natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med tiden og I overensstemmelse med den komplementaritet, der Ønskes Indført mellem EF's og Europarådets aktiviteter, bør Fællesskabet gøre alvor af muligheden for at blive part I Europarådets konvent ion om fjernsyn på tværs af grænserne, der blev åbnet for undertegnelse I maj 1989.
In the long run and in keeping with the desire for complementarity between the activities of the Community and the Council of Europe, the Community will have to envisage becoming a party to the Council of Europe European Convention on Transfrontier Televisión opened for signature in May 1989.
Det er desuden vigtigt, at drøftelserne i OECD om usynlige transaktioner sikrer, at de særlige forhold inden for den audiovisuelle sektor respekteres.
It is also Important to ensure that the OECD's work on invisible transactions guarantees observance of the special nature of the audiovisual sector.
- er, for så vidt angår EFTA-Iandene, en arbejdsgruppe EF/EFTA om telekommunikation blevet oprettet, og disse lande støtter Fællesskabets holdning vedrørende højopløsnings-tv,
The diversifloation of participation in the RÖD programmes varies from one Community partner to another.
- er der I forhold til USSR spirer til et samarbejde, der tilsigter sovjetisk støtte til den europæiske højopløsnings-tv standard. Spørgsmålet om direkte sovjetisk støtte til EUREKA-teknoI og i programmet er endnu ikke afgjort.
In general, the Commission notes with satisfaction the initial effects of its coopération with third countries, namely: with the EFTA countries, an EC/EFTA working party on t^eoaramunioations has been set up and these countries support the Community's proposals with regard to HDTV; with the United States, even where there is no reciprocal participation of European and American enterprises in the RSD programmes launched by one or other, cooperation is being set up in the United States between operators; with the USSR, attempts at cooperation have been made in that Soviet support for the European HDTV standard; the question of direct Soviet participation in the Eureka technology programme is still in abeyance.
Desuden deltager Fællesskabet aktivt i de Internationale forhandlinger i ITU med henblik på oprettelsen af en fælles verdensstandard for højopløsnlngs-tv (Jf. 2.4.3.).
Moreover, the Community is actively participating in international negotiations conducted by the UTT with a view to laying down a single international standard for high definition television (cf. 2.4.3. above).
- fremme af IndustrI programmer
- Promotion of programme industries
Talrige lande, især i Østeuropa, ønsker at deltage i EF's udviklings programmer for audiovisuel produktion.
There are many countries, in particular in eastern Europe, which wish to participate in Community programmes for developing audiovisual production.
Det samme gælder for EUREKA audiovisuel (jf. 2.3), der samler 26 lande (EF-1 andene, de lande, der er medlemmer af Europarådet, samt Polen, Ungarn, USSR og Jugoslavlen).
The same should be true for audiovisual Eureka (see 2.3. above), which covers 26 countries (Member States of the Community, members of the Council of Europe, Poland, Bulgary, USSR and Yugoslavia).
En sådan deltagelse kan især baseres på samarbejdsaftaler, der enten er indgået eller under forhandling med de enkelte lande, især med henblik på samarbejde inden for tjenesteydelser.
Participation of this kind could, in particular,be based on cooperation agreements concluded are being negotiated with each of these countries and be aimed inter, alia at cooperation with regard to services.
Ovenstående gælder ligeledes i visse tilfælde for samarbejdet Inden for den audiovisuelle sektor med middelhavslandene.
The preceding remarks also apply, in certain cases, to audiovisual cooperation with the Mediterranean countries.
Kommissionen vil undersøge, hvorledes Fællesskabet kan udbygge og supplere samarbejdet med disse lande.
The Commission will seek ways for the Community to improve or augment cooperation with these countries.
Uruguay-Runden - De generelle forhandlinger om tjenesteydelser
Uruguay BoandJ General negotiations on services
Under den nye forhandl ingsomgang under Uruguay-Runden, der påbegyndtes I Punta del Este I 1986, blev det besluttet at søge at ná frem til en multilateral adfærdsnorm for handel med tjenesteydelser I form af en almindelig overenskomst om tjenesteydelser.
As part of the new Uruguay Round negotiations launched at Punta del Este in 1986, it was decided to draw up a multilateral discipline for the services business which will take the form of a general agreement on services.
Blandt de sektorer, der indgår i disse forhandlinger, er telekommunikation, og herunder audiovisuelle tjenesteydelser.
Telecommunications, including audiovisual services, is one of the sectors covered by this exercise and the negotiations.
