natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For at få drøftet de forskellige problemstillinger i meddelelsen iværksatte Kommissionen en bred dialog omfattende den »tredje sektor« — dvs. ngo'er, frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger, EU-institutioner og andre berørte parter.
To discuss the issues in the Communication, the Commission launched a broad dialogue involving the "third sector" - including NGOs, social economy organisations and the voluntary sector -the EU institutionsand other interested parties.
Der blev etableret en dialog mellem ngo'er, Kommissionen og Europa-Parlamentet i forbindelse med forberedelserne til regeringskonferencen 1996-1997, hvor traktaterne skulle tages op til fornyet gennemgang. Blandt de spørgsmål, der blev drøftet, var nye bestemmelser i traktaten, som kunne danne grundlag for samfundsdialogen med ngo'er.
A dialogue was developed between NGOs, the Commission and the European Parliament in the preparations for the 1996-7 Intergovernmental Conference to review the Treaties.
Som vi har set, blev disse ændringer imidlertid ikke indarbejdet i Amsterdam-traktaten - til stor skuffelse for Kommissionen, Parlamentet og alle andre involverede parter.
However, as we have seen, such changes were not included in the Amsterdam Treaty -to the disappointment of the Commission, the Parliament and other parties involved.
Hvem er ngo'erne?
Who are the NGOs?
Et markant og helt grundlæggende træk ved Det Europæiske Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik er den fremtrædende placering, det giver de ikke-statslige organisationer (ngo'er) og andre frivillige organisationer og interessegrupper på linje med de organer, som måske i højere grad opfattes som »aktører« i den politiske beslutningsproces i EU og i andre kredse: arbejdsmarkedets parter (fagbevægelse og arbejdsgiverorganisationer), nationale myndigheder og EU-institutioner.
A distinctive and indeed defining feature of the European Social Policy Forum is the prominent role it gives to non-governmental organisations (NGOs) and other voluntary organisations and interest groups, alongside those bodies which are perhaps more usually perceived as "players" in EU policymaking and other circles: the social partners (trade union and employers' organisations), national authorities and EU institutions.
I betragtning af ngo'ernes betydning for arrangementet er det umagen værd at se lidt nærmere på, hvem ngo'erne og de andre tilsvarende organisationer egentlig er.
Given their importance to the event, it is worthwhile examining briefly who the NGOs and similar bodies are.
Frivillige organisationer spiller en vigtig rolle på næsten alle områder inden for sociale aktiviteter i hele EU og bidrager i stigende grad til Europas udvikling, hvilket Kommissionen da også påpeger i sin meddelelse fra juni 1997 om fremme af foreninger og fonde i Europa.
Voluntary organisations play an important part in almost every area of social activity across the EU and are making an increasing contribution to the development of Europe, as the European Commission points out in its June 1997 Communication on promoting the role of voluntary organisation and foundations.
Kommissionen anfører ligeledes, at disse organisationer har stor betydning på områder som f.eks. jobskabelse, borgernes aktive deltagelse i samfundsdebat og demokrati, levering af en lang række tjenesteydelser, udviklingspolitik, repræsentation af borgernes interesser over for offentlige myndigheder, fremme og beskyttelse af menneskerettigheder samt sports- og fritidsaktiviteter.
The Commission goes on to state that these organisations play a role in fields such as: employment creation; active citizenship and democracy; the provision of a wide range of services; development policies; representing citizens' interests to the public authorities; promoting and safeguarding human rights; and sports activities.
Frivillige organisationer er på det mest grundlæggende plan »blot grupper af mennesker, som er gået sammen omkring et eller andet formål«, men disse organisationer har alligevel i forskellig grad en række karakteristika til fælles: De har en vis formel eller institutionel eksistens, de giver ikke noget overskud til fordeling blandt
While voluntary organisations are, at the most basic level, "simply groups of people who have come together for some purpose or other", they do share to varying extents a number of characteristics: they have some formal or institutional existence; they do not distribute profits; they are independent; they are "disinterested" (ie those running them do not do so for personal gain); and they are active in the public arena and seek to contribute to the public good.
En lang række forskellige ngo'er og tilsvarende organisationer deltog i Det Europæiske Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik i 1998.
A huge diversity of NGOs and similar bodies attended the 1998 Forum.
Blandt de ca. 1 500 delegerede var der repræsentanter for flere hundrede organisationer fra omkring 30 lande.
Among the 1 500 or so delegates were representatives of many hundreds of these organisations from some 30 countries.
