natgillin/translations-raw huggingface dataset:
graviditets­ og barselsorlov før og efter en fødsel for kvindernes vedkommende og fædreorlov for mændene i forbindelse med sel­ve fødslen;
• parental leave for mothers and/or fathers in the months and early years after a birth or adoption;
Barselsorlov er forholdsvis alminde­lig i hele Fællesskabet, og varig­heden er gennemsnitlig ca. 16 uger (Figur 87). Betalingen for denne pe­riode beregnes normalt som en del af den tidlige'rêindtjening.
Maternity leave is relatively standard across the Community, averaging around 16 weeks (Graph 87).
Den laveste procentsats ­ 70% ­ finder vi i Irland, og den korteste periode med betalt orlov finder vi i Storbritannien ­ 6 uger med 90% af den tidligere løn og 12 uger til en fast takst.
The lowest proportion -70% - is found in Ireland and the shortest duration of pay is in the UK - six weeks at 90% of earnings and 12 weeks at a flat rate.
• familieorlov til mødre eller fæ­dre, så de kan varetage deres familiemæssige forpligtelser i forbindelse med børns skole­gang, sygdom eller lignende.
family leave for mothers or fa­thers to attend to school, medical and family res­ponsibilities.
Eksempler på kriterierne for retten til moderskabsydelse er to års ved­varende ansættelse hos samme ar­bejdsgiver i Storbritannien og en ar­bejdsuge på mindst 18 timer samt 6 måneders medlemskab af en ar­bejdsløshedskasse i Irland.
Eligibility for maternity benefit - a payment exclusively for women -seems to be based on rules which include criteria of continuity of em­ployment or hours of work which are met much less frequently by women (married women in particu­lar), than by men.
Figur 88 viser, hvor mange kvinder der var på barselsorlov i reference­ugen for Fællesskabets Arbejds­kraftundersøgelse i 1988.
Graph 88 shows the number of women on maternity leave during the reference week for the Com­munity Labour Force Survey in 1988.
Under 1% afalle kvinder i Fællesskabet med et job er på barselsorlov på et givet tidspunkt.
Less than 1% of women in the Community with a job are on mater­nity leave at any one time.
Blandt de lande, for hvil­ke der foreligger harmoniserede da­ta, finder vi det højeste tal for fravær på grund af barselsorlov i Danmark (1,8%) og Frankrig (1,4%).
Among the countries for which harmonised data are available, the highest pro­portions of women absent from work due to maternity leave are found in Denmark (1.8%) and France (1.4%). Both have high la­
I begge lande er erhvervsfrekvensen høj blandt kvinderne, og begge lande
Examples of eligibility criteria are two years continuous employment with the same employer in the UK, and working 18 hours a week and having 6 months insured employ­ment in Ireland.
Mens betalt frihed i forbindelse med ferie, sygdom, erhvervsulykker eller lignende nu er almindeligt accepte­ret som et standardelement i ansæt­telsesbetingelserne, er der store for­skelle med hensyn til praksis og
While leave for holidays, illness, oc­cupational injury and disease are now widely accepted as a standard part of the terms of employment, both practice and attitude towards other forms of leave differ widely across the Community.These dif­ferences tend to reflect divergent attitudes towards women and the family rather than financial con­siderations.
I % af kvindelige arbejdstagere
% Employed women
Reglerne for forældreorlov er i med­lemslandene øget i antal, delvist gennem kollektive aftaler.
Parental leave provisions have grown in Member States, partly through collective agreements.
Sådanne regler tilligemed omlægninger af ar­bejdstiden og børnepasningsfacilite­ter er en af de ting, der gør det muligt for kvinder ­ og mænd ­ at kombinere arbejde og familieliv.
Such provisions, along with the re­organisation of working time and childcare services, are one of the ways that women, and men, can combine work and home.
De giver foræl­drene sikkerhed for, at der er et job til dem, når de vender tilbage til arbejdsmarkedet, og de sikrer ar­bejdsgiverne en stabil medarbejder­stab, der er fortrolige med deres ar­bejdsopgaver og med arbejdsplads­ens behov.
They guarantee a job on return to work and, for employers, ensure conti­nuity of staff familiar with their operations and needs.
Ni af de 12 medlemslande har udvi­klet forskellige former for forældre­orlov med eller uden løn, men der er store forskelle mellem de forskellige ordninger.
Nine of the 12 Member States have developed forms of parental leave, paid or unpaid, but there are huge differences between the various schemes.
I Storbritannien findes der ingen faste regler overhovedet.
The UK has no provisions at all.
