natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dejapanske producenter foretrækker nye produktionsfaciliteter på fabrik ker i helt nye omgivelser, og mange af de nye jobs i de nye fabrikker vil kræve andre færdigheder og kvalifikationer og være placeret helt andre steder.
Japanese manufacturers prefer new produc­tion facilities in greenfield sites, and many of the new jobs created in new plants require different skills, and are located in different areas.
En væsentlig del af beskæftigelsen i bilindustrien i Spanien og Italien ligger inden for de områder, der klassificeres som mindre udvikle de "mål nr. 1-områder" i relation til EF's strukturfonde.
A substantial part of employment in the automobile industry in Spain and Italy is located within areas classified as less developed, Objec­tive 1 areas for the Community Structural Funds.
Ja i Ja Ja i Am Am i Am Am i Eur Eur i Eur NIC Jap = Japan, Am = Nordamerika, Eur = Europa, NIC = Nyligt industrialiserede lande
Ja in Ja Ja ¡n Am Am ¡η Am Am in Eur Eur ¡n Eur NICs Ja = Japan, Am = North America, Eur = Europe, NICs = Newly Industrialising Countries
Beskæftigelsen i tekstilsektorerne i EF­landene 1980,1987
Employment in the textile sectors in the Member States 1980,1987
I % af den samlede beskæftigelse
% total employment
■ Tekstiler ■ Læder og lædervarer Π Fodtøj og beklædning er områder i industriel tilbage­gang, fremgår det af forskellige overslag, at i de seks største bilpro­ducerende EF­lande er kun 6% af de ansatte på bilfabrikkerne be­skæftiget i områder, der er fuldt berettigede til støtte fra struktur­fondene, mens yderligere 27% er placeret i områder, som er delvist berettigede til støtte.
■ Leather and leather goods D Footwear and clothing tally eligible for Structural Fund aid with a further 27% located in areas which are partially eligible.
Tallene er stort set de samme for de ansatte i bilkomponentfabrikkerne.
These proportions are similar for autocom­ponent manufacturing employees.
Den del af beskæftigelsen, der er placeret i helt eller delvist støtteberettigede "mål nr. 2­områder", er højst i Spa­nien, Italien og Storbritannien og mindst i Vesttyskland.
The proportion in totally, or partially eligible, Objective 2 areas is highest in Spain, Italy and the UK and lo­west in West Germany.
I alt udgør den del af beskæftigelsen i bilindu­strien (i de seks største bilproduce­rende EF­lande), som er placeret i områder, som er helt eller delvist berettigede til EF­støtte, 42% af beskæftigelsen i bilfabrikkerne og 34% af beskæftigelsen i bilkompo­nentfabrikkerne.
In total, the proportion of employment in the automobile industry (within the six largest automobile manufacturing countries) that is located in areas that are partially or totally eligible for Community aid is 42% of auto­mobile plant employment and 34% of autocomponent manufacturing em­ployment.
1976,1980 og 1987
Employment in the textile sectors in the Community 1976,1980 and 1987
Læder/lædervarer
Leather/leather goods
I de fleste EF­lande har disse indu­strier undergået omfattende om­struktureringer og oplevet en nedgang i beskæftigelsen i løbet af det seneste tiår.
In most Member States, the indus­tries have undergone extensive restructuring and a decline in em­ployment over the past decade.
Udfra de data, der foreligger, men som ikke dækker
Using the data which are available, but which do not cover all Com­munity countries for the whole period, it would seem that in the late 1970s, employment fell by the order of 3­4% a year, and that it continued to fall at a similar rate
samtlige EF-lande i hele perioden, ser det ud til, at beskæftigelsen i slutningen af 1970'erne faldt med ca. 34% om året, og at den fortsat te med at falde i samme takt igen nem 1980'erne (Figur 27).
Trends in Self-employment and Parttime Employment throughout the 1980s (see Graph 27).
Bemærkelsesværdige undtagelser i 1980'erne var Portugal — hvor der slet ikke var nogen nedgang i beskæftigelsen i denne sektor — og Italien, hvor størsteparten af den meget begrænsede nedgang i be skæftigelsen udelukkende lå i tekstilsektoren. stilsektoren.
