natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Herudover er de dårligst stillede byområder — hvor befolkningen lever i ghettoer med vold og spændinger mellem de forskel­lige befolkningsgrupper — ofte beliggende i regioner, der ikke er tilskuds­berettiget til støtte fra EFRU.
Likewise, the most deprived urban areas — with their combination of segregation, inter­ethnic tension and even violence — are often located in regions which do not qualify for ERDF aid.
For i det mindste delvis at råde bod på disse mangler har Kommissionen inden for rammerne af strukturfondene iværksat forskellige foranstaltnin­ger — fra støtteprogrammer til pilotprojekter. Her skal bl.a. nævnes programmet LEADER vedrørende udvikling af landdistrikterne, program­merne HORIZON og NOW, der blev igangsat inden for rammerne af ESF til fordel for de dårligst stillede eller handicappede og for kvinder, samt EFRU­programmet for revitalisering af kvarterer i forfald.
To overcome some of these shortcomings, the Commission has set up support schemes for structural Fund pilot projects, the main examples being the Leader programme for rural development, the Horizon and NOW programmes operated under the ESF for deprived or handicapped groups and for women and the urban area regeneration programme set up under the ERDF.
■ For det andet gør Fællesskabet også en specifik indsats gennem en række foranstaltninger, der med årene er blevet mere forskelligartede.
■ The Community also takes specific action through a range of measures that have been diversifying over the years.
»Fattigdom 3« er Fællesskabets program vedrørende økonomisk og social integration af de dårligst stillede befolkningsgrupper.
It is intended to stimulate the initiatives and policies conducted in the Member States by promoting innovation, the transfer of know­how and public debate on social exclusion.
Programmet løber over en periode på fem år (1989-1994) og skal ses som en forlængelse og udvidelse af de tidligere EF-tiltag, der går under betegnelsen første og andet europæiske program til bekæmpelse af fattigdom (1975-1980; 1984-1988).
The five­year programme (1989­94) extends and enlarges on the previous Community initiatives — the first and second European programmes to combat poverty (1975­80 and 1984­88).
Men det er mere ambitiøst end de to foregående, da det lægger vægt på partnerskab, aktiv deltagelse fra de berørte parter og en tværfaglig indstilling til social marginalisering, og da det koncentrerer sine midler (55 mio. ECU) om ca. fyrre pilotprojekter, der alle gennemføres med praktisk bistand fra EF.
However, it is more ambitious than its forerunners in that it lays stress on partnership, the involvement of those concerned and a multidimensional approach to social exclusion and focuses resources (ECU 55 million) on some 40 pilot projects operated as a single dynamic group under European guidance.
For at man kan få mere baggrundsviden om fænomenet social marginalisering, anvendes en del af programmets midler endvidere til statistiske undersøgelser og til forskning.
The programme also finances various statistical studies and research work seeking to improve understanding of the processes of social exclusion.
»Fattigdom 3« iværksættes af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Generaldirektorat V — Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender, kontor V/C/1 — Social sikring og sociale foranstaltninger (kontorchef Odile Quintin).
'Poverty 3' is implemented by the Commission of the European Communities, Directorate­General V (Employment, Industrial Relations and Social Affairs), Division V/C/1 (Social security and social action programmes; Mrs Odile Quintin, Head of Division).
Kommissionen rådgives af et rådgivende udvalg, der består af en repræsentant for hver medlemsstats regering.
The Commission is assisted in its work by an Advisory Committee consisting of a representative of the government of each Member State.
Programmet er blevet igangsat med 39 projekter: 27 »modelforsøg«, hvor man på lokalt plan afprøver metoder for at skabe sammenhæng mellem de forskellige bestræbelser for at bekæmpe den sociale marginalisering, og 12 »nyskabende initiativer«, hvor man prøver at finde frem til en løsning af problemerne i forbindelse med specifikke former for social marginalisering.
The programme began with 39 projects: 27 'model actions' experimenting at local level with coherent strategies for combating social exclusion and 12 'innovative initiatives' exploring appropriate responses to specific forms of social exclusion.
Siden foreningen af de to Tysklande er der føjet tre modelforsøg til de oprindelige 39 projekter; disse tre gennemføres i de nye delstater.
Following German unification, three model actions located in the new Länder were added to the 39 initial projects.
Et hold internationale konsulenter yder Kommissionen faglig bistand til forvaltningen, evalueringen og den praktiske gennemførelse af programmet.
An international team of consultants provides the Commission with technical assistance in the management, evaluation and organization of the programme.
