, organisations of all kinds and the media.
Opgaven lyder for en stor del på at sikre sammenhængen i de forskellige EU-landes informationstiltag.
The aim is largely to guarantee the consistency of the information to be provided in the various EU countries.
Ifølge en tekst, der blev vedtaget den 28. januar, vil strategien falde i runder, hvoraf den første forventes ind ledt den 3. maj 1998 (hvor deltagerlandene træffer det afgørende valg) og afsluttet pr. 1. januar 1999.
According to a document adopted on 28 January, the strategy would be marked by two major information campaigns.
Den anden informationsrunde, der forventes afviklet i år 2001, skal lægge grunden til indførelsen af euro-sedler og -mønter. Hertil råder Kommissionen i år over et budget på 30 mio. ECU, mens der for 1999 ventes afsat 38 mio. ECU til formålet.
The first would begin on 3 May 1998 — the date chosen by the participating countries — and end on 1 January 1999, while the second would run in 2001 and pave the way for the arrival of euro notes and coins.
Mobilsamtaler er ikke længere »for dyre« ...
Mobile phones are fairly cheap today...
For at hjælpe virksomhederne med at omstille deres edbsystemer til euroen har Kommissionen suppleret sine ret ningslinjer på området efter at have rådført sig med edbsektorens specialister.
To help firms prepare their financial information systems for the euro, the European Commission has completed its guidelines, after having consulted the specialists.
Retningslinjerne blev den 29. januar offentliggjort på fransk, tysk og engelsk (»Practical guidelines on preparing financial information systems for the euro«).
Entitled 'Preparing financial information systems for the euro', the guidelines, which cover all aspects of preparations for the euro, are available in German, English and French.
Teksten, der indeholder en analyse afalle aspekter i forberedelserne til euroen, kan indhentes på følgende Internetadresse:
They can be downloaded from the Internet site: http://europa.eu.int/comm/dg15
At sikre den bredest mulige adgang til brug af mobiltelefon er hovedformålet med en nylig, sammenlignende under søgelse af taksterne for telefonsamtaler med hhv. fast og trådløs forbindelse.
One can also write to the European Commission: DG XV/D.3, Office C 107 02/57, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels; fax (32-2) 299 47 45; e-mail: d3@dg15.cec.be
Kommissionen står bag undersøgelsen, hvis resultater blev offentliggjort den 10. februar. I bl.a.
To ensure the widest possible access to mobile telephones is the main aim of a European Commission investigation into the price of calls between mobile and fixed networks, announced on 10 February.
Belgien og Det Forenede Kongerige kan man blive udsat for at skulle betale op til seks gange så meget for en forbindelse fra et fast telefonnet til en mobiltelefon, som mellem to fast tilsluttede telefoner eller mellem to mobilnet.
According to findings made in the UK and Belgium in particular, users can pay up to six times more for a call made from a fixed network to a mobile telephone than for a connection between two fixed or two mobile networks.
Kommissionen har udbedt sig oplysninger hos alle virksomheder, der udbyder såvel fast som mobil telekommunikation i de 15 EU-lande.
The Commission has also asked for information from all telecommunications operators, whether fixed or mobile,
http://europa.eu.int/comm/dg15 — eller ved henvendelse til Europa-Kommissionen — GD XV D.3 — C 107 02/57 — rue de la Loi/Wetstraat 200 — B-1049 Bruxelles — fax nr. (0032-2) 299 47 45 — e-mail: d3@dg15.cec.be Alle øvrige, tilgængelige oplysninger om edb-problemerved overgangen til euro og i forbindelse med år 2000 — herunder om de nationale forberedelser — findes på følgende adresse: http://www.ispo.cec.be/y2keuro
Meanwhile, information regarding all computer-related problems linked to the euro and the year 2000 — including preparations by the Member States — is now available at the following site: http://www.ispo.cec.be/y2keuro
Der er tale om et tidligere forslag, som er ændret under hensyntagen til Parlamentets ønsker.