Notable exceptions in the 1980s have been Portugal — which has not lost employment at all — and Italy, where most of the limited de cline was in textiles only.
Tekstilindustrien og de dertil knyttede industrier ligger generelt i den laveste ende af lønskalaen med en løn på ca. 80% af gennemsnitslønnen i fremstillingsindustrien i 1987.
— which have small industries — paying around 90% > , the UK paying under 80% and Greece having in creased during the 1980s from around 90% to paying the average of manufacturing earnings by 1987.
Igennem 1980'erne lå de kvindelige arbejdstageres lønninger i den europæiske tekstilindustri fortsat ca. 20% lavere end de mandlige arbejds tageres.
Throughout the 1980s, female workers' wages in the European textile industries remained about 20% lower than those of male workers.
Fremtiden for den tilbageværende EF-industri i denne sektor synes at ligge inden for kvalitetsprægede, specialiserede produkter og markeder med høj værditilvækst, og mange producenter har bevæget
The future of the remaining Com munity industry is seen to lie in quality, specialist, high valueadded products and markets, and many manufacturers have moved in this direction as the industry has rationalised.
Mens tekstilindustrien er stærkt kapitalkrævende og i vidt omfang bruger kvalificeret arbejdskraft, består en stor del af beklædningssektoren af mindre virksomheder, der beskæftiger et stort antal kvinder, ofte med dårlige arbejdsbetingelser, selv om visse områder, især i Italien, har opbygget moderne in dustrier omkring industricentre med små virksomheder, der arbej der sammen.
— textiles still account for a fifth, a quarter, or even a third of all industrial employment. These areas face particularly fierce competition from extra-Community imports.
I 1989 var 16% af de beskæftigede i EF enten selv arbejdsgivere eller selvstændigt beskæftigede.
Changes in self-employment by sector in the Community
I de sidste ti år er det samlede antal selvstændigt beskæftigede vokset i EF.
Over the past 10 years, the total number of selfemployed has in creased in the Community.
For ni EF-lande (heri er ikke medregnet de lande, der er blevet medlemmer efter 1980 — Grækenland, Spanien og Portugal — for hvilke der ikke foreligger sammenlignelige data) steg antallet med over 2 mio. mellem 1979 og 1989, idet nedgangen i landbruget blev opvejet af stigninger både i industri og servicefag, især dog i sidstnævnte sektor (Figur 28). Men i forhold til den samlede be skæftigelse, som også steg i denne periode, har den samlede stigning i selvstændig beskæftigelse været beskeden.
For nine Member States (excluding those en tering since 1980 — Greece, Spain and Portugal — for which no com parable data exist) the numbers increased by over 2 million between 1979 and 1989, with reductions in agriculture being offset by in creases in both industry and services, especially the latter (Graph 28).
Den relative betydning af selv stændig beskæftigelse varierer stærkt mellem de enkelte EF-lan-
In most countries there has been little or no change in the proportion
Landbrug Industri S,P & GR: Der foreligger ikke tal for 1979 38-
Agriculture Industry Figures not available for Spain, Portugal, Greece 1979
Selvstændig beskæftigelse i EF­landene
Self-employment in the Member States
I de fleste lande er der kun sket begrænset eller slet ingen ændrin­ger i andelen af selvstændigt be­skæftigede i det sidste tiår, og alle stigninger i det samlede tal kan tilskrives bestemte lande.
20 of selfemployed over the past de­cade and any overall increase is attributable to particular countries.
Udvik­lingen har været helt speciel i Stor­britannien, hvor selvstændig beskæftigelse i begyndelsen af pe­rioden udgjorde den mindste andel (under 7% i 1979) og sluttede med at ligge meget nær EF­gennem­snittet (13% i 1989).
A particular case is the UK, which began the period with the lowest share of self-employment (under 7% in 1979) and finished with a share close to the Community average (13% in 1989).
Her fandt den største stigning sted mellem 1979 og 1986, da arbejdsløsheden vokse­de fra under 5% til over 11%, og vanskelighederne med at finde løn­net beskæftigelse har nok tilskyn­det mange til at begynde at arbejde for sig selv.
Here the main growth occurred between 1979 and 1986 when unemployment esca­lated from under 5% to over 11%, the difficulties of finding paid em­ployment encouraging many to work for themselves.
Bortset fra Storbritan­nien var det kun i Belgien og Ita­lien, at selvstændig beskæftigelse havde fået større betydning i 1989 end ti år tidligere.
Apart from the UK, only in Belgium and Italy was self-employment more important in 1989 than 10 years earlier.
Deltidsbeskæftigelse kL2%l
While less than 25% of new jobs going to men were part-time, the proportion for women was around 40%.
0 0 Mænd
Men
Mange af de jobs, der er blevet skabt siden 1985, har været del­tidsjobs i stedet for fuldtidsjobs.
The trend towards increased parttime working is not common to all Member States, however.
Mens under 25% af de nye jobs, der blev udfyldt af mænd, var del­tidsjobs, lå andelen for kvindernes vedkommende omkring 40%.
The pro­portion of men working in parttime employment remains low throughout the Community at
Tendensen i retning af øget del tidsarbejde er dog ikke fælles for samtlige EF-lande. Andelen af mænd med deltidsarbejde er fortsat lille i hele EF, nemlig ca. 5% af den samlede beskæftigelse og over stiger kun 10% i Nederlandene.
Chapter 1 Employment in the Community around 5% of total employment, and only exceeds 10% in the Nether-lands.Most countries experienced a slight increase over the period but there has been some decrease in the importance of parttime work for men in the Southern Member States.
Betydningen af deltidsarbejde blandt kvinder varierer meget mellem EF-landene.
The importance of parttime work ing among women varies a great deal between Member States.
Det tegner sig for mellem 8 og 12% af kvindernes be skæftigelse i de sydlige lande — Grækenland, Portugal, Italien og Spanien — men over 40% i Dan mark og Storbritannien og over 60% i Nederlandene.
It accounts for between 8 and 12% of female employment in the Southern countries of Greece, Portugal, Italy, and Spain, but over 40% in Den mark and the UK, and over 60% in the Netherlands.
I de fleste lan de steg antallet af kvinder med del tidsbeskæftigelse mellem 1985 og 1989, men der var tale om fald i Grækenland, Spanien, Danmark og Storbritannien.
In most countries, the proportion of women working parttime increased between 1985 and 1989, but there were falls in Greece, Spain, Denmark, and the UK.
Befolkning i alt (gennemsnit) Befolkning i den arbejdsduelige alder (14-64) (gennemsnit) Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i %
Total population (average) Population of workingage (14-64) (average) Total employment Ratio of employment to population 14-64 (%)
Arbejdsløshed i alt Arbej dsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent (14-24)
Total unemployment Unemployment rate (%) Youth (14-24) unemployment rate (%)
Befolkning i alt (gennemsnit) Beskæftigelse i alt
Total population (average) Total employment
Arbejdsløshed i alt Arbejdsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( 14-24)
Total unemployment Unemployment rate (%) Youth (14-24) unemployment rate (%)
Perspektiver på kort sigt
Short-Term Outlook unemployment
Stigningen i beskæftigelsen dæmpes betydeligt, og arbejdsløsheden stiger igen fra 1991.
Employment growth slows considerably and rises again from 1991.
Stigningen i den indenlandske efterspørgsel dæmpes i 1991 og tager fart igen i 1992
Domestic demand growth to slow in 1991 and recover in 1992
Den reelle indenlandske efter spørgsel i EF forventes at stige på linje med BNP med kun 1,5% i 1991, men dog lidt hurtigere i 1992.
Real domestic demand in the Com munity is expected to increase in line with GDP, growing by only lV2% in 1991 and slightly faster in 1992.
Det forventes dog, at denne for holdsvis udtalte nedgangstendens i EF's økonomi i 1991 vil vende i årets sidste halvdel og medføre gunstigere vækstrater i 1992.
Nevertheless, it is expected that this relatively pronounced down turn in the Community economy in 1991 will bottom out in the second half of the year to produce more favourable rates of growth in 1992.
For bedringen af den økonomiske situation i 1992 skulle efter prognoserne være resultatet af en forbedring i forbruger og erhvervstilliden efter afslutningen på Golfkrisen.
The improvement in the economic situation in 1992 is fore cast to result from an improvement in consumer and business confidence following the end of the Gulf Crisis.
Stigningstakten i BNP forventes at komme op på knap 2,5%, mens investeringsraten vil blive en smule forbedret og nå op på godt 3,5%.
GDP growth is expected to rise to just under 2V2% with investment re covering slightly and growing at just over 31/2%.
Stigningen i investeringerne vil følge en klar cyklisk tendens.
Investment growth will follow a pronounced cyclical path.
Selv om investeringerne er alvorligt på virket af den almindelige afmatning, skulle de grundlæggende investeringsvilkår og især de langsigtede prognoser for markedsvækst forblive forholdsvis upåvirkede, og der er mulighed for at nå op på de samme vækstrater som i perioden fra 1986 til 1990.
Though seriously affected by the downturn, underlying conditions for invest ment, and in particular the longer-term prospects for market growth, should remain relatively unaffected and a return to the growth rates of 1986-90 is possible.
Efter en lang periode med kraftig vækst er de økonomiske udsigter for EF i 1991 blevet mere ugunstige.
After a long period of strong growth, the economic outlook for the Com munity in 1991 is unfavourable.
Den økonomiske vækst forventes ikke at overstige 1,5% i 1991, hvilket er det halve af vækstraten i 1990.
Output growth is not expected to exceed lV2% in 1991, half the rate achieved in 1990.
Stigningen i beskæftigelsen vil som følge heraf blive væsentlig mindre, kun ca. 1/4%.
Employment growth, as a result, will slow considerably, to around1IA%.
Denne lave stigningstakt vil ikke engang kun ne kompensere for forøgelsen af ar bejdsstyrken, og arbejdsløsheden forventes at stige fra 8,3% i 1990 til 8,7% i 1991. Også investeringsraten forventes at falde drastisk til helt ned under 1%, og den vil for første gang siden 1986 blive lavere end stigningen i BNP.
This weak rate of growth will not even compensate for the growth of the labour force and the rate of unemployment is expected to rise from 8.3% in 1990 to 8.7% in 1991.
Også stigningen i eksporten vil blive dæmpet som en afspejling af den almindelige afmatning i verdens økonomien, nemlig 4,5% sammen holdt med 6% i 1990.
Export growth will also be lower, reflecting the slow down in the world economy, rising by 4V2% compared with 6% in 1990.
Inflationen forventes ikke at ændre sig væsentligt fra det forholdsvis høje niveau på 5% på trods af afmatningen i EF's økonomi.
Inflation is likely to be unchanged at around the relatively high rate of 5%, despite the slowdown in the Community economy.
Forsinkelsen mellem stigningen i produktionen og dens virkninger på beskæftigelsen betyder, at be skæftigelsen forventes at stige i samme takt i 1992 som i 1991, dvs. knap 1/4%.
The lag between the rise in output and its effect on employment means that employment is expected to increase at the same rate in 1992 as in 1991 — just y4%.
Arbejdsløsheden vil derfor også fortsat stige, og den forventes at blive 9,2% i gennem snit for hele året.
Unemployment will therefore continue to rise, and is expected to average 9.2% over the year.
Inflationen for ventes derimod, målt efter deflatoren for det private forbrug, at falde en smule til ca. 4,5%.
Inflation; on the other hand, measured by the private consumption deflator, is likely to fall slightly, to around 4V2%.
Forringelsen af EF's økonomiske resultater i 1991 er forårsaget af flere forskellige faktorer.
The deterioration in the Com munity's economic performance in 1991 is the result of various factors.
Golfkrigen har spillet en vigtig rolle, men den direkte årsag til afmatningen ligger snarere i det forhold, at den nødvendige korrigering af inden landsk uligevægt gik hånd i hånd med forringelsen i den internationale økonomiske situation (recession i USA, den stærke svækkelse af verdenshandelen og dollarens devaluering i forhold til EF-valutaerne i 1990).
The Gulf War played a major role, but the direct cause of the slowdown lies more in the fact that the necessary correction of domestic disequilibria went hand in hand with the deterioration in the international environment (recession in the US, strong slow down in world trade and depreciation of the dollar against the Community currencies in 1990).
Kapitel 2 Perspektiver på kort sigt
Chapter 2 Short­Term Outlook
Tendenserne på mellem­langt sigt i fortjenesterne er endnu ikke blevet alvorligt påvirket af de seneste lønstigninger, men netto­forrentningen af kapitalmængden ligger fortsat et godt stykke under gennemsnittet for perioden 1969­1973.
Medium­term trends in profits have not yet been seriously affected by the recent increases in wages, but the net rates of return on the capital stock remain well below their average rates of 1969­73.
Også den udenlandske efterspørg­sel forventes at dæmpes, hovedsa­gelig som følge af faldende vækst i verdensøkonomien, især i USA.
should rise by 5.3% in 1991, slightly above the rate of 5.1% in 1990.
EF's eksport af varer og tjenestey­delser til resten af verden forven­tes at vokse med kun 3,75% i 1991 sammenholdt med 5% i 1989 og 1990. Der forventes ikke større æn­dringer i 1992.
This is relatively high considering the economic slowdown and the im­provement in the terms of trade.
ren for det private forbrug) skulle stige med 5,3% i 1991, hvilket er en smule mere end de 5,1% i 1990. Dette er en forholdsvis stor stig­ning i betragtning af den økono­miske afmatning og forbedringen i bytteforholdet.
External demand is also likely to slow, mainly as a result of a fall in the growth of the world economy, particularly of the US.
Gennemsnitsløn­ningerne pr. indbygger forventes at stige med 7%, mens produktivi­teten skulle stige med ca. 1%, hvil­ket er nogenlunde det samme som i 1990.
Little change is expected in 1992.
Stigningen i forbruget vil først dæmpes og derefter tage fart igen.
Consumption growth slows before rising again
Stigningen i det private forbrug forventes at følge ændringerne i stigningen i produktionen tæt, dvs. der bliver tale om en neddæmpning i 1991 og en fornyet stigning i 1992.
The growth in private consumption is forecast to follow closely the changes in output growth, falling in 1991 before rising again in 1992.
1991, efterhånden som forbruger­tilliden styrkes.
However, some upturn should occur in the second half of 1991, as con­sumer confidence improves.
Inflationen skulle falde i 1992 med forventede stigninger i forbruger­priserne på, 4,6%, hvilket er bety­deligt mere end i perioden 1986­88.
Inflation should fall in 1992, with consumer prices forecast to rise by 4.6%, considerably higher than in the period 1986­88.
De reelle arbejdskraft­omkostninger pr. enhed vil ifølge prognoserne falde med over 1/2%, hvilket vil bidrage til en forbedring i virksomhedernes rentabilitet og skaffe midler til en stigning både i investeringsraten og i produktio­nen.
Real unit la­bour costs are projected to decline by over */2% which would contribute to an improvement in the profita­bility of enterprises and provide finance for some upturn in invest­ment and output.
Importpriserne forventes at stige med 1% i 1991 og med over 3% i 1992.
Import prices are expected to rise by 1% in 1991, and by over 3% in 1992.
Stigningen i det offentlige forbrug forventes også at falde til 1,5% i 1991 på baggrund af de nuværende offentlige udgiftsplaner i EF­lan­dene og vil ifølge prognoserne kun stige ganske lidt i 1992.
The growth of public consumption should also fall to lV2% in 1991,
Budgetunderskuddene vil først vokse og derefter falde igen
Budget deficits increase before falling again given present government expendi­ture plans across the Community, and is projected to rise only slightly in 1992.
Investeringsraten vil blive kraftig dæmpet i 1991 og komme helt ned under 1%.
Investment growth will slow sharply in 1991, rising by less than 1%.
Men EF­gennemsnittet er dog kraftigt influeret af det for­ventede fald på 10,5% i Storbritan­nien.
The Community average is, however, heavily influenced by the decline of 10V2% forecast in the UK.
Til gengæld vil investeringsraten i Tyskland (den vestlige del af landet) sandsynlig­vis fortsat være høj og ligge om­kring 6%.
In Germany (western part), on the other hand, investment growth is likely to remain strong at around 6%.
De laveste stigninger i investeringerne i EF forventes at ligge i udgifter til udstyr, hvor stig­ningen kun vil være 1/4% i 1991, medens bygge­ og anlægsarbejder uden for boligsektoren forventes at holde skansen. Der forventes en vis forbedring i 1992, hvor investe­ringsraten vil komme op på ca. 3,5%, hovedsagelig inden for ud­styr (4,5%).
Most of the weakness in Com­munity investment is expected to be in expenditure on equipment which will grow by only 1/4% in 1991, while non­residential construction is like­ly to hold up.
Forbedringen i investeringsraten afhænger af, om lønningerne vil stige langsommere i 1991 end i
Inflationary pressure remains strong of around 31/2%, mainly in equip­ment (4V2%).
Inflationen skulle forblive nogen­lunde uændret i 1991 og falde en smule i 1992.
Public deficits, as measured by general government borrowing re­quirements, are projected to increase from 4% of GDP in 1990 to 4V2% in 1991 for the Com­ munity as a whole.
Forbrugerpriserne (beregnet på grundlag af deflato­
This is largely due to the large rises in Germany and the UK (in the first case be­
Statsunderskuddet, målt på grundlag af det offentliges generel­le lånebehov, forventes at vokse fra 4% af BNP i 1990 til 4,5% i 1991 for EF som helhed.
The recovery in investment de­pends on the assumption that wages will rise more slowly in
Dette skyldes i vidt omfang de kraftige stigninger i
Inflation should remain stable in 1991 and fall slightly in 1992.
Tyskland og Storbritannien (i førstnævnte tilfælde på grund af store offentlige udgifter i det tidli­gere Østtyskland og i sidstnævnte tilfælde på grund af den alvorlige afmatning i den økonomiske akti­vitet).
Employment creation zero — unemployment rises again cause of substantial public spend ing in the former Democratic Republic and in the latter because of the severe downturn in economic activity).
I visse andre EF­lande kan der forventes et mindre fald på trods af en neddæmpning af den økonomiske aktivitet.
In some other Member States, despite the slow down in activity, some reduction is expected.
Det er vanskeligt at se nogen muligheder for forbe­dringer i 1992 i betragtning af den forholdsvis svage stigning i produk­tionen og den normale forsinkelse, der må regnes med, fra BNP­væk­straten begynder at stige, og til det giver sig udslag i øget beskæftigelse.
It is difficult to fore see any improvement in 1992 given the relatively weak recovery in out put and given the normal lag between the rise in GDP growth and additional jobs being created.
Udlandsbalancerne forringes
External balances worsen
Det internationale økonomiske kli­ma er blevet forværret siden be­gyndelsen af 1990.
The international environment has been deteriorating since the beginning of 1990.
USA, Canada og Australien har oplevet økono­misk nedgang, og de akutte proble­mer i de østeuropæiske lande, efter at de har opgivet kontrollen med økonomien, er resulteret i et sam­menbrud i produktionen i de på­gældende lande.
The US, Canada and Australia have been in recession and the acute problems experienced by the Central and Eastern European countries as they have abandoned controls has resulted in a collapse in out put there.
Samtidig har Golfkrisen bremset efterspørgslen, som i forvejen var meget svag i de fleste udviklingslande, især i Mel­lemøsten og Latinamerika.
At the same time, the Gulf crisis has depressed de mand which was already weak in most developing countries, particularly in the Middle East and Latin America.