Inden for rammerne af den europæiske sammenslutning vedrørende fælles økonomiske interesser, »Animation and Research«, koordinerer disse rådgivere et net af forsknings- og udviklingsgrupper, hvis medlemmer i hvert land (eller gruppe af lande) yder projekterne teknisk bistand.
The team meets under the aegis of 'Animation et recherche', a European Economic Interest Grouping, and coordinates a network of research and development units, whose members provide technical support for the projects in each country or group of countries.
I forbindelse med programmet offentliggøres der bl.a. en bulletin (på fransk og engelsk — 10 numre om året), et tidsskrift (på tysk, engelsk, fransk, italiensk og spansk — 3 numre om året), en oversigt over projekterne (på engelsk og fransk) samt forskellige rapporter om gennemførelsen af »Fattigdom 3« og med resultaterne af de tværnationale kontakter.
The programme publishes a news­sheet (EN/FR, 10 issues a year), a magazine (EN/DE/FR/IT/ES, three issues a year), a repertory of projects (ΕΝ/FR) and various reports on the implementation of 'Poverty 3' and the results of its international meetings.
Disse publikationer kan fås ved henvendelse til GEIE A & R, 60, rue Jacquemars Giélée, F-59800 Lille, Frankrig. Kontaktadresse: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, 200 rue de la Loi, B-1049 Bruxelles, kontor V/C/1.
These publications are available from: GEIE A & R, 60 rue Jacquemars Giélée, F­59800 Lille. Contact: Commission of the European Communities, Division V/C/1, 200 rue de la Loi, B­1049 Brussels.
D Nyskabende initiativer
D Innovative initiatives
Budgettet for dette program var beskedent (20 mio. ECU)1), hvorfor det i det væsentligste gik ud på at støtte omkring 30 pilotprojekter fordelt på de dengang ni fællesskabslande.
(ECU 20 million1), this programme consisted mainly in supporting some 30 pilot projects spread over the then nine countries of the Community.
Derefter iværksatte man program nr. 2 (19851989) med et lidt større budget (29 mio. ECU til en periode på 4 år), men fordelt på tolv medlemsstater.
A second specific programme was subsequently set up (1985-89) with a slightly bigger budget (ECU 29 million for four years) now spread over 12 Member States.
Med dette program blev der ydet støtte til omkring 90 lokalprojekter, der alle var forbundet gennem en tværnational udvekslingsmekanisme.
Under this programme, support was provided for some 90 local projects by automatically making them part of a process of transnational exchange.
Umiddelbart efter afslutningen af dette program iværksatte Fællesskabet et tredje program (1989-1994), der var mere ambitiøst med hensyn til indhold og finansielle midler (55 mio. ECU).
This programme was followed immediately by a third (1989-94) programme with more ambitious contents and resources (ECU 55 million).
Med dette program, »Fattigdom 3«, koncentreres ressourcerne om ca. 40 pilotprojekter, hvilket markerede en overgang fra indledningsfasen med mikroprojekter til en forsøgsfase »i naturlig størrelse« med mere vidtspændende projekter.
Entitled 'Poverty 3', the programme focuses its resources on some 40 pilot projects with the intention of moving on from a phase based on exploratory work and micro-projects to one of 'life-sized' experimentation with largescale projects.
Disse programmer har længe været det foretrukne — om ikke det eneste — instrument for Fællesskabets specifikke tiltag.
These programmes have long served as the principal, though not the sole, instrument of specific action by the Community.
De er stadigvæk af beskedent omfang og kan naturligvis ikke i sig selv løse fattigdomsproblemerne i Europa. Men det er heller ikke formålet med dem.
They remain modest and could obviously not claim to solve the problems of poverty in Europe on their own.
Det man vil med projekterne, der bl.a. er baseret på tanken om partnerskaber, er derimod at begunstige forsøgsvirksomhed og innovation, stimulere den indsats, der gøres i medlemsstaterne og ikke mindst vise, at der er politisk vilje til at løse problemerne.
Their function is of a totally different nature: they are an expression of political determination, a resolve to promote experimentation and innovation and to encourage the measures taken in the Member States by demonstrating the value of projects based in particular on partnership.
Derfor lægges der i programmerne vægt på den fortsatte evaluering af indsatsen.
Hence the importance attached to continuous assessment of the measures carried out.
D Fællesskabets specifikke indsats er endvidere blevet mere mangesidet og efterhånden også mere sammenhængende.
D Specific Community activities have also become more diversified and more coherent.
