natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men med undtagelse af Luxembourg var over 80% af de 16­årige i de mere udviklede medlem­slande under en eller anden form for fuldtidsuddannelse.
With the exception of Luxemboui'g, however, all the more developed Member States had over 80% of 16 year-olds in fulltime education or training.
Også for de 18­årige er der store forskelle landene imellem, idet 80% af denne alders­gruppe i Vesttyskland er under en eller anden form for uddannelse sammenholdt med kun ca. 30% i Portugal og Storbritannien ­ sidst­nævnte land står i kraftig modsæt­ning til de andre mere udviklede økonomier.
For 18 year-olds, there are equally pronounced differences between countries, with the FRG having 80% of this age group in training or edu­cation as compared with only around 30% in Portugal and the UK - the latter being in marked contrast to the other more developed econ­omies.
Men man skal være klar over, at tallene er unøjagtige for så vidt angår erhvervsfaglige deltids­kurser, og de kan derfor underesti­mere de faktiske tal i visse tilfælde.
Note, however, that the data are incomplete for parttime train­ing courses and therefore may understate the actual figure in some cases.
Der er også væsentlige forskelle medlemslandene imellem med hen­syn til, hvorledes henholdsvis skole­uddannelsen eller erhvervsuddan­nelsen udnyttes.
There are also marked diffei-ences between Member States as regards the relative use made of education, on the one hand, and training, on the other.
Med undtagelse af Danmark fortsætter mindst 40% af de unge i de mere udviklede lande i Fællesskabet til en videregående form for erhvervsuddannelse, det være sig på fuldtids­ eller deltidsba­sis, når de har afsluttet den obliga­
With the exception of Denmai'k, 40% or more of young people in the more developed coun­tries of the Community go on to do some form of training, whether fulltime or parttime, when they finish compulsory education (mostly at the age of 15-16, though only 13 in Portugal) rather than continuing with schooling (Graph 98).
Kapitel 8 Udviklingen inden for erhvervsuddannelse
Chapter 8 The Development of Vocational Training less developed economies, the pro­portions are around 15% or less.
I Italien er tallet helt oppe på 60%.
full­time training schools.
I de mindre udviklede økonomier lig­ger tallene omkring 15% eller derun­der.
In the UK, in contrast to the three other countries, there was little move­ment between education and training.
Også i Holland var der en betydelig mobilitet mellem de alme­ne uddannelser og erhvervsskoler på fuldtidsbasis.
full­time further education or on a full­time training course.
Også i Storbri­tannien er erhvervsrettede deltids­kurser udbredte, men her har en langt mindre del af de 24­årige end andre steder modtaget anden form form for almen eller erhvervsrettet undervisning på fultidsbasis.
In the UK, part­time training is also import­ant, although here a much smaller percentage of 24 year­olds than elsewhere had had experience of full­time education or training.
Der er også store forskelle mellem de fire lande med hensyn til de unges skiften mellem almen uddannelse, erhvervsuddannelse og lønnet be­skæftigelse.
There are also marked differences between the four countries in the movement of young people between education, training and paid em­ployment.
I Vesttyskland havde ca. 17% bevæget sig fra erhvervs­
In the FRG, some 17% had moved from full­time voca­tional training into the part­time training provided by the dual sys­tem and a significant proportion had also moved in the opposite di­rection, implying that there were many more people with double qualifications than in the other countries.
De samme forskelle viser sig, når man ser på antallet af personer, der fuldender uddannelser inden for in­geniørfag og teknologiske fag. 11985 fik ca. 80.000 mennesker i Storbri­tannien et eksamens­ eller afgangs­bevis inden for ingeniørfag eller te­knologiske fag sammenholdt med 140.000 i Frankrig og 185.000 i Vest­tyskland (Figur 100).
Such differences are also shown by the evidence on the numbers of people qualifying in engineering and technology.
Den store for­skel ligger dog ikke så meget i antal­let af studerende, der tager eksamen i disse fag, men i antallet af faglærte
The main disparity, however, was not so much in the number of graduates obtaining de­grees in these disciplines but in the number of craftsmen.
Andelen af 24­årige, der er under uddannelse (almen eller erhvervsrettet) efter endt obligatorisk skolegang, i fire EF­lande (D, F, NL, UK)
Proportion of Young People receiving Post-Compulsary Education or Training by the Age of 24 in some Member States (D,F,NL,UK)
I procent af 24-årige
% Young people
■ Fuldtidsuddannelse Π Ingen form for uddannelse
Fulltime training/education No training or education
• uddannelse af flere unge kvin­der inden for tekniske og viden­skabelige fag.