De organisationer, der var repræsenteret, var meget forskelligartede både med hensyn til position og arbejdsområde - fra Finsk Røde Kors til Den Panhellenske Sammenslutning af Forældre og Værger til Handicappede, fra Nederlandenes Platform: De Ældre og Europa til Svensk Red Barnet.
The bodies represented were diverse in terms of their location and area of activity - from the Finnish Red Cross to the Panhellenic Federation of Parents and Guardians of Disabled People, from the Netherlands Platform Older People and Europe to Swedish Save the Children.
Nogle kom fra lande uden for EU, det gjaldt bl.a. organisationer fra Central- og Østeuropa, såsom Centret for Ngo-udvikling i Bukarest og Kvindernes Alliance for Udvikling i Sofia, og organisationer fra det sydøstlige Europa såsom Det Pancypriotiske Velfærdsråd.
Some came from beyond the European Union, including organisations from central and eastern Europe - such as the Centre for NGO Development, Bucharest or the Women's Alliance for Development in Sofia - and from south-eastern Europe - such as the Pancyprian Welfare Council.
Ngo'emes deltagelse i forummet gik naturligvis ud på andet og mere end blot at være til stede.
The participation of NGOs in the Forum went, of course, beyond mere attendance.
Både de officielle talere og de enkelte delegerede deltog ivrigt i de forskellige debatter og diskussioner, og desuden var en stor del af konferencens anden dag viet det åbne forum (se side 14), som var arrangeret af Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område og Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS).
As well as the involvement of platform speakers and of individual delegates in the various debates and discussions, much of the second day of the conference was given over to the Open Forum (see p.13) organised by the Platform of European Social NGOs and the European Trade Union Confederation.
På det strukturelle plan var platformen (sammen med arbejdsmarkedets parter) stærkt involveret i planlægningen af, hvordan forummet skulle udformes, og hvilke emner der skulle drøftes.
At a structural level, the Platform (along with the social partners) was deeply involved with the planning of the Forum's format and of the issues to be discussed.
Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område er én af de »ledende« organisationer i sektoren og omfatter 25 organisationer, foreninger og netværk, som med dets egne ord »arbejder aktivt på at bidrage til opbygningen af et stærkere og mere retfærdigt samfund«.
The Platform of European Social NGOs is one of the "peak" organisations of the sector, bringing together 25 organisations, federations and networks which, in its own words, are "actively seeking to contribute towards the building of a stronger, fairer and more just society".
Platformens medlemsorganisationer repræsenterer igen tusindvis af organisationer, foreninger og andre frivillige organer og organisationer i »den tredje sektor«, som arbejder på mange forskellige felter og på alle niveauer lige fra det rent lokale til det europæiske.
The Platform's members represent thousands of organisations, associations and other voluntary or "third-sector" bodies engaged in a wide range of activities at all levels from the local to the European.
Platformen blev etableret i 1995 som en permanent ramme for samarbejde, efter at en række ngo'er havde sat sig sammen for at drøfte Kommissionens grønbog fra 1993 om socialpolitikken.
The Platform was created in 1995 as a permanent framework for cooperation after a number of NGOs had worked together to discuss the Commission's 1993 Green Paper on social policy.
Formålet med platformen er at give ngo-sektoren mulighed for at etablere en bredere og løbende samfundsdialog med EU-institutionerne om social- og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål (som et supplement til den løbende høring af ngo'er inden for bestemte sektorer).
The aims of the Platform are to allow the NGO sector to establish a broader and ongoing civil dialogue with the EU institutions on social policy issues (as a complement to continuing consultation of NGOs in specific sectors).
Blandt platformens vigtigste opgaver er at formulere fælles udtalelser om spørgsmål af fælles interesse og formidle disse udtalelser og holdninger inden for EU-institutionerne, tilskynde til interaktiv udveksling af tanker og idéer blandt medlemsorganisationerne, medvirke ved tilrettelæggelsen af de europæiske fora for socialog arbejdsmarkedspolitik og formidle relevant information blandt medlemsorganisationerne (platformen har foreløbig bidraget ganske betydeligt til begge fora).
Among the key tasks of the Platform are: the development of common opinions on issues of joint interest and their promotion within the EU institutions; facilitating an interactive exchange of ideas among members; and contributing to the organisation of European Social Policy Forums and circulating relevant information among members (the Platform has had a major input into both Forums so far).