Først mangesidetheden: Ud over de specifikke programmer er der også kommet andre initiativer til.
Firstly diversification : the specific programmes have been followed by other initiatives.
Siden 1987 har Fællesskabet, tilskyndet af de ikke-statslige organisationers hjælpeaktioner, delt ud af overskudslagrene for at bidrage til vinternødhjælpsprogrammerne til de dårligst stillede.
For example, since 1987 the Community has been distributing food surpluses as a way of contributing to the winter campaigns of assistance for the poorest sections of the population, organized mostly by non-governmental organizations.
Desuden har man styrket samarbejdet med de ikke-statslige organisationer, der er involveret i fattigdomsbekæmpelse, og Kommissionen har støttet sammenslutningen af dem i et europæisk net, som den nu løbende har kontakt med (European Anti-Poverty Network).
Furthermore, cooperation with the non­governmental organizations engaged in combating poverty has been inten­sified and the Commission has helped to unite them in the European Anti-Poverty Network with which it has set up a permanent dialogue.
Endelig vedtog Ministerrådet den 24. juni 1992 et forslag fra Kommissionen til henstilling om, at alle medlemsstater anerkender retten til tilstrækkelige finansielle ressourcer (»minimumsindkomsten«).
Lastly, on 24 June 1992, the Council adopted a Recommendation proposed by the Commission relating to the recognition in all Member States of a right to sufficient resources ('minimum income').
Med denne henstilling, der ganske vist ikke er bindende, men som dog alligevel er et juridisk og politisk instrument, går EF videre end til blot at støtte et mindre antal lokalprojekter, idet det øver indflydelse på, hvorledes de nationale socialsikringssystemer indrettes.
The Recommendation is not binding but it does constitute a legal and political instrument, and it means that Community action has moved on from supporting a small number of local projects to influencing the basic philosophy of national social protec­tion schemes.
Samtidig med at fællesskabsindsatsen er blevet mere ambitiøs, er den også efterhånden blevet mere sammenhængende.
While becoming more ambitious, the Community effort has also become gradually more coherent.
Det betyder, at man bestræber sig på at koordinere de forskellige initiativer både på EF-plan og på
The completion of a number of studies, the establishment of an Observatory' of policies for combating social exclusion and the organization of periodic meetings have made it possible to give structure to the networks of
nationalt, regionalt og lokalt plan, så der ikke bliver tale om spredt fægtning.
European bodies involved and thus engender a common approach to the problems.
Disse møder og disse net, der skaber kontakt mellem ikke-statslige organisationer, sagkyndige, folkevalgte repræsentanter samt repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og de lokale og nationale myndigheder, er med til at gøre Fællesskabets indsats mere koncis på alle niveauer.
By bringing together non-governmental organizations, experts and elected bodies as well as representatives of the two sides of industry and the local and national authorities, these meetings and networks also serve to publicize Community action at all levels.
Endvidere har Kommissionen oprettet en tværfaglig gruppe med repræsentanter fra alle de generaldirektorater, der kan tænkes at bidrage til bekæmpelsen af den sociale marginalisering.
Furthermore, the Com­mission has set up an interdepartmental working party between all those of its Directorates-General which can contribute in any way to the fight against social exclusion.
På vej mod en intensivering af indsatsen
Towards an intensification of efforts
På Det Europæiske Råds møde i Maastricht underskrev elleve medlemslande en aftale om socialpolitikken, der er vedlagt som bilag til den nye Traktat om Den Europæiske Union.
At the Maastricht European Council, an agreement on social policy was signed by 11 Member States and annexed to the new Treaty on European Union.
Med denne aftale understreges det for første gang, at bekæmpelsen af marginalisering er en af målsætningerne for Unionens socialpolitik.
For the first time, this agreement emphasizes that the fight against exclusion is one of the social policy objectives of the European Union.
Ifølge aftalen skal Fællesskabet støtte og supplere medlemsstaternes tiltag på området gennem foranstaltninger, der bl.a. tager sigte på at integrere dem, der er udelukket fra arbejdsmarkedet.
It makes provision for Community action to support and amplify the activities of the Member States to this effect by means of measures aimed mainly at the integration of those who are excluded from the employment market.
Den indeholder også bestemmelser om, at Ministerrådet kan vedtage visse af disse foranstaltninger med kvalificeret flertal.
It also makes provision for the Council to adopt some of these measures by a qualified majority.
Herudover godkendte Det Europæiske Råd i Maastricht en erklæring, hvori Fællesskabet opfordres til at samarbejde med velfærdsorganisationer m.v.