Dette første element er afgørende for de audiovisuelle ydelsers tilknytning til telekommunikationssektoren, der således skal behandles i sin helhed. Bestemmelserne om radiospredning (etableringsretten berøres Ikke af fæliesskabsharmonlseringen) skal således liberaliseres i EF på linje med andre telekommunikationsydelser.
The existence of this first component determines the inclusion of audiovisual services in the telecommunications sector which, in this way, must be treated as a whole, since the rules for the transmission of broadcast signals (the right of establishment not, however, having been affected by (Community harmonization) is the subject of liberalization in the Community In the same way as other telecommunioations services.
Det andet element af radio- og tv-sprednlng Indeholder derimod en sektorbestemt karakterisering af indholdet af de udsendte radio- og tvsignaler. Dette indhold omfattes således af lovbestemmelser (både i medlemsstaterne, i EF og tredjelande), der vedrører den rolle med henblik på fastholdelsen af den kulturelle Identitet, som radio- og tv-sprednlng spiller. Der er således tale om en særlig kulturel karakteristik som modvægt til liberaliseringen af spredningen af radio- og tv-signaler, der skal sikre denne liberalisering et nødvendigt kvalitativt aspekt.
The second component of broadcast services introduces, an the other hand, a sectoral specificity In respect of the content of the broadcast signals, since the content transmitted by the broadcast signals is subject to rules (in the Member States, in the Community and in non-Community countries), having regard to the role played by broadcasting as a vector of cultural identities.
EF-Iiberalisering: virkningerne udadtil af det indre marked på det audioviselle område er allerede betydelige for så vidt angår den audiovisuelle industriproduktion hos vore partnere, og Fællesskabet Ikke har pålagt dem betingelser om gensidighed;
As far as the Community is ooncerned, the starting point for these negotiations is as follows: a liberalization carried out by the (Community: the external repercussions of the internal audiovisual market are already considerable where the industrial audiovisual production of our partners is ooncerned, the more so as the Community has not laid down any condition of reciprocity; as a corollary, the cultural specificity of the content of the signals, whose transmission has been entirely liberalized, should not be affected by this liberalization.
Det henhører under kulturpolitikken, således som allerede erkendt i Montréal, af tre grunde: imøde kravet om beskyttelse af kulturel og sproglig egenart må kommes det udgør en integrerende del og sikrer en harmonisk udvikling af den brede liberalisering af det indre marked i den audiovisuelle sektor der er tale om en foranstaltning, som talrige andre lande (f.eks. Australien og Canada) har truffet med samme formål.
It depends on cultural policy objectives which were already recognized in Montreal for the following 3 reasons: it responds to concerns regarding cultural and linguistic identities which must be protected; it is an integral part and assures the harmonious development of an opening up of the Single Market in the audiovisual sector; it is a step which many other countries (e.g. Australia and Canada) have taken with the same objectives.
Derfor indleder Fællesskabet disse forhandlinger med det faste mål for øje at nå frem til en international liberalisering med samme begrænsninger som gælder for liberaliseringen Inden for EF, dvs. uden at røre ved det aspekt af sektoren, der vedrører det kulturelle særpræg samt de fæl les forantaltninger, der er udtryk for dette særpræg.
The Community is therefore approaching these negotiations with the firm intention of achieving international liberalization within the limits already achieved within the Community, i.e. by leaving intact the cultural specificity of the sector and the Community measures dependant on this specificity.
Arbejdsprogram
Work schedule
Kommissionen bestræber sig på ved gennemførelsen af de i de foregående kapitler beskrevne retningslinjer både for så vidt angår metoden og tidsplanen at overholde princippet om ligevægt mellem de tre aspekter af det audiovisuelle sagsområde.
In Implementing the guidelines set out In the preceding chapters, the Commission will attempt to respect, both in its methodology and in its scheduling, the principle of achieving a balance between the three aspects of the audiovisual triptyque.
Med henblik herpå er dens hensigter i forbindelse med de store mål for 1990 følgende:
To this end, it envisages the major 1990 deadlines as follows:
Spi I leregier : Der foreslås en løsning på problemet I forbindelse med ophavsrettigheder ved inden årets udgang at forelægge et udkast til direktiv* efter høring af de Involverede parter på grundlag af et arbejdsdokument ;
Rules of the game:A solution to the copyright problem will be proposed in the form of a draft Directive* following consultation with the parties concerned on the basis of a working paper before the end of the year; competition: (Concurrently the guidelines* will be drafted for the
Program- og filmindustrier: Et handlingsprogram*, for at opmuntre til udvikling af disse industrier, er Indeholdt I et forslag til beslutning fra Rådet af marts/april.
*- with regard to certain production and distribution agreements and a framework for aids for cinema and audiovisual production.
Formålet hermed er dels at sikre kontinuiteten mellem pilotaktionerne og mediaprogrammets hovedfase og deis at fastlægge det nødvendige retsgrundlag for Fællesskabets deltagelse i EUREKA-Audiovisuel.
Prodrome «no1 fjiTn i Trtngtrri eg : The action programme* to encourage the development of these industries will be the subject of a proposal for a Council Decision in March/April so as, firstly, to ensure continuity between the pilot schemes and the main phase of the MEDIA programme and, secondly, to establish the necessary legal bases for the (Community's contribution to Audiovisual Eureka.
Nye teknologier: Kommissionen vil i andet halvår forelægge en handlingspian for Indførelse af højopløsnlngs-tv*. Den vil som led i telekommunikationspolitikken ligeledes tilstille Rådet en meddelelse om satellitkommunikation i Europa, der omfatter et afsnit om satellitbaseret tv-emission.
New technologies: in the 2nd half of 1990 the Commission will present an action plan for the Introduction of HDTV* as part of telecommunications policy and will also forward to the Council a communication on satellite communications in Europe which will include a section on the aspects of satellite television distribution.
Relevante aktioner inden for forskning og udvikling af højopløsnlngs-tv vil sideløbende med anden fase af EUREKA 95-projektet blive gennemført inden for rammerne af det nye RDT-rammeprogram.
With regard to research and development, schemes relevant to HDTV are likely to be conducted in Synergy with the second phase of the Eureka 95 project as part of the new RTD framework programme.
Kommissionen vil ligeledes forelægge et forslag til direktiv for at sikre en videreførelse af det nugældende MAC-pakkedirekt iv.
The Commission will also present a proposal for a Directive to ensure the follow-up to the current MAC-Packet Directive.
Denne vejledende tidsplan vedrører kun de væsentligste terminer, som Kommissionen i øjeblikket har planlagt, med forbehold af de høringer, der er i gang inden for de enkelte sektorer.
This timetable, which is merely indicative, refers only to the main institutional deadlines currently envisaged by the Commission subject to consultations being held in each sector.
Den er således Ikke udtømmende (f.eks. dækker den Ikke videreførelsen af talrige igangværende aktioner), men den angiver dog de hovedlinjer, som Kommissionen vil følge I 1990 for at omsætte de retningslinjer til praksis, der er fastlagt for den audiovisuelle politik på de tre seneste europæiske Råd.
It therefore cannot be comprehensive (e.g. it does not cover the continuation of many schemes in progress), but it nevertheless provides an outline of the (Commission's activities in 1990 with a view to putting into practice the guidelines laid down for audiovisual policy by the last three European Councils.
Desuden vil de overvejelser, der blev indledt I 1988, bl i ve fortsat, især for at forberede de foranstaltninger, der vil kunne Indgå i forslagene I 1991 og senere, f.eks. vedrørende mediernes pluralisme og koncentration.
In addition, the discussion begun in 1988 will be pursued with a view, in particular, to preparing measures likely to be the subject of proposals in 1991 and beyond, for example with regard to pluralism and media concentration.
Betegner en aktion, der indgår i Kommissionens arbejdsprogram for 1990.
indicates an action Included into the Commission's work programme for 1990.
Meddelelse fra Kommissionen ledsaget af to forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af et
Commission Communication to the Council accompanied by two proposals for Council Decisions relating to an
HANDLINGSPROGRAM TIL FREMME AF UDVIKLINGEN AF DEN EUROPÆISKE AUDIOVISUELLE INDUSTRI "MEDIA" 1991 - 1995
ACTION PROGRAMME TO PROMOTE THE DEVELOPMENT OF THE EUROPEAN AUDIOVISUAL INDUSTRY
I NDHOLDS
CONTENTS
Den manglende balance mellem udbud og efterspørgsel
3.1 What the (Community has done so far : the MEDIA pilot phase 3.2 Principles of Community action
Et handlingsprogram til styrkelse af den europæiske audiovisuelle IndustrI
3.2.3 with priority for small firms Finding the right balance between "small" and "large"
Iværksættelse af sammenhængende supplerende foranstalt ninger, hvis særlige værdi ligger I fællesskabs d I men sionen 3.2.6. Fremme af finansieringen af markedet for film- og tvprodukt ion
3.2.6 industries Launching a coherent set of complementary measures, whose specific value lies in the Community dimension Large-scale recourse to market finance for the programmes industry
Distributions- og salgsfremmende mekanismer
Mechanisms for encouraging distribution and commercial promotion
Distribution og udnyttelse af spillefilm I biografer Videodistribution og tv-sprednlng Støtte til flersprogede tvprogrammer
3.3.1.1 Film distribution in cinemas 3.3.1.2 Distribution in videocassettes and on television 3.3.1.3 Support for multilingualism in television programmes
Fremme af en uafhængig produktion
3.3.1.4 Development of the independent productions market
Fremme af anvendelsen af ny europæisk teknologi i produktionen af programmer 3.3.2.4.
Developing preproduction Restructuring the cartoon film industry Promoting the use of new European technologies in programme production Creation of a "second market" using archive material
Udvikling af faglig kompetence
Development of professional skills
Aktiviteter i tilknytning til andre aktioner Uddannelse af nye "managers" I perspektivet af det store Indre marked
Activities linked to the other lines of action Training of "new managers" to cope with the single market
Udviklingen på andre områder
Other developments
deltagere Fællesskabet som partner i EUREKA-Audiovisuel-projekter Andre former for deltagelse l EUREKA-Audiovisuel
3.3.6.4 include new partners The Community as a partner in Audiovisual EUREKA projects Other forms of participation in Audiovisual EUREKA
I sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om den audiovisuelle politik (KOM(90) 78 endelig udg.) fastlægger Kommissionen de generelle rammer for foranstaltningerne til fordel for den europæiske audiovisuelle industri.
In its (Communication to the (Council and Parliament on audiovisual policy (CCM(90)78 final), the Commission defined a general framework for measures to promote the European audiovisual programme industry.
I henhold til den arbejdsplan, der er Indeholdt I meddelelsen, forelægger Kommissionen hermed Rådet et forslag til et femårigt handlingsprogram, der Indledes i 1991. Det er baseret på erfaringerne med MEDIA-pilotprogrammet og Indeholder en redegørelse for, hvordan Fællesskabet kan deltage I EUREKA-Audiovisuel.
Pursuant to the plan of work announced in the (Communication, the (Commission is presenting to the Council these proposals for Decisions relating to a five-year action programme starting in 1991 based on the results of the MEDIA pilot experiments and setting out the arrangements for the Community's involvement in Audiovisual EUREKA.
Ovennævnte meddelelses analyse af det europæiske audiovisuelle marked skal ikke gentages her, men der bør dog gøres opmærksom på en række forhold, der gør det foreslåede program berettiget, og som understreger dets presserende karakter.
Without repeating in full the analysis of the European audiovisual market presented in the (Communication, it is worthwhile recalling a number of facts which justify the proposed programme and explain the urgent need for its introduction.
Den audiovisuelle Industri vil fremover blive betragtet som en strategisk vigtig del af servicesektoren I Det Europæiske Fællesskab.
The audiovisual sector is now seen as a strategic sector for the services industry in the European Community.
Selv om der rent økonomisk er tale om en forholdsvis beskeden sektor, er den præget af ganske betydelig vækst: den beregnes til I dag at repræsentere en værdi på 25 mia ECU, et beløb som sandsynligvis vil stige til 35 mia ved udgangen af dette årti.
Although relatively modest in economic terms, its growth is significant: put at ECU 25 billion in 1990, it should grow to around ECU 35 billion at the end of the decade.
Ud over dette økonomiske vækstpotentiale har den audiovisuelle sektor stor social og kulturel betydning, Idet den er et medium for de rigt varierede europæiske kulturer, og dens udvikling vil derfor være et udtryk for det, der er selve kernen i Fællesskabet.
In addition to its potential for economic'growth, the audiovisual sector is important because of its socio-cultural dimension: as a vehicle for the wealth and diversity of European cultures, its development gives expression to the very essence of the Community.
Sektoren medvirker til opinionsdannelsen og er i høj grad styrende for europæisk livsstil og forbrugsmønstre.
It helps to shape public opinion and to establish references for both behaviour and consumption.
Udsigterne til en kraftig vækst på dette område er primært baseret på stigningen i antallet af tv-programmer, idet man regner med, at der Inden for de kommende fem år vil ske en forøgelse af udsende I sesmængden på over 50%.