De 25 organisationer, der er medlemmer af den europæiske platform, giver et klart og konkret indtryk af, nøjagtigt hvilke spørgsmål og problemer der motiverer de organisationer, som deltager i den europæiske samfundsdialog:
The identity of the 25 member organisations of the European Platform give a clear and concrete impression of exactly what kind of issues motivate the organisations participating in the European civil dialogue:
• CECODHAS (socialt boligbyggeri) • Sammenslutningen af Familieorganisationer i Det Europæiske Fællesskab (COFACE) • EURAG (ældre menneskers velfærd) • Eurolink Age • European Anti-Poverty Network (EAPN)
• CECODHAS (social housing); • Confederation of Family Organisations in the EC (COFACE); • EURAG (older people's welfare); • Eurolink Age; • European Anti-Poverty Network (EAPN); • European Association of Organisations for Home Care and Help at Home; • European Disability Forum; • European Federation of National Organisations Working with the Homeless (FEANTSA); • European Forum for Child Welfare; • European Migrants Forum; • European Network of Unemployed (ENU); • European Public Health Alliance (EPHA); • European Round Table of Charitable Social Welfare Associations (ET Welfare); • European Social Action (ESAN); • European Women's Lobby; • ILGA-Europe (International Lesbian and Gay Associations); • International Council on Social Welfare (ICSW); • International Movement ATD Fourth World; • International League of Societies for Persons with Mental Handicap (ILMSH) Europe; • International Planned Parenthood Federation (IPPF) - European Network; • International Save the Children Alliance; • Mobility International; • Red Cross/EU Liaison Bureau; • Solidar (development and social welfare organisations); and • Youth Forum.
EF-Domstolens kendelse om projekter for bekæmpelse af social udstødelse
ECJ ruling on projects to combat social exclusion
Der er et andet særligt forhold, der bør nævnes her, fordi det dels havde stor betydning for forummet, dels illustrerer den aktuelle og rent faktisk meget presserende karakter af de spørgsmål, der blev debatteret.
One further specific development needs to be mentioned at this point, as it both influenced the Forum strongly and illustrated the topical and indeed pressing nature of the issues under debate.
Den 12. maj 1998 afsagde EF-Domstolen kendelse i en sag (C-106/96), der var anlagt af den britiske regering (støttet af Tyskland, Rådet for Den Europæiske Union og Danmark) mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (støttet af Europa-Parlamentet).
On 12 May 1998, the European Court of Justice issued its ruling in a case (C-106/96) brought by the Government of the United Kingdom (supported by Germany, the Council of the European Union and Denmark) against the Commission of the European Communities (supported by the European Parliament).
Sagen gik i korthed ud på, at Storbritannien krævede, at Kommissionens beslutning om via budgetpost B3-4103 at finansiere 86 europæiske projekter for bekæmpelse af social udstødelse blev annulleret.
Briefly, the UK had sought the annulment of the Commission's decision to fund, under budget heading B3-4103, 86 European projects seeking to overcome social exclusion.
Storbritannien hævdede, at Kommissionen ikke havde kompetence til at afholde udgifter til finansiering af projekter under den pågældende budgetpost og således havde overtrådt traktatens artikel 4.
The UK claimed that the Commission did not have competence to commit the expenditure for funding the projects under the budget heading in question, and had thus acted in breach of Article 4 of the Treaty.
Domstolen annullerede den pågældende beslutning, men erklærede, at det ikke berørte gyldigheden af de foretagne betalinger eller de forpligtelser, der var indgået i henhold til eksisterende kontrakter.
The Court annulled the decision in question, though it declared that the annulment would not affect the validity of payments made or undertakings given under the contracts in question.
Domstolen gjorde det klart, hvilke principper Kommissionen skal overholde ved gennemførelsen af EU's budget: Alle udgifter vedrørende EU-aktioner forudsætter både, at den pågældende udgift er opført på budgettet, og at der foreligger et retsgrundlag, dvs. en forordning, et direktiv eller en afgørelse eller beslutning, der autoriserer udgiften.
The Court clarified the principles that the Commission must respect in implementing the EU budget: any expenditure relating to Union action requires both a budget entry and a legal basis - ie a Regulation, Directive or Decision authorising the expenditure.
Kun aktioner »af ubetydeligt omfang« kan finansieres uden et på forhånd vedtaget retsgrundlag.
Only "non-significant" actions can be financed without prior adoption of a legal basis.
Den 10. juni meddelte Kommissionen, at den havde besluttet at reagere på Domstolens afklaring af de retlige krav til budgettets gennemførelse.
On 10 June, the Commission announced that it had decided to take action following the Court's clarification of the legal requirements for the implementation of the EU budget.
Kommissionen gennemgik derefter en række budgetposter uden retsgrundlag og besluttede at udsætte deres gennemførelse midlertidigt.
It thus launched a review of a number of budget headings without a legal basis and decided to suspend their implementation temporarily.