Irland har en meget begrænset ord­ning, der giver mulighed for en pau­se i arbejdskarrieren i den offentlige sektor, og Belgien har en mere gene­rel ordning, hvor 85% af de arbejds­tagere, der benytter denne mulig­hed, er kvinder.
Ireland has a limited form of career break scheme in the public sector and Belgium has a more general career break scheme, 85% of whose beneficiaries are women.
I Danmark kan man få op til 10 ugers orlov til 90% af den hidtidige løn.
Denmark provides for up to 10 weeks leave paid at 90% of previous salary.
En sådan orlovsordning er ikke blot med til at nedbringe den registrere de arbejdsløshed blandt kvinderne, men bidrager også til en meget høj erhvervsfrekvens (80%) blandt de svenske kvinder.
unemployment but contributes to the high level of labour force partici­pation (80%) among women in Sweden.
Der er desuden forskelle med hensyn til orlovsmulighederne ved adoption, hensynet til antallet af børn og i Frankrig særlige regler i forbindelse med tvillingefødsler etc.
There are further variations which take account of adoption, numbers of children and, in France, for example, of multiple births.
I Sverige kan der således være en forskel på 20% mellem antallet af kvinder, der registreres som beskæftiget og antallet af kvinder, der rent faktisk er mødt på arbejde den pågældende undersøgelsesdag.
Thus in Sweden, for example, there can be a 20% gap between the numbers of women re­corded as working and the numbers actually at work on the day of a survey.
Dette skyldes de meget lempelige regler for betalt forældre orlov.
This is due to the generous paid leave provisions for parents.
Men for mange kvinder i Fællesskabet gælder det, at når forældreorloven er slut, eller en enkelt ind komst ikke længere er nok til at forsørge en større familie, må de overveje at vende tilbage til arbejds markedet.
But for many women in the Com­munity, when parental leave comes to an end or a single income no longer suffices for a larger family, the decision to return to work arises.
Og her bliver børnepasningsmulighederne et af de vigtigste spørgsmål for mange familier.
At this point, childcare moves to the top of many families' priorities.
Kvinderne i Sverige har ret til otte ugers betalt orlov før og seks uger efter en fødsel samt yderligere orlov for at passe spædbarnet.
Women in Sweden are entitled to eight weeks paid leave before and six weeks after childbirth and addi­tional nursing leave.
Den ene af forældrene har ret til fuldtidsforældreorlov med 90% løn, indtil barnet er ét år gammelt, eller halvtidsorlov til halv løn, indtil barnet er to år gammelt.
Either parent is entitled to full­time parental leave until the child is one year old with 90% pay or half­time leave at half­pay until the child is two years old.
Forældrene beholder de res anciennitet og har krav på at få det samme eller et tilsvarende job igen, og desuden kan de, når de ven der tilbage til arbejdet, reducere de res arbejdsdag med to timer, udover
Parents retain seniority and the same or equivalent job and, on re­turning to work, can reduce their working hours by two hours a day in addition to their 90 days a year fam­ily leave for the care of sick children.
Det fremgår af flere undersøgelser, at der er en klar sammenhæng mel lem kvindernes beskæftigelse og ud buddet af børnepasningsfaciliteter i Fællesskabet.
The relationship between women's employment and the availability of childcare in the Community has been well established by research.
Kommissionens un dersøgelser af børnepasningsmulighederne har vist, at der er en klar sammenhæng mellem kvindernes beskæftigelse, det være sig deltids
Commission research into childcare has outlined the link between women's employment, full­time or part­time, the numbers and ages of children in the household and the availability of childcare provision.
Andelen af småbørn, der er omfattet af offentlige børnepasningsordninger i EF-landene 1988
Share of Young Children Accomodated by Public Childcare Provision in the Member States 1988
Arbejdstid
Hours
Kapitel 6 Kvindernes beskæftigelse - Er det blevet lettere for kvinder at få et job?
Shorter hours for personal and family reasons involved less than half a million women and men out of over 100 million job holders in the Community.
Fællesskabets politik eller fuldtids, antallet og alderen af børn i husstanden samt børnepasningsmulighederne. ningsmulighederne.
The Nordic countries, including Denmark within the Community, have an enlarged concept of leave which allows for more extended leave, for a wider range of reasons and with considerable consensus
Det fremgår af Kommissionens undersøgelser af spørgsmålet, at børnepasning inden for familiens egen ramme er den mest udbredte løsning i næsten alle EF-landene, sålænge børnene er små.
nant form when children are small, according to Commission research.
Kvindernes adgang til arbejdsmarkedet er i Fællesskabet fremmet på forskellige måder: i forbindelse med det igangværende andet handlingsprogram for lige muligheder for mænd og kvinder ( 1986-90 ), som led i særlige EF-dækkende sociale programmer og i forbindelse med Den Europæiske Socialfonds aktiviteter.
Community-wide social programmes, and under the activities of the European Social Fund.
Tilstedeværelsen af børn i husstanden har langt større betydning for kvindernes end for mændenes be skæftigelsesfrekvens.
The presence of children in the household has a far greater impact on the employment rate of women than that of men.
I de tolv medlemslande arbejder 89% af mænd med et barn under 4 år på fuld tid. Tallet for kvinder med et barn i samme aldersgruppe er kun 25% sammenholdt med 57% for kvinder i aldersgruppen 25 til 39 år uden børn.
In the 12 Member States, 89% of men with a child aged under four work full-time.
Kvaliteten af børnepasningen er i mange tilfælde for ringe.
The quality of childcare often leaves a lot to be desired.
Dagplejemødre o.lign. arbejder i mange til fælde sort.
Childminders are frequently unregistered.
Uddannelser for små børnspædagoger, børnehavemedhjælpere o.lign. er stadig kun i deres vorden.
Training for childcare staff and indeed care ers in childcare are in their infancy.
Men efterhånden som stadig flere mødre ønsker at vende tilbage til et arbejde opstår der stadig flere former for private og "uautoriserede" børnepasningsordninger.
Yet, as more and more mothers seek to return to work, unregulated solutions are spreading into a mosaic of private arrangements.
Den Europæiske Socialfond har i samarbejde med medlemslandene udviklet forskellige muligheder for at integrere kvinderne bedre på arbejdsmarkedet: kurser, der ude lukkende henvender sig til kvinder, der ønsker at vende tilbage til et arbejde efter at have været borte fra arbejdsmarkedet i kortere eller længere tid; uddannelsesprogram mer inden for utraditionelle fag samt uddannelse i fag, hvor kvinder traditionelt har været underrepræsenteret.
The European Social Fund, in collaboration with the Members States, has developed a wide range of re sponses to integrate women more fully into the labour market including: all-women courses for those returning to work after an absence; training programmes in non-traditional occupations; and training in occupations where women have traditionally been under-represented.
Erhvervsfrekvensen blandt kvinder falder normalt yderligere, jo flere børn under ti år, der er i husstanden.
The activity rate of women tends to fall further as the number of child ren in the household under the age of ten increases.
Der er forskel på det "kritiske" antal i de enkelte medlemslande.
The number of children which constitutes a turn ing point varies between Member States.
I Irland giver barn nummer to anledning til et kraftigt fald i kvindernes er hvervsfrekvens, medens det i Frankrig, Belgien og Danmark først er ved det tredje barn, vi kan registrere denne udvikling.
In Ireland, a second child leads to a sharp fall off in activity rates of women, while in France, Belgium and Denmark, the critical point is three children.
I 1987 ydede Den Europæiske Socialfond (ESF) tilskud til knap 7 000 projekter, hvori deltog 1,2 millioner kvinder i 12 medlemslande.
In 1987, the ESF grant-aided just under 7,000 projects involving 1.2 million women in the 12 Member States.
39% af alle modtagere af ESF-støtte var kvinder.
Women constituted 39% of the beneficiaries of ESF grants.
I Vesttyskland og Dan mark var tallene helt oppe på hen holdsvis 47% og 49%.
The proportion of women among the total of ESF beneficiaries was as high as 47% in the FRG and 49% in Denmark.
Den europæiske holdning til børnepasningsproblematikken er for skellig fra tendenserne i USA.
The European approach to child care differs from trends in the United States.
Der er det i vidt omfang arbejdsgiverne, der sørger for børnepasningsfaciliteterne, og samtidig bruges skattelovgivningen som et incitament.
There, developments have centred on the role of employers in supplying and advising on childcare as well as on use of the tax system.
Kun 2% af de amerikanske arbejdsgivere tilbyder regulære vuggestuer og børnehaver i til knytning til virksomhederne, men der findes til gengæld andre model ler.
Only 2% of US employers provide workplace nurseries, but there are other employer models.
En sådan model kan f.eks. være private børnepasningsorganisationer, der går ind på markedet og kan tilbyde børnepasning til ar bejdsgiverne på kontraktbasis.
One such model involves private childcare corporations which enter the market to provide childcare to employers on supply contracts.
En anden model, der er i endnu hastigere udvikling, går ud på, at arbejdsgiverne tilbyder medarbejderne fradragsberettigede børnepasningsordninger i forbindelse med oprettelse af en slags "børnepasningsfonde".
Even faster grow ing as a model is tax deductible childcare assistance for employees organised by employers into 'Funds'.
De offentlige børnepasningsfaciliteter i form af vuggestuer, børnehaver eller børnehaveklasser i skolerne varierer stærkt inden for Fælles skabet.
In some Member States the growing concern about labour shortages during the next five years due to demographic changes has prompted some employers to increase their efforts to recruit women who have left work to have a child.
I den ene ende af skalaen finder vi Danmark, Italien, Frankrig og Belgien, hvor en meget stor del af alle børn under skolealderen er omfattet af offentlige børnepasningsordninger.
Several large firms have decided to open workplace creches. This trend is likely to grow as competition for new staff increases.
I modsætning her til har Luxembourg, Holland, Irland og Storbritannien kun et meget be grænset udbud af børnepasningsfaciliteter til under 5% af alle børn
Improvements in training, qualifications and career development for child care workers would enhance the value and eventually the earning power of childcare workers who are predominantly women.
Udover det af Kommissionen finansierede IRIS-netværk af erhvervsuddannelsesprogrammer for kvinder, der blev påbegyndt i 1988 (og som nu omfatter over 200 erhvervsuddannelsesprojekter for kvinder i den offentlige og den private sektor i hele Fællesskabet - se den indrammede tekst på følgende side), gennemfører Kommissionen også et handlings- og forskningsprogram - ERGO - for langtidsledige.
Apart from the Commission-funded IRIS network of women's training programmes launched in 1988 (which now joins together over 200 women's public and private sector training projects across the Community - Box), there is also the Commission action-research pro gramme - ERGO - for the longterm unemployed.
ERGO yder støtte til projekter og programmer, som kan hjælpe arbejdsløse kvinder og mænd til, ved at delagtiggøre andre i deres erfaringer og udvikle en fornuftig arbejdsdisciplin, at bryde den onde cirkel, de nemt ender i, når de er lukket ude fra arbejdsmarkedet (Kapitel 10).
ERGO supports or promotes projects and programmes which can help unemployed women and men break out of the vicious circle of labour market exclusion by sharing experience and developing good practice (Chapter 10).
Ligesom andre former for social in frastruktur er udviklingen af børnepasningsfaciliteterne med til at skabe øget beskæftigelse.
The availability of public childcare services in the form of nurseries or infant classes in schools varies widely across the Community.
Forbedringer af småbørnspædagogers og børnehavemedhjælperes uddannelse, kvalifikationer og karrieremuligheder vil gøre denne form for arbejde mere eftertragtet og formentlig også skabe bedre indtægtsmuligheder for de ansatte i denne sektor, som hovedsagelig er kvinder.
Under the Commission's Second Programme of Action for Equal Op portunities for Women, the Commission has funded a wide range of research and action in the field of childcare and its relation to the labour market. Research has
IRIS - Et fællesskab sprogram for erhvervsuddannelsesordning er for kvinder
IRIS - A Community programme for women's training schemes
IRIS-netværket blev etableret på Kommissionens initiativ i anerkendelse af, hvor vigtigt det er, at kvinder får en erhvervsuddannelse, hvis de skal få den fulde gavn af den økonomiske vækst og den teknologiske udvikling på lige fod med mændene.
The IRIS network was created on the initiative of the Commission in recognition of the importance of training for women if they are to benefit fully and equally from economic growth and technological development.
I november 1987 vedtoges en henstilling fra Kommissionen vedrørende erhvervsuddannelse for kvinder samt kvinders adgang til alle erhvervsuddannelsestyper og -niveauer.
A Commission Recommendation was adopted in No vember 1987 on vocational training for women and their access to all types and levels of training.
Et år senere, i december 1988, blev IRIS startet.
A year later, in December 1988, IRIS was launched.
• at skabe stadig flere muligheder for erhvervsuddannelser af høj kvalitet for kvinder
Its Objectives are: to increase the provision of good quality training for women
• at skabe debat om kvindernes erhvervsuddannelsesbehov, tilskynde til udvekslinger af informationer og erfaringer og udvikle samarbejdsmuligheder og partnerskaber nerskaber
In relation to transport, geographical and social infrastructural constraints on women's access to the labour market, research by the Commission has begun to identify the policy issues, as has the re search of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions on the theme of social cohesion.
Kommissionen vil inden 1992 som led i sit handlingsprogram i forbindelse med iværksættelsen af EF-Pagten om Arbejdstagernes Grund læggende Sociale Rettigheder forelægge en henstilling vedrørende børnepasning.
• • to publicise women's training needs, promote exchanges of information and experience, develop cooperation and identify partners
• at evaluere og udvikle erhvervsuddannelsesprogram mer, som er særligt tilpasset kvindernes behov
• to evaluate and develop training programmes adapted to the needs of women
• at gøre arbejdsgiverne og fagforeningerne mere engagerede i erhvervsuddannelsesprogrammer for kvinder
• to increase the involvement of employers and trade unions in vocational training programmes for women
Programmet består af følgende foranstaltninger:
Its Actions are:
• udvekslingsbesøg og mulighed for transnationale partnerskaber og sponsoreringer
inter-programme exchange visits and possibilities for transnational partnerships and sponsorships
• fire nationale seminarer og et transnationalt seminar hvert år med det formål at analysere erhvervsuddannelsesstrategierne samt en række tekniske evalueringsmøder ringsmøder
• four national seminars and a transnational seminar organised annually to analyze training strategies as well as a series of technical evaluation meetings
I forbindelse med de mange hindringer for kvindernes adgang til ar bejdsmarkedet i relation til transport, geografisk placering og social infrastruktur har Kommissionen la det foretage nogle undersøgelser med henblik på at få fastlagt nogle vigtige politiske retningslinier, og det samme har Den Europæiske Fond for Forbedring af Leve- og Ar bejdsvilkårene vedrørende emnet "social samhørighed".
• publications including the IRIS bulletin with update news on the network and on training in Europe; the Skills Message Board which presents the IRIS training programmes which have finished and the skills acquired by trainees; specialised dossiers and an annual directory giving a profile of network members
• forskellige publikationer, herunder IRIS-bulletinen med aktuelle informationer om netværket og om er hvervsuddannelser i Europa; "Opslagstavlen", der fortæller om afsluttede IRIS-erhvervsuddannelses-programmer samt om, hvilke færdigheder deltagerne har fået; specielle udgivelser om særlige områder og en vejviser, der udkommer hvert år med en præsentation af medlemmerne af netværket
• a database of IRIS member programmes, which gives detailed information on the sector and type of training carried out, the trainee target group and the training programme
Indførelsen af orlov med løn i forbindelse med familiemæssige eller forældremæssige forpligtelser er en vigtig politisk foranstaltning, som vil gøre det muligt for kvinderne at bevare deres job og forfølge en karriere.
Protecting the health and safety of pregnant women in the workplace is part of the Commission's priorities set out in the Action Programme to implement the Community Charter of Basic Social Rights for Workers.
Kommissionen har udarbejdet et udkast til direktiv om forældreorlov og forelagt det for Rådet, som endnu ikke har taget stilling til det.
The Commission is due to publish a Draft Directive specifically on pregnancy and maternity in 1990.
• en elektronisk post- og nyhedsoversigt, der skal lette kommunikationen og udvekslingen af informationer, men som endnu kun er på forsøgsstadiet.
This will allow women both to have child ren and to remain in the workforce. In addition, the Commission will
Beskyttelse af gravide kvinders helbred og sikkerhed på arbejds stedet er et af de områder, som Kommissionen har prioriteret højest i handlingsprogrammet med
• an electronic mail and bulletin board facilitating communication and exchange ofinformation, still in its experimental phase.
sel, forskellige former for beskæftigelse samt uddannelsestilbud.
rope ages and life expectancy lengthens, leave for the care of the elderly will take on the urgency that childcare has today.
Kommissionen vil i 1990 of fentliggøre et direktivudkast, der specifikt tager sigte på graviditet og fødsel i relation til kvindelige arbejdstagere.
This will be among the tasks of the Third Programme for the period 1991 to 1995.
Dette direktiv skal gøre det muligt for kvinderne både at tage sig af børnene og at forblive i arbejdsstyrken. Desuden vil Kommissionen udarbejde retningslinier for beskyttelse af gravide kvinder på arbejdspladsen.
but rather to remedy the specific barriers which block the full utilisation of women's capabilities and prevent their entitlement to equal treatment.
Ved tiårets udgang har debatten i Fællesskabet gi-advis skiftet karakter, så man ikke længere har travlt med at fastslå, hvori forskellene be står - f.eks. deltidsarbejde kontra fuldtidsarbejde - men i stedet over vejer politiske tiltag og specifikke foranstaltninger, der kan tage højde for disse forskelle.
The needs of women attempting to re-enter the workforce after a long absence and of those who want to retain their jobs while taking leave or career breaks are similar in many ways. Retraining and return-to-work programmes will have a large role to play for older women who have been absent for a considerable period.