The Commission could begin to reach its conclusions from mid-March.
Mobil multimediekommunikation ifølge en europæisk, verdensomspændende standard, der skal afløse GSM-systemet i år 2002, er, hvad der venter os ifølge et forslag, som Kommissionen fremsatte den 11. februar.
In order to ensure the smooth development of economic activities on the Internet at global level, the European Commission proposed on 4 February a planetary communications charter, which it would like to see adopted in 1999.
I forslaget slås der til lyd for, at alle EU-lande på samordnet vis ind fører den næste generation af mobiltelfonen, der kaldes UMTS (Universal Mobile Telecommunications System).
The charter, which would not be legally binding, would offer a way of removing obstacles to services and electronic trade between the EU and the rest of the world. These obstacles are the result of differing regulations.
Fremtidens mobiltelefon skulle — ud over samtaletjeneste — indeholde en minicomputer med adgang til Internettet, Intranettene og alle de andre multimedietjenester. Det hele skulle være tilgængeligt over det samlede EU-land-område og helst videre omkring, hvis det er muligt.
Putting an end to distortions between EU Member States, even while guaranteeing those insured a higher level of protection, is the main aim of a proposal for the supervision of insurance companies belonging to an insurance group submitted by the European Commission on 4 February.
UMTS-systemet skulle fungere ifølge normerne fra ETSI, som er den fælleseuropæiske myndighed med ansvar for standardisering inden for telekommunikation.
It is a question of modifying an earlier proposal, taking into account amendments by the European Parliament.
I ETSI-regi enedes omkring 200 industriforetagender, telekomselskaber og lovgivende myndigheder den 29. januar om opbygningen af UMTS-systemets basisteknologi, og flere store virksomheder fra USA og Japan gik ind for idéen.
Airline passengers who are victims of overbooking will receive damages which are both higher and of wider application if the EU Council of Ministers adopts the proposals submitted by the European Commission on 30 January.
Ifølge Kommissionens forslag skal der vedtages en koordineret lovramme, hvormed der snarest muligt vil kunne udstedes tilladelser til virksomheder.
At present, the right to compensation does not apply in numerous cases, and passengers often lack information on their rights.
Hvordan fortolkes de væsentligste EU-direktiver om regnskabsvæsen korrekt?
How can the main European accounting directives be correctly interpreted?
En meddelelse, som Kommissionen vedtog den 22. januar, giver svar på navnlig tre punkter, nemlig konsoliderede konti, forholdet mellem regnskabsdirektiver og internationale regnskabsnormer, samt miljøaspektet i regnskabssammenhæng. Teksten findes på alle officielle EU-sprog og kan hentes på følgende Internetadresse: http://europa.eu.int/comm/dg15
A communication adopted by the European Commission on 22 January provides answers to three points in particular: consolidated accounts, the connection between accounting directives and international accounting standards, and, finally, taking the ecological dimension into consideration in accountancy.
# Finansiering af SMV
The address is: http://www.eiro.eurofound.ie/
Sidste nyt om forholdet mellem arbejdsgivere og lønmodtagere i alle EU-lande er emnet for en ny database, EIROnline, som den 22. januar blev sat i gang af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene.
For additional information, contact Hilary O'Donoghue in Dublin, tel. (353-1)204 32 19; fax (353-1)282 64 56; e-mail: Hilary.Odonoghue@eurofound.ie
Økonomi- og finansministrenes råd foretog den 19. januar en gennemgang af Italiens statsbudget for 1998 som led i overvågningen af lande nes økonomiske konvergens med henblik på optagelse i Den Økonomiske og Monetære Union.
Multimedia mobile communications, developed according to a European standard of international scope, in order to take over from the GSM in 2002 — this is the prospect which a proposal submitted by the European Commission on 11 February seeks to realise, by recommending the coordinated, EU-wide introduction of the next generation of mobile telecommunications.