A declaration inviting the Community to cooperate with solidarity organizations was also signed at Maastricht.
Det er ensbetydende med, at den nye Traktat åbner mulighed for en intensivering af Fællesskabets indsats i bekæmpelsen af social marginalisering.
This means that the new Treaty opens up prospects for the intensification of Community efforts to combat social exclusion.
Kommissionen vil i slutningen af 1992 fremlægge et politisk dokument med forslag, der tager sigte på at opfylde følgende målsætninger: De dårligst stilledes rettigheder skal styrkes, strukturfondenes bidrag til bekæmpelsen af social marginalisering skal øges, der skal udarbejdes et nyt, mere ambitiøst, specifikt fattigdomsprogram og samarbejdet mellem medlemsstaterne og de ikke-statslige organisationer skal udbygges.
At the end of 1992, the Commission will present a document setting out policy guidelines and proposals based on the following objectives: progress in recog­nition of the rights of the poorest, a greater contribution from the structural Funds to combat social exclusion, drafting of a new and more ambitious specific programme, and development of cooperation with the Member States and non-governmental organizations.
EF's indsats har således fået en ny impuls.
New dynamism has thus been imparted to Community action.
Der er især kommet gang i mobiliseringen af de forskellige aktører.
Above all, a new impetus has been given to galvanize the efforts of all those who are actively involved.
Initiativet til bekæmpelse af den sociale marginalisering skal først og fremmest tages af medlemsstaterne, men det er af afgørende betydning, at de intensiverer deres bestræbelser, og at Fællesskabet fortsat virker som inspirator og sørger for, at der er et samspil mellem disse bestræbelser.
If combating social exclusion depends first and foremost on the initiatives taken in the Member States, it is essential that such initiatives expand and that the Community continue to stimulate and harness efforts on all sides.
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institu­tioners officielle opfattelse. Eftertryk tilladt.
The contents of this publication do not necessarily reflec institutions of the Community.
■ Kontor i Danmark*) Højbrohus, Østergade 61, Postboks 144, DK­1004 København K, Tlf. 33 14 41 40
Office in England Office in Wales Office in Scotland Office in Northern Ireland
Ansvarshavende redaktør: Søren Søndergaard
973 19 92 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG ­ Tel.
Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen : En opgave for EF
Health and safety at work: a challenge to Europe ι nnn
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
AND HEALTH PROTECTION AT WORK
Arbejdstagerne og problemerne vedrørende sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen
Workers and safety, hygiene and health problems at the workplace
Mener De, at Deres arbejde indebærer en risiko for ulykke eller tilskadekomst? (i %)
Do you think that your occupational activity entails risks of accident or injury? (in %)
Mener De, at Deres arbejde påvirker eller kan påvirke Deres helbred? (i %)
Would you say that your occupational activity is harming or could harm your health? (in %)
I > »l meget lidt ove rhovedet 1 ¡kke 'D(w): det tidligere Vesttyskland.
Díw): territory of Federal Republic of Germany before unification.
D(o): de nye delstater.
D(o): new Lander.
Procentdel af den erhvervsaktive befolkning, der går ind for (helt eller delvis), at der gennemføres ensartet lovgivning i alle EF-landene for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen.
Percentage of working of common legislation people in favour (completely or to a certain extent) of the application to all the countries of the European Community in the field of safety, hygiene and health at the workplace.
Kilde: Eurobarometer­undersøgelse, 1991.
Source: 1991 Eurobarometer survey.
*ΐ flAflB^) det ar, der er kommet til at fremstå som symbolet for ]» ]»\^^ M. virkeliggørelsen af det store indre marked, er blevet '*~ *^ ψ erklæret »Europæisk Arbejdsmiljøår«.
*^ *^ ^^ ψ of Safety, Hygiene and Health Protection at Work'.
Dette initiativ hen­vender sig til alle kredse på arbejdsmarkedet og bør spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at samle alles kræfter om sagen Λ).
The campaign is directed at the world of employment as a whole and has a decisive role to play in motivating all those concerned.1
Sideløbende med medlemsstaternes indsats for beskyttelsen af arbejdstagerne har Ministerrådet, Europa­Parlamentet og EF­Kommissionen i mere end 10 år udført et omfattende lovgivningsarbejde.
Over the last 10 years or so, the Council, Parliament and Commission of the European Communities have produced a considerable body of legislation supple­menting what the Member States have already done in the field of worker protection.