Mens denne gennemgang fandt sted, ville nye forpligtelser blive suspenderet hvorimod de midler, for hvilke der allerede var indgået forpligtelser, ville blive udbetalt på normal vis.
During the review, new commitments would be suspended but the payments of monies already committed would be made as usual.
Mange af de pågældende budgetposter ville blive deblokeret, når Kommissionen havde forvisset sig om, at de opfyldte kriterierne i Domstolens kendelse.
Many of the budget headings concerned would be unblocked once the Commission was satisfied that they met the criteria of the Court's ruling.
Kommissionen anførte, at den ville drage de endelige konklusioner af gennemgangen og meddele dem til budgetmyndigheden ved udgangen af juli 1998.
The Commission stated that it would draw final conclusions from the review and communicate them to the budgetary authority by the end of July 1998.
Blandt de suspenderede budgetposter var posterne vedrørende »samarbejde med velfærdsorganisationer« (B3-4101), »samarbejde med ikke-statslige organisationer og sammenslutninger af social udstødte og ældre« (B3-4116), »aktioner vedrørende andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde« (B5-321), »Fællesskabets deltagelse i foranstaltninger til fordel for udviklingslande, som gennemføres af ikke-statslige organisationer« (B7-6000) og »tilskud til visse aktiviteter, der udføres af organisationer, som forfølger menneskerettighedsfremmende formål« (B7-7040).
Among the budget headings suspended were those related to "cooperation with charitable associations" (B3-4101), "cooperation with NGOs and associations formed by the socially-excluded and the elderly" (B3-4116), "measures in the social economy sector" (B5-321), "Community contribution toward schemes concerning developing countries carried out by NGOs" (B7-6000) and "subsidies for certain activities of organisations pursuing human rights objectives" (B7-7040).
Domstolen definerede ikke begrebet »af ubetydeligt omfang« (dvs. den type aktioner, der kan gennemføres, uden at der først er vedtaget et retsgrundlag), men gjorde det klart for Kommissionen, at et beløb af begrænset størrelse eller et meget kortvarigt projekt i sig selv ikke er tilstrækkelige kriterier.
For the Commission, while not defining "non-significant" (ie, the type of action that can be implemented without the prior adoption of a legal base), the Court did make it clear that a small amount of money or a short duration are not, per se, sufficient criteria.
Kommissionens gennemgang omfattede derfor både mindre budgetposter uden retsgrundlag og budgetposter, for hvilke der var foreslået et retsgrundlag, som endnu ikke var vedtaget.
The Commission's review thus concerned both small budget headings without a legal base and budget headings for which the legal base had been proposed but not yet adopted.
Desuden var Kommissionen i kontakt med budgetmyndigheden vedrørende EU-budgettet for 1999 og den nye interinstitutionelle aftale og forventede i denne forbindelse, at der kunne opnås enighed mellem institutionerne om en definition af begrebet »af ubetydeligt omfang«.
Furthermore, the Commission was in contact with the budgetary authority with regard to the 1999 EU budget and the new Interinstitutional Agreement and in this context looked forward to reaching an agreement between the institutions to define the meaning of "nonsignificant". significant".
(Efter forummet - i slutningen af juli 1998 - havde Kommissionen helt eller delvist deblokeret 83 ud af 100 budgetposter, som var midlertidigt suspenderet som resultat af EF-Domstolens kendelse.
[Following the Forum, by the end of July 1998, the Commission had fully or partially unblocked 83 out of 100 budget headings temporarily suspended as a result of the ECJ ruling.
Kommissionen anførte, at størsteparten af de bevillinger, der stadig var suspenderet (svarende til ca. 55 mio. ECU), kunne frigøres, når Rådet og Europa-Parlamentet havde vedtaget den nødvendige lovgivning.
The Commission stated that most of the funding still suspended (worth some ECU 55 million) could be cleared once pending legislation was adopted by the Council and European Parliament.
På et trepartsmøde den 17. juli enedes Kommissionen, Rådetog Parlamentet om en langsigtet løsning på problemet vedrørende retsgrundlag og en ad hoc-løsning for gennemførelsen af budgettet for 1998.)
At a "trialogue" meeting on 17 July, the Commission, the Council and the Parliament agreed on a long-term solution to the problem of legal bases and an ad hoc solution for the implementation of the 1998 budget]
Forummets sigte, tilrettelæggelse og program
Aims, organisation and programme of the Forum
Det andet forum blev forberedt af Kommissionen i nært samarbejde med Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område og arbejdsmarkedets parter repræsenteret af Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder (CEEP), Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (