natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De kan også finde det lettere at forene deres familiemæssige for­pligtelser med en erhvervskarriere ved at arbejde på deltid i visse lande — specielt i Storbritannien og Ne­derlandene.
UK, for example, that a number oflarge companies, particularly inthe service sector, have a policy of
I begge disse lande er deltidsarbej­de derfor et generelt træk ved ar­bejdsmarkedet for både mænd og kvinder i modsætning til, hvad der er tilfældet andre steder i EF.
In industry, around LSVo of women worked parttime in the Community in 1990 as against under 2Voof men, with the figure for womenranging from 44Vo in the Netherlands and 28Vo in Denmark to under77o in all of the Southern MemberStates .
Der er flere mulige forklaringer på, at så mange kvinder arbejder på deltid. En er, at de jobs, der tilby­des, i højere grad er deltidsjobs end fuldtidsjobs.
employing women on a part-timebasis, andthatthispolicy hasspread to smaller firms as well asto the public sector.
En så­dan politik kan være udtryk for et ønske fra virksomhedernes side om at nedbringe arbejdskraftsomkost­ningerne (f.eks. ved at reducere deres bidrag til socialsikringsord­ninger), gøre det lettere at ansætte
Such a policymightreflect,inturn,adesireto minimise their costs of employment (e.9.by reducing their socialcontributions),reducethecon-straintsonhiringandfiring,andincrease theircontroloverworking time, or simply reflectconventional practice.
Selv om deltidsarbejde synes at bli­ve mere udbredt i EF som helhed, er der under ingen omstændigheder tale om en generel stigning.
Parttime working is closely linkedto the sector of activity.
108 Deltidsarbejde i forhold til mænds og kvinders beskæftigelse i servicesektoren i EF-landene, 1985 og 1990
The LFSsuggests that only 24Vo of womenand 77o of men were employed on apart-time basis in 1990 in the Community as a whole, and that, in Southern Member States, the pro-
% af samlet beskæftigelse i servicesektoren
In services, where 80Vo of all parttime workers are employed in the Community, 3 LVo ofwomenworked on a parttime basis in
Mænds og kvinders relative be­skæftigelsesmængde kan vurderes ved at justere beskæftigelsestallene ved at tage højde for forskelle i del­tidsarbejdet og mere generelt for­skelle i det gennemsnitlige antal timer, der arbejdes.
On the other side, many womenmight prefer working parttime tofull-time.
På dette grund­lag tegnede kvinderne sig i 1990 for 36% af beskæftigelsesmængden, hvilket skal sammenholdes med, at de sad på 39% af antallet af jobs.
They also may find iteasier in some countries - the UKand the Netherlands, in particular- to reconcile the conflict betweenfamily responsibilities and theirworking careersby sodoing.
Forskellen er naturligvis særlig markant for de lande, hvor deltids­arbejde er meget udbredt.
In the Netherlands, for example, according to a recent survey, almost halfof women working parttime weredoing so because of family commitments.
Deltidsarbejde er generelt mere ud­bredt de steder i EF, hvor relativt mange kvinder har erhvervsarbej­de, men ikke nødvendigvis, idet Frankrig er en undtagelse. Følgelig
In the UKand Denmark, where part-timersaccount for a relatively high proportion of the total employment ofwomen, their relative importancedeclined between 1985 and 1990.On the other hand, in all the South-erncountrie s,wheretheirproportion was already relativelysmall, their relative importance r43
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked ne; for kvindernes vedkommende dækker dette gennemsnitstal over forskelle lige fra 44% i Nederlande­ne og 28% i Danmark til under 7% i alle de sydlige EF­lande.
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market
en forholdsvis stor del af kvinder­nes samlede beskæftigelse, blev der relativt færre deltidsbeskæftigede mellem 1985 og 1990.
UK and Denmark, where it washigh.
Samtidig var der også tale om et relativt fald i de sydlige lande, hvor de deltidsbe­skæftigede i forvejen kun tegnede sig for en forholdsvis lille del af kvindernes beskæftigelse, mens tallet steg i alle de andre nordlige EF­lande, bortset fra Danmark og Storbritannien.
Parttime workingand age parts of the Netherlands, the UK(although slightly lower in Scotland and Northern Ireland than in England and Wales) and Denmark, and low throughout Southern Europe (Map 29).
Der er således ikke tegn på, at forskellene mellem EF­landene med hensyn til deltidsar­bejdets relative betydning er ved at udjævnes.
Thissuggests that the prevalence of parttime working has much moreto do with national characteristics
Deltidsarbejde i de enkelte sektorer formodes at give et noget fejlagtigt billede af deltidsarbejdets relative betydning i EF.
1990, äs compared with only \Vo ofmen (Graph 108).The proportionof women working parttime wasas high as 60Vo (77Vo in the case ofmarried women) in the Netherlands and 46Vo (537o for marriedwomen) in the UK, but under L07oin Italy, Greece and Portugal (with no discernible difference between marriedandsinglewomen). Formen,onlyinthe
Ifølge arbejdsstyr­keundersøgelsen skulle kun 24% af kvinderne og 7% af mændene være beskæftiget med deltidsarbejde i landbruget i 1990 i EF som helhed, og i de sydlige EF­lande skulle procentsatsen de fleste steder være under 15% for kvindernes vedkom­mende.
Netherlands lgVo) and Denmark(ITVo), was the proportion of part- whether these be social attitudes or tax and social securityregulationsthanwithlocalcharacteristics.
Men i henhold til data fra EF's landbrugsstrukturundersø­gelse havde 30% af alle landmænd en anden beskæftigelse ved siden af landbrug, og en væsentlig del af de resterende landmænd samt langt størsteparten afalle medhjælpende familiemedlemmer (specielt i det sydlige EF — 90% i Grækenland og Italien) arbejdede mindre end fuld tid (se Beskæftigelsen i Europa, 1991, kapitel 5).
time workers more than IUVo, while in Italy, Spain and Greece,it was 27o or less.
I servicesektoren, hvor 80% af alle deltidsarbejdende er beskæftiget i EF, arbejdede 31% af kvinderne på deltid i 1990, sammenholdt med kun 5% af mændene (figur 108).
The prevalence of parttime employment varies markedly withage, but in different ways for menandwomen.
Andelen af kvinder, der arbejder på deltid, var helt oppe på 60% (77% for gifte kvinder) i Nederlandene og 46% (53% for gifte kvinder) i Stor­britannien, men under 10% i Itali­en, Grækenland og Portugal (og uden nogen tydelig forskel mellem gifte og ugifte kvinder).
Whilepart-timeworking of men is much more important for those of 65 and over -which, in most countries, is abovethe official retirement age - parttime employment of women tendstoincreaseprogressively withage. ft remains the case, however,that a far higher proportion ofwomen than men work part-timeat all ages.
For mænde­nes vedkommende var det kun i Ne­derlandene (19%) og Danmark (13%), at andelen af deltidsarbej­dende oversteg 10%, mens tallet i Italien, Spanien og Grækenland var 2% eller derunder.
As compared with the variationbetweencountries,theimport-ance of parttime working variesrelatively little between differentregions within MemberStates . The proportion of women em-ployedpart-timeishighinall
I industrien arbejdede ca. 18% af kvinderne på deltid i EF i 1990 sam­menholdt med under 2% af mænde­
In services in particular, the pro-portionofwomenworkingpart-time has tended to increaseover time in most parts of the Community.
Deltidsarbejde hænger nøje sam­men med bestemte erhvervssekto­rer. For så vidt angår landbruget, må tallene for deltidsarbejde fra EF's arbejdsstyrkeundersøgelse
Between 1985 and1990, however, although the average over the Community asawhole increased from 29Vo to 3L7o, the proportion declined in five Member States: in Greece, Spainand Portugal, where the figureswere already low, as well as in the
Kvindernes andel i beskæftigelsen,
Fernale shareof employment,
% af samlet beskæftigelse
Thispatternofvariationbyageisapparent in most Member States.
Specielt i servicesektoren synes an­delen af deltidsbeskæftigede kvin­der at være vokset i tidens løb de fleste steder i EF. Selv om den gen­nemsnitlige andel i EF som helhed
Indications suggest that womenare more likely than men to beemployed ontemporaryratherthan permanent contracts.
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market nnü"ü;#ü iiouol
Udbredelsen af deltidsbeskæftigel­se varierer markant med alderen, men på forskellig måde for mænd og kvinder.
?''total emp-loyd: ih,,age gffi from others.
Mens deltidsarbejde for mænd er langt mere udbredt for gruppen over 65 år — hvilket i de fleste lande er over den officielle pensionsalder — synes deltidsbe­skæftigelsen for kvinder at blive gradvis mere udbredt med alderen. Men det gælder dog fortsat, at en langt større del af kvinderne end af mændene arbejder på deltid i alle aldersgrupper.
However, there areproblems ofbothinterpretationand coverage which affect com-parabilitybecause employmentpractices, and terminology, vary somewhat betweenMember States, and because respondentsto the survey do not always knowthe precise terms of their employ-ment.Moreover, because thesurvey is generally conducted out-sidetheperiodwhenmostseasonal work occurs,the importance of temporary jobs is probablyunderstated.
Noget tyder på, at kvinder i højere grad end mænd får tilbudt midler­tidige, frem for faste, ansættelses­kontrakter.
Thedevelopment oftemporarywork has not progressed in thesame way in all the MemberStates .
Men der er problemer i undersøgelsen
Itincreased sharply in France, Ireland and the Nether-landsovertheperiod1985 to
111 Mænds beskæftigelse efter beskæftigelsesstatus og sektor i EF, 1985 og 1990
1990, whileithasremainedunchanged or declined elsewhere.
Medhjælpende familiemedlem
Family working
Arbejdsgiver eller selvstændig
- # # f i .'. . g 90 ..
De foreliggende data tyder dog på, at ca. 12% af kvinderne og 8% af mændene i EF var ansat på tids­begrænsede kontrakter i 1990; denne form for ansættelsesvilkår var mest udbredt i Spanien, Græ­kenland og Portugal, og der var procentvis flere kvinder end mænd i midlertidige jobs i alle EF­landene bortset fra Græken­land (figur 110).
This means that the data concealpossible differences in factors such total numbers of women employedin industry, less than 57o were self-
112 Kvinders beskæftigelse efter beskæftigelsesstatus og sektor i EF, 1985 og 1990
Although women are proportion-atelyf armoreimp ortantinservices thaninothersectors,they still only accounted for 307oof the selfemployed in this sectorin 1990 in the Community (theywere 5I7o of employees).
Omfanget af selvstændig beskæfti­gelse overalt i EF hænger nøje sam­men med landbrugets betydning de pågældende steder, eftersom over halvdelen af den samlede beskæfti­gelse i denne sektor er selvstændig beskæftigelse. Kun i Tyskland var den procentvise andel i 1990 væ­sentligt mindre.
The significanceof this problem canbe reduced to some extent by focus-ingtheanalysis onnarrowlydefined industries or serviceswhich are less likely than broaderaggregations to differ substantiallyintheiroccupationalstructurebetween countries - but the results
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked har stor indflydelse på lønningerne, og da de meget vel kan have forskel­lig indvirkning på lønnen for hen­holdsvis mænd og kvinder inden for en given sektor, er det en væsentlig hindring for forsøget på at analyse­re lønforskelle og ændringer i disse over tid.
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market obtained can at best be indicative ofgenuine disparities in pay rates.
væsentligt højere end gennemsnit­tet, og kun i Grækenland (23%) og Italien (25%) væsentligt lavere (fi­gur 115).
proportionofthese occupy nonmanual rather than manual jobs.The work carried out by (the comparatively few) women in manualemployment may well, therefore,differ from the work carried out bymen, so limiting the comparabilityof rates of pay.
Godt 9% af alle kvinder, der arbejdede i servicesektoren, var selvstændigt beskæftigede sam­menholdt med 20% af mændene.
areavailable,thegapbetweenmen's and women's earnings narrowed between 1975 and 1991.
Kun i de sydlige EF­lande Græken­land, Italien, Spanien og Portugal — oversteg tallet for kvindernes vedkommende 14%, og det skyldtes i vidt omfang, at der generelt er flere selvstændigt beskæftigede i servicesektoren, og ikke, at der er forholdsvis flere kvinder.
Formost of the countries the mainexception is Greece - most of thischange occurred in the last six yearsof the period, from 1985 to 1991,with Belgium, Denmark, Germanyand the UK showing a reduction inthe differential of 78 percentage points.
digt dækkende for fremstillings­industriens vedkommende, men der er væsentlige huller for servi­cesektorens vedkommende.
There are two further problemswhich restrict both the use of thedata and their interpretation.
Ikke blot er offentlige tjenesteydelser ikke medregnet, men selv for de kommercielle tjenesteydelsers vedkommende er det ikke alle lan­dene, der laver statistikker for samtlige fagområder.
First,while the coverage of the data iscomplete for manufacturirg, thereare major gaps for services.
Denne be­grænsning har naturligvis særlig stor betydning, når man skal sam­menligne mænds og kvinders løn­ninger, eftersom en stor del af kvinderne er beskæftiget inden for fagområder, som ikke er dæk­ket af statistikkerne overhovedet.
Not onlyare public services not included but,even for market services, not aII countries collect statistics for alltrades.
Lønforskelle mellem mænd og kvinder
This is obviously an espe-ciallyimportantlimitationforcomparisons of male and femaleearnings since a large proportion of women are employed in activitieswhich are not covered by the data atall.
Problemet kan til en vis grad af­hjælpes ved at lade analysen foku­sere på snævert definerede industrier eller servicefag, hvor der er mindre sandsynlighed for væ­sentlige forskelle i erhvervsstruk­turen mellem landene, end det er tilfældet ved en grovere inddeling — men resultaterne kan i bedste fald kun være indikative med hensyn til regulære forskelle i lønsatser.
Given this qualification, the datashow that for manufacturing asa whole, for most Member Statesthe average earnings of women inmanual jobs were between 7 57o and857o of the average earnings of menin 1991 (Graph 116).If Luxembourgis excluded because of the small sizeofthe manufacturing sector, the twoexceptions were Denmark, wherewomenearned onaveragejustunder 957o of what men earned,and Ireland, where women's pay averaged only around7\Toof men's pay.
Der er ydermere to andre proble­mer i forbindelse med anven­delsen og fortolkningen af de pågældende data.
The data also show that for all Member States for which figures
For det andet er der tale om en meget ufuldstændig dækning af de deltidsbeskæftigede, og de pågæl­dende data bearbejdes ikke på sam­me måde i alle landene.
The relative pattern of pay differentials for manufacturing as a wholeis broadly repeated in individualindustries, with one or two exceptions.
116 Kvinders timeløn i forhold til mænds ved manuelt arbejde i industrien under ét og i nærings- og nydelsesmiddelindustrien i EF-landene, 1975,1985 og 1991
In food, drink and tobacco, forexample, where the relative pay ofwomen seems to be lower than average, therangeofdifferentialsbetween the average earnings ofmen and women manual workerswas wider in 1991 than for manufacturing as a whole, with women'spay averagrng only around 657o ofmen's pay in Spain and Portugal as
De eneste regelmæssige og ensarte­de informationskilder vedrørende mænds og kvinders løn i EF er tal for den gennemsnitlige brutto­timeløn for arbejdstagere med ma­nuelt arbejde i industrien og den gennemsnitlige bruttomånedsløn for funktionærer i industrien samt i udvalgte servicesektorer.
Secondly, thecoverage ofthoseworking parttime rather than fulltime is very incomplete and theirtreatment is not consistent betweenall countries. fn the case of the dataonhourlyearningsof manualworkers, these include part-timeemployees in nine of the MemberStates but relate only to full-timeworkers in Germätry, the UK and Portugal.
Begge statistikker offentliggøres halvår­ligt, og begge går tilstrækkeligt langt tilbage i tid til, at man kan vurdere ændringer på lang sigt.
For monthly earnings ofnon-manual workers, the data coverboth fult-time and parttime employees in seven countries - wherethey are converted to a full-timeequivalentbasisbutexcludepart-timers in Germäny, the UKand Portugal plus Belgium and
Men begge er utilfredsstillende i én vigtig henseende — de udreg­nes hovedsagelig ved at dividere lønningerne med antallet af ar­bejdstagere.
The data on average hourly earnings of manual workers relate toindustry and therefore apply tocomparatively few of the women in employment in most Member
Det betyder, at de pågældende tal dækker over eventuelle forskelle mellem mænd og kvinder i relation til en række faktorer såsom er­hvervsstruktur, kvalifikationer, er­faring og alder.
As noted above, only around I97o of women in employment work in industry.
Da man ved, at alle de nævnte faktorer i praksis
Moreover a significant
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market l"rruiiriiffi opposed to over 85Voin Denmarkand Greece (Graph 116).This mayreflect differences across the Community in the relative importance ofdifferent kinds of production withinthis broad category as much as ffi.ffi ffiigm'J,igar.
117 Kvinders timeløn i forhold til mænds ved manuelt arbejde i tekstil­, beklædnings­ og fodtøjsindustrierne i EF­landene, 1975,1985 og 1991
In textiles and clothing and footwear, on the other hand, the patternof differentials is more similar tothat for manufacturing as a whole.In the latter industry especially, theaverage level of women's earningsrelative to men in each Member State was almost identical in 1991to that for total manufacturing(Graph 1I7).
118 Kvindelige funktionærers månedsløn i forhold til mandlige funktionærers i industrien under ét og i nærings­ og nydelsesmiddelindustrien i EF­landene, 1985 og 1991
In food, drink and tobacco,in Germany, France and the UK, theaverage earnings of women relativeto men in 1991 were only marginally higher than in L97 5.Inaddition, in contrast to the significant narrowing of differentialsshown for manufacturing as a wholebetween 1985 and 1991 in all thecountries for which data are available, relative pay levels change"dvery little in this period ri'..p-.',',1,
Iøvrigt viser tallene for fremstil­lingsindustrien som helhed, at gen­nemsnitslønningerne for kvinder med manuelt arbejde i de fleste EF­lande udgjorde mellem 75% og 85% af gennemsnitslønningerne for mænd i 1991 (figur 116).
Textiles and clothing and footwearshow a similar experience.In bothcases, the changes in relativitiesbetween 1975 and 1991 were small,with a few exceptions - Greece and Ireland for textiles, Greece, Belgrum and the UK for clothing andfootwe ar - and the changes since1985, even smaller.
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked det billede, der tegner sig for indu­strien under ét.
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market wereas manyinstances oftherelative pay of women falling further behind that of men in the latter
Tallene viser også, at i alle de EF­lande, for hvilke der foreligger sta­tistikker, indsnævredes forskellen mellem mænds og kvinders lønnin­ger i perioden fra 1975 til 1991.
Relative earningsof norl-r[änualworkers in senrices period as of increases.
begge tilfælde var ændringerne i de indbyrdes lønforskelle mellem 1975 og 1981 meget begrænsede med nogle få undtagelser — Græken­land og Irland for tekstilers ved­kommende og Grækenland, Belgien og Storbritannien for beklædnings og fodtøjs vedkommende — og æn­dringerne efter 1985 var endnu mindre. Der var i realiteten lige så mange tilfælde, hvor kvindernes re­lative løn faldt yderligere i forhold til mændenes i sidstnævnte perio­de, som der var eksempler på stig­ninger.
This analysis of individual industries, where women's employment is relatively important, suggeststhat the narrowing of pay differen-tialsshownbythedataformanufacturing as a whole is prob-ablythere sultofshiftsinemployment between industries - fromindustrieswherewomen'srelative wages are comparativelylow to those where they are comparatively high.
Desuden kan det kon­stateres, at i modsætning til den tydelige indsnævring af forskelle­ne inden for industrien som hel­hed mellem 1985 og 1991 i alle de lande, for hvilke der foreligger data, ændrede de relative lønni­veauer sig kun meget lidt i denne periode.
As fornon-manual workers in industry,however, there are serious datadeficiencies in this area which restrict the analysis which can beundertaken.Inparticuldr, nodata are available for pay in nonmarket services which account foran important part of women's em-ployment.This,togetherwithother gaps in the datai means thatit is not possible to estimate anaverage figure for pay relativitiesin services as a whole.
Denne analyse af de enkelte bran­cher, hvor der er beskæftiget for­holdsvis mange kvinder, tyder på, at den indsnævring af lønforskel­lene, der fremgår af tallene for industrien som helhed, forment­lig skyldes forskydninger i be­skæftigelsen mellem de enkelte brancher — væk fra industrier, hvor kvindernes relative lønnin­
Neverthe-less,dataare availableforaverage earningsof menand clerks, men disproportionately asmanagers and technicians- ratherthan different level,sof pay for simi-larjobs.Asimilarpatternofrelativities emerges for individualindustries within manufacturing.As in the case of manual workers, the range of variation betweenMember States tends to be widerthan for manufacturing as a whole.In the great majority of cases, thereis a larger difference between men'sand women's average pay than inthe case of manual workers, theonlymajorexception beingtheclothing and footwear industry in Greece (Graphs 118 and 119).
Kvindelige funktionærers månedsløn i forhold til mandlige funktionærers i tekstil-, beklædnings- og fodtøjsindustrierne i EF landene, 1985 og 1991
Incontrasttothepayof manualworkers, however, there is some evidence of a narrowing in differentialsbetween men's and women's earn-ingsinindividualindustriesbetween 1985 and1991, thoughthere are only four Member Statesforwhichcomparable dataareavailable.
% af mændenes løn
Relative eärningsof noh-r[änualworkers in industry
Det relative mønster i lønforskelle­ne inden for industrien som helhed går i vidt omfang igen inden for de enkelte brancher med nogle enkelte undtagelser.
In most countries the large majorityof women in employment are classified as nonmanual rather thanmanual workers.
Dette kan i lige så høj grad tilskrives forskelle i EF med hensyn til de forskellige branchers relative vægt inden for denne brede katego­ri som egentlige forskelle i lønnen for bestemte former for arbejde.
There ate, unfortunately, even fewer data availableon the earnings of such workers.
Inden for tekstiler, beklædning og fodtøj ligner mønsteret i lønforskel­lene til gengæld i højere grad det mønster, der gælder for industrien under ét.
The data which do exist show thatfor all Member States, the averagepay of women nonmanual workersin manufacturing is much lowerthan that of men than is the case formanual workers.
Specielt i sidstnævnte in­dustri var kvindernes gennem­snitsløn i forhold til mændenes i alle EF­landene næsten den samme i 1991 som i industrien under ét (figur 117).
In 1991, the aver-agee a rn ings ofwomenin manufacturing in the MemberStates for which data are availableaveraged no more than687o ofthoseof men; in the UK and Luxembourg,the figure was under 607o (Graph118).Asinthecaseofmanualworkers, this disparity may reflectthe fact that men and women areprobably doing different types ofjob- wom€r, for example, ffiäy be employed predominantly as typists or
Der foreligger desværre endnu færre data om funktionærer­nes lønninger.
"',',rfi'"" women in four service sectors fornine Member States.
% af mændenes løn
.*,,,t states,,.-
Et lignende mønster i lønforskellene tegner sig inden for de enkelte brancher i industrien. Som det er tilfældet for arbejdstagere med manuelt arbejde, synes forskelle­ne mellem EF­landene at være større end for industrien som hel­
Similarly in insurance, where therelative pay of women tended to beslightly lower than in banking ataround 70-757oof that of men formost Member States, but for Portu- g a I, almost 857o and for the UK only around587o. 587o.