The growth forecasts are based above all on the development of television services, whose volume in terms of broadcasting time will increase by more than 50% over the next five years.
Og ud over tv-statIonernes udsendelser kan nævnes de nye audiovisuelle tjenester, der muliggøres af den kraftige vækst Inden for video, kabel-tv, teledata og andre elektroniske medier.
In addition to television stations, new audiovisual services will come into being thanks to the proliferation of techniques such as video, cable, telematics and other computer technologies.
Der er således I den audiovisuelle sektor en kraftigt stigende efterspørgsel efter de produkter, den fremstiller: tv-programmer, biograffilm og anden audiovisuel produktion. Denne efterspørgsel stimuleres desuden af fremkomsten af nye muligheder for udsendelse og optagelse og af nye former for interaktiv kommunikation.
The audiovisual sector is quite clearly one in which demand is set to grow substantially: demand for "programmes" in the broader sense of the term -TV programmes, cinema films and miscellaneous audiovisual services -engendered by new broadcasting, recording and interactive communication opportunities and techniques.
DEN MANGLENDE BALANCE MELLEM UDBUD OG EFTERSPØRGSEL
A MAJOR PROBLEM: THE MISMATCH BETWEEN SUPPLY AND DEMAND
Det forholder sig imidlertid således, at der på det audiovisuelle område er en kløft Imellem udbud og efterspørgsel, idet den audiovisuelle Industri langt fra har kapacitet til at Imødekomme efterspørgslen.
However- the audiovisual programmes industry is already marked by a conspicuous mismatch between supply and demand, with demand far in excess of the industry's ability to satisfy it.
Og der er risiko for, at denne kløft vil blive uddybet meget betragteligt.
There is also a danger that the gap between supply and demand may grow considerably wider.
Der findes en lang række grunde hertil:
There are many reasons for this:
Distributions- og udsende Isesnettene for audiovisuelle produktioner på europæisk plan er utilstrækkelige.
- The circuits for the distribution/broadcasting of audiovisual works on the European scale are inadequate.
Næsten 90% af den europæiske produktion - når alle genrer ses under ét -når aldrig ud over produktionslandets grænser.
Nearly 90% of European products - all types together - never go beyond the frontiers of their country of origin.
En større udbredelse af de pågældende programmer og film på hele EF-markedet ville kunne bidrage betydeligt til at råde bod på det utilstrækkelige udbud af tv-produktioner og video- og biograffilm.
Consequently, better circulation of such products throughout the (Community market would help substantially to meet the shortfall in the supply of audiovisual products for television, video and cinema.
Produktionskapaciteten er skrøbelig, eftersom den begrænses af for snævre nationale produktionsstrukturer.
- Production capacities are fragile because they are limited by the excessively narrow structures of the national industries.
De nationale begrænsninger kommer på én gang til udtryk I produktionsvirksomhedernes utilstrækkelige størrelse og I investeringernes og markedernes for ringe omfang.
The national limitations are reflected by the small size of firms, Investments and markets.
De nationale produktioners utilstrækkelige rentabilitet forværres af konstant stigende produktionsomkostninger.
The inadequate profitability level of national pcroducts is aggravated by the constant rise in production costs.
Denne stigning er Især betydelig for fiktionsproduktioner, dvs. biograffilm og tvserler.
This rise is especially felt in the field of fiction, i.e. films for cinema and television series.
Her er der tilmed tale om et centralt audiovisuelt felt, eftersom film er det medieprodukt, der har størst publikumsmæssig appel såvel på de europæiske markeder som på verdensmarkedet, hvilket betyder, at der nødvendigvis I de kommende år må satses på dette område.
And yet fiction is an essential area of audiovisual activity. It is the public's favourite type of product and the type on which the media base their appeal on the European and world markets and will be central to the development of the industry in years to come.
Den europæiske audiovisuelle Industri har hidtil været ude af stand til at udvikle et "sekundært marked" for sine produkter.
- The European industry has hitherto been unable to develop a "second market" for its products.
Oprettelse af et sådant marked for retransmission ville kunne åbne mulighed for supplerende anvendelse af store lagre af programmer, hvis rentabilitet i dag hæmmes af problemer vedrørende ophavsret, arkivernes forvaltning eller ganske enkelt mangel på kataloger.
The creation of such a rebrcadoasting market should open the way for the further exploitation of large stocks of programmes which, at the present time, cannot be used profitably owing to problems coiicerning royalties, archive management or simply absence of catalogues.