• i­aising the status of vocational training;
• forbedring af erhvervsuddan­nelsernes status; håndværkere.
Towards Convergence Despite the Differences?
• tilpasning af uddannelsernes indhold og metoder til de nye behov;
adapting content and methods to new needs;
Mod ensartethed på trods af forskellene?
• increasing coherence and flexi­bility within education/training provision;
• tilskyndelse til øget samarbejde mellem uddannelsesinstitutio­nerne og de øvrige ansvarlige for uddannelserne;
• promoting stronger cooperation between providers of training;
Fællesskabet må i sin politik for at forbedre erhvervsuddannelserne ta­ge hensyn til de store forskelle i de enkelte landes uddannelsessyste­mer, og hvordan de unge bruger dem.
Community policies to improve vo­cational training need to take account of the marked differences in national systems of provision and their consequences in terms of how young people progress through them.
Samtidig skulle resultatet ger­ne være en fagligt bedre kvalificeret arbejdsstyrke og større lighed med hensyn til mulighederne i de forskel­lige regioner, hvilket netop er to af de vigtigste målsætninger for EF­politikken idag.
At the same time, they must produce a better qualified workforce and greater equality of opportunity between regions ­ two of the priority objectives of current Community policy.
styrkelse af lærlingeuddannel­serne eller de såkaldte kombinationsuddannelser, der både omfatter praktisk arbejde og teoretisk uddannelse;
• training moi'e young women in technical and scientific fields.
Følgende centrale målsætninger bør afspejles i Fællesskabets politik for at skabe øget ensartethed og samar­bejde inden for de forberedende og forbedring ningen;
The following set of key priority ob­jectives should be reflected in Community policy aimed at increas­ing convergence and cooperation in initial and continuing education and in training :
Antallet af personer, der bestod afsluttende eksamen inden for maskintekniske fag og teknologi i Vesttyskland, Frankrig og Storbritannien 1985
Numbers Qualifying in Engineering and Technology in FRG, France and UK 1985
Faglærte håndværkere Teknikere Mellamuddannelser
■ Craftsmen E3 Technicians " Π Bachelor degrees
Kapitel 8 Udviklingen inden for erhvervsuddannelse legang, den erhvervsforberedende uddannelse, beskæftigelse og efter uddannelse.
Chapter 8 The Development of Vocational Training creativity, initiative and independence in the trainee, in contrast to much training which often tends to actively discourage such qualities.
det potentiel, der ligger i informations og kommunikationsteknologierne. knologierne.
greater emphasis on better mastery of general subjects, all-round skills and problem-solving experience.
Et andet centralt begreb er "kreativitetsundervisning", der har til for mål at udvikle elevens kreativitet, initiativ og selvstændighed i mod sætning til megen anden undervisning, som i mange tilfælde rent faktisk sløver sådanne evner.
There is a corresponding need to ensure that training in the work place - whether part of such broader courses or of subsequent specialist courses - is well integrated with the school or college-based component.
Mange programmer for erhvervsforberedende uddannelse i de enkelte EF-lande er i dag præget af, at man i vidt omfang indskrænker specialuddannelserne og lægger tilsvarende øget vægt på bedre kendskab til generelle emner, almene færdigheder og problemløsning.
The growing use of modular units is important here for the flexible ap proach they offer to training. They allow parts of courses to be more rapidly revised and updated; they allow courses to be more flexible and they oblige those developing them to be clearer and more specific about the aims and content of each stage of the training process.
Der er et til svarende behov for at sikre, at er hvervsuddannelse på selve arbejdsstedet - hvad enten det foregår som led i sådanne bredere anlagte kurser eller som led i efter følgende specialkurser - integreres effektivt med den mere teoretiske undervisning "på skolebænken".
The potential for the use of modular 'European' courses is only just be ginning to be explored.
Disse ændringer i selve filosofien bag erhvervsuddannelsen afspejler behovet for at give erhvervsuddannelserne en ny status og et be dre image.
These changes in training philosophy reflect the need to give technical and vocational training a new status and image.
En situation, hvor vi må forvente mangel på potentielle lærlinge og elever, og hvor erhvervs forberedende uddannelse og videreuddannelse i stigende grad bliver vigtigt for hele økonomien, må man i stigende grad bejle til de unge.
In a world with a shortage of potential trainees, where initial and continuing training are becoming increasingly important as regards the import ance of an economy, much more attention will have to be paid to wooing young people.
Hidtil har erhvervsuddannelser i alt for høj grad været forbundet med dårlige undervisningsfaciliteter og en form for pseudo-socialb-istand, især i de ældre industrialiserede lande.
Hitherto, vocational training has been too closely associated with low-status, pseudo social welfare, institutions, especially in the older industrialised countries.
Samtidig har der i mange medlemslande været en be tydelig kløft mellem den almene uddannelse, der betragtedes som en forberedelse til universitetet og de teknisk betonede uddannelser.
At the same time, in many Member States the gap between general education, as a preparation for university and technical education, has been considerable.
Den voksende brug af moduler er meget vigtig i denne forbindelse, for di de giver mulighed for mere fleksible uddannelsesformer.
Universities and other educational establishments will still be centres of knowledge and research, but not necessarily places where students will come to learn specific skills.
De betyder, at de enkelte dele af kurserne hurtigere kan revideres og ajourføres; de gør også kurserne mere fleksible og de tvinger dem, der udarbejder kurserne, til at udtrykke sig mere specifikt og klart om formålene med og indholdet på hvert enkelt trin af ud dannelsesprocessen.
More flexible ways of organising training and research are likely to develop and be considered as nor mal ways of acquiring knowledge and skills, after compulsory school ing or basic further education.
Man er netop begyndt at undersøge mulighederne for at udvikle "europæiske" modulkurser. kurser.
'Distance' learning could be an im portant part of this development, exploiting the potential provided by the expansion of information and communication technologies.
Hvis både de tekniske uddannelser og alle andre erhvervsrettede ud dannelser skal kunne leve op til de krav, der vil blive stillet i morgendagens Europa, må alt dette ændres.
If both technical and vocational training are to fulfil their role in the Europe of tomorrow, all this will have to change.
Elevernes sociale status må højnes til et niveau, der afspejler deres øko nomiske betydning.
The social status of trainees must be raised to a point where it reflects their economic im portance.
Det samme gælder for dem, der skal undervise dem.
The same applies to those who train them.
Sådanne ændringer kræver en poli tisk indsats og afhænger af, at det offentlige vil gå forrest.
Such changes re quire political action and depend on national government to take a lead.
Fællesskabet kan bidrage til at udvikle grund laget for sådanne politikker ved at prioritere de samme målsætninger meget højt i sine egne politiske for anstaltninger.
The Community can help develop the basis for such policies by defining these priorities in its own policy statements.
"Fjernundervisning" kan blive et vigtigt led i denne udvikling, hvor man udnytter
Another key concept is that of 'enterprise training', to develop
Del III Beskæftigelsespolitik
Part III Employment Policies
Kapitel 9 De enkelte landes arbejdsmarkedpolitik
Chapter 9 National Labour Market Policies
De enkelte landes arbejdsmarkedpolitik
National Labour Market Policies
De enkelte landes bevillinger til arbejdsmarkedspolitikken er stadig domineret af udgifterne til arbejdsløshedsydelser, men der kan registreres stadig flere og mere aktive politiske tiltag.
National expenditure on labour market policies is still dominated by unemployment compensation, but the importance and variety of more active policies is increasing.
Indledning af ansættelseskontrakter og for arbejdsvilkårene mere generelt.
Introduction tions for contracts of employ ment and the general terms under which people work.
færdigheder.
general education and vocational systems hamper the development of the required skills.
Mangel på bestemte fagkundskaber er ved at blive et væsentligt arbejdsmarkedsproblem.
Skill shortages are emerging as a major labour market problem.
Arbejdsmarkedspolitikken kan være et vigtigt våben for de enkelte landes regeringer til at bekæmpe ar bejdsløshed og mangel på bestemte fagkundskaber.
Labour market policy is potentially an important weapon for national governments to combat unemployment and skill shortages.
Men arbejdsmarkedspolitikken alene kan ikke løse disse problemer; den må støttes af politiske foranstaltninger på andre områder - den generelle økonomiske styring og uddannelsespolitikken -hvorved den kan få ganske stor slag kraft:
While labour market policy alone cannot solve these problems and needs to be supplemented by policy in other areas - by general economic management and education policy - it can have a powerful effect:
Som det vil fremgå af dette kapitel, har EF-landenes arbejdsmarkeds politik i et vist omfang udviklet sig i samme retning, men udviser dog og så en række forskelle.
As this chapter shows, labour market policies in Community countries have in some degree developed in similar ways but also display a number of differences.
Det faktum, at der kommer stadig færre unge ind på arbejdsmarkedet, og det forhold, at langtidsledigheden ikke er gået ned, samt at der bliver stadig større problemer omkring arbejdstagernes kvalifikationsniveau, har betydet, at arbejdsmarkedspolitikken om lægges og beskæftigelsesstrategierne ændres tilsvarende.
As the number of young people entering the labour market has declined, and with it the rate of youth unemployment, as longterm unemployment has failed to decline and as concern about skill-levels has grown, policies have tended to change in response.
Ved indledningen til 1990'erne står de politiske beslutningstagere i Fællesskabets medlemslande stadig over for problemet med den høje og vedvarende arbejdsløshed.
At the beginning of the 1990s, policy makers in Member States of the Community still face the problem of high and persistent unemployment.
Selv om antallet af arbejdsløse er faldet gradvis siden 1986, er der stadig over 12 millioner tilbage (det svarer til hele befolkningen i Grækenland og Irland tilsammen) eller 8% af Fællesskabets arbejdsstyrke.
Although the number of unemployed has been gradually falling since 1986, it still stands at more than 12 million (a figure equivalent to the entire population of Greece and Ireland combined) or 8% of the Community's work force.
Lang tidsledigheden er fortsat høj, selvom arbejdsløsheden falder, og eftersom det at være uden job nu er den mest almindelige årsag til fattigdom, er arbejdsløsheden mere end nogen sinde blevet et socialt problem og ikke blot et spørgsmål om en vis uligevægt på arbejdsmarkedet.
With longterm unemployment remaining at a high level as unemployment comes down and since joblessness is now the most common cause of poverty, unemployment is more than ever a social problem and not just a prob lem of labour market imbalance.
a) gennem en mere "aktiv" udnyttelse af de offentlige ressourcer f.eks. via de offentlige arbejdsformidlingsorganer, voksenundervisningsprogrammer, beskæftigelsestilskud og særlige foranstaltninger til fordel for unge og handicappede, kan ar bejdsmarkedspolitikken få di rekte indflydelse på udbuddet af og efterspørgslen efter ar bejdskraft og afpasse dem bedre efter hinanden; b) gennem "passive" foranstaltninger som f.eks. arbejdsløshedsydelser og førtidspensionsordninger kan arbejdsmarkedspolitikken sikre, at de, der rammes af arbejdsløshed, stadig kan have en indkomst;
a) through 'active' programmes of public expenditure in the form of public employment services, adult training schemes, employ ment subsidies and special measures for the young and disabled, it can directly influence the supply of and demand for labour as well as the matching between them; b) through 'passive' measures such as unemployment benefit and early retirement schemes, it can maintain the income of those who become unemployed;
De fleste medlemslande har lagt øget vægt på voksenundervisning, arbejdsmarkedstilpasning og særlige foranstaltninger for at hjælpe dem, der har været uden arbejde i en længere periode.
Policy-makers in Community countries also face an increasing problem of a mismatch between la bour supply and demand, in qualitative rather than quantitative terms.
Man er også i et vist omfang ved at gå bort fra førtidspensionsordninger og direkte jobskabelsesprogrammer.
On the one hand, growing competition on world markets requires a shift from standardised mass production to wards diversified high-quality products and consequently a more skilled labour force.
De ansvarlige politikere i EF-lande ne står også over for et andet stort problem, nemlig misforholdet mel lem udbuddet og efterspørgslen ef ter arbejdskraft, som snarere er af kvalitativ end af kvantitativ art. På den ene side kræver den skærpede konkurrence på verdensmarkederne, at man går væk fra standardiseret masseproduktion over til fremstilling af mere varierede produkter af høj kvalitet, hvilket igen kræver bedre kvalifikationer hos ar bejdskraften.
Most Member States have put in creased emphasis on adult training, labour market adjustment and special measures to help those who have been out of work for a long period. They have also tended to put less emphasis on early retirement schemes and direct job creation pro grammes.
På den anden side be tyder det faldende antal unge, der kommer ind på arbejdsmarkedet, og manglerne i de almene og erhvervs faglige uddannelsessystemer, at det er vanskeligt at udvikle de krævede
On the other hand, there are differences in the degree of re liance on special schemes to combat youth unemployment and in the ex tent to which policy is directed towards improving the flexibility and adaptability of work forces within companies as opposed to im proving the balance of supply and demand in the (external) labour market.
I de fleste medlemslande anvendes der fortsat flere offentlige ressourcer c) gennem lovgivningen kan ar bejdsmarkedspolitikken være bestemmende for udformningen
c) through the regulatory framework of public rules and regulations, it can set the condi
Kapitel 9 De enkelte landes arbejdsmarkedpolitik omfanget af denne finansieringskil­de.
Chapter 9 National Labour Market Policies to be identified.
De tilsyneladende nationale ini­tiativer er derfor i mange tilfælde i vidt omfang finansieret med EF­midler, og et par gode eksempler herpå er forskellige erhvervsuddan­nelsesprogrammer i Irland og "Youth Training Scheme" i Storbri­tannien.
What appear to be national initiatives, therefore, are in a number of cases largely sup­ported from Community resources, various training schemes in Ireland and the Youth Training Scheme in the UK being particular examples.
på arbejdsløshedsydelser end på ak­tive politiske foranstaltninger med det formål at forbedre den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer.
In most Member States public ex­penditure on unemployment compensation continues to be con­siderably larger than expenditure on active policies aimed at improv­ing the workings of the labour market.
Med den voksende risiko for et mis­forhold mellem udbuddet af og efter­spørgslen efter bestemte fagkund­skaber og færdigheder vil det nok blive nødvendigt i de fleste EF­lande at flytte vægten og ressourcerne over fra indkomstbevarende foran­staltninger til mere aktive arbejds­markedsforanstaltninger.
With the increasing possi­bility of mismatch between supply and demand for particular skills, a shift of emphasis and resources from income maintenance to active measures is likely to become necess­ary in most parts of the Community.
ge prioritering af udgiftsområder­ne i stedet for den nuværende prioritering, og endelig får man kun at vide, hvor mange penge der er brugt på et givet program, men ikke noget om resultaterne af det pågældende program, som afhæn­ger af en effektiv udnyttelse af res­sourcerne i forhold til behovene.
it reflects past rather than present spending priorities, and it measures the amount of money put into a pro­gramme rather than what it achieves, which depends on the effi­ciency and effectiveness of expenditure relative to needs.
Men det er dog altid bedre end in­genting, og hvis tallene vurderes med alt muligt forbehold i sam­menhæng med andre informatio­ner, har man en brugbar indikator, der kan anvendes til at sammen­holde de enkelte landes løsnings­modeller og indsats på dette områ­de.
Nevertheless it is better than noth­ing and if used judiciously in conjunction with other information, represents a useful indicator for re­viewing comparative approaches and degrees of effort.
Tendenser i de enkelte landes ar­bejdsmarkedspolitik
Trends in National Labour Market Policies
I øjeblikket bruger medlemslandene i gennemsnit 2,5% af BNP på arbejdsmarkedsprogrammer, selv om der er store forskelle landene imellem.
The scale of public expenditure is not an ideal basis for comparing the relative importance of labour mar­ket policies across the Community.
I de fleste lande er udgifterne faldet en smule i de seneste år, samtidig med at arbejdsløsheden er faldet.
It should be noted, moreover, that such public expenditure is only partly financed from national revenue sources.
Beskæ­ringerne har været størst i Storbri­tannien, hvor faldet i arbejdsløshe­den også har været størst.
To varying de­grees, the active spending programmes are financed from the Comrmmity Social Fund, in the case of the poorer countries substan­tially so.
Men samtidig er udgifterne vokset i fire lande ­ Danmark, Vesttyskland, Grækenland og Portugal ­ på trods affaldende arbejdsløshed.
Most Member States, however, do not publish informa­tion in a form which allows the importance of this source of finance
Omfanget af det offentliges udgif­ter på et bestemt område er ikke det bedste grundlag for en sam­menligning af arbejdsmarkedspo­litikkens relative vægt i EF­lande­ne.
At present, Member States spend an average of 2.5% of GDP on labour market programmes, although there are wide variations between counti'ies.
Man "glemmer" herved dels en række ikke­finansielle foranstalt­ninger, dels initiativer inden for den private sektor, og man får først og fremmest indtryk af den hidtidi­
In 1988/89, the level of expenditure ranged from less than 1% of GDP in Greece and Portugal to over 4% of GDP in Denmark, Ire­land and Belgium (Graph 101).
Man skal desuden være klar over, at sådanne offentlige udgifter kun del­vis finansieres med nationale mid­ler.
In the majority of countries, expendi­ture has tended to decline slightly in recent years as unemployment has come down.
Programmer for mere aktive for­anstaltninger finansieres i forskelligt omfang af Fællesskabets Socialfond, og for de fattigste landes vedkommende i ganske væsentlig grad.
The reduction has been most pronounced in the UK where the fall in unemployment has been largest.