Men medlemsstaternes og Fællesska­bets direktiver vil kun kunne få den ønskede virkning, hvis alle berørte parter inddrages i udarbejdelsen af dem, og hvis alle holder et vågent øje med, at de gennemføres.
But, the national laws and Community directives will only bear fruit if all the parties concerned are involved at the drafting stage and active at the implementation stage.
Det er også nødvendigt, at Fællesskabets borgere holder opmærk­somheden rettet mod dette vigtige spørgsmål og viser vilje til at gå videre.
The success of the efforts made in this essential area also depends on continued public awareness and desire for progress.
Kendsgerningerne, men også den offentlige opinion, kræver en indsats (se diagrammerne).
The facts, but also public opinion, demand action in this direction (see graphs).
Statistiske oplysninger fra medlemsstaterne viser, at der er store menneskelige og samfundsmæssige omkostninger forbundet med arbejdsulykker og erhvervssyg­domme.
The statistics currently available in the Member States reveal the high human and social cost of occupational accidents and disease.
F.eks. kan man konstatere, at der i 1989 var i alt 7 617 arbejdsulykker med dødelig udgang.
In 1989, for example, the total number of fatal accidents at work was 7 617.
Hertil kommer, at 10 millioner arbejdstagere hvert år kommer til skade ved en arbejdsulykke eller rammes af en erhvervssygdom.
Ten million people suffer occupa­tional accidents and diseases every year.
De heraf følgende skadeserstatninger og læge­ og hospitalsudgifter beløber sig til i alt 20 milliarder ECU om året2), hvortil skal lægges de indirekte omkostninger (lønud­gifter, udgifter til materiel, eksperthonorarer, advokatsalærer osv.), som er svære at gøre op, men som andrager et anseeligt beløb.
The total figure for compensation and medical costs arising from such accidents and diseases is ECU 20 billion2every year, quite apart from the indirect costs (wages, material costs, consultants' fees, legal fees, etc.), which, although difficult to measure exactly, are none the less considerable.
Desuden har en meningsmåling foretaget af Eurobarometer i 1991 blandt 12 500 mennesker påvist:
A survey carried out by Eurobarometer in 1991 on a sample of 12 500 people showed that:
■ at årets emne er aktuelt og giver anledning til bekymring: 84% af arbejdsta­gerne i EF mener, at erhvervssygdomme og arbejdsulykker i deres land forekommer hyppigt eller meget hyppigt; 42% af de erhvervsaktive mener, at arbejdet påvirker eller kan påvirke deres helbred; 40% mener, at deres arbejde indebærer en risiko for at blive ramt af en ulykke, og 1/4 af dem mener, at risikoen er høj.
■ the theme of the European Year is of real current concern to the public: 84% of European workers judge occupational diseases and accidents to be frequent or very frequent in their country; 42% of working people think that their health is or could be affected by their work; 40% think that work entails accident risks and a quarter of them feel that the risks are high;
■ at der næres reelle forventninger til EF: 94% af de erhvervsaktive går ind for en fælles lovgivning i alle EF­landene; 60% mener, at EF­lovgivningen vil føre til forbedring af deres sundheds­ og sikkerhedsmæssige vilkår.
■ there is a real 'European' expectation: 94% of workers are in favour of legislation common to all the countries of the Community; 60% consider that an improvement in their health and safety conditions will flow from Com­munity legislation.
Der bør således sættes alt ind på, at samtlige de lovtekster, der er vedtaget, og alt det arbejde, der er udført, i medlemsstaterne og på EF­niveau, kommer frem i lyset og bliver udnyttet og udbygget, og det samme gælder for de foranstaltnin­ger, der er iværksat af de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne og arbejdsta­gerne.
Every effort must therefore be made to ensure that all the texts adopted and all the work carried out by the Member States and by the Community are made known, exploited and developed; the same applies to the measures taken by the public authorities, employers and workers.
Men sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen skal være andet og mere end noget, man har ret til, det skal være en selvfølge: Det Europæiske Arbejdsmil­
But health and safety must be more than a legal concept; it must be a reflex. The European Year, beginning on
'J Derfe hæfte afslutter Europa-noter nr. 3/90.
This pamphlet supplements our edition No 3/90.
Redaktionen afsluttet i juli 1992.
Finalized in July 1992.
2) 1 ECU (den europæiske valutaenhed) = ca. 7,8 DKR (ved vekselkurser gældende pr.
ECU 1 (European currency unit) = about UKL 0.71, IRL 0.76 and USD 1.37 (at exchange rates current on 31.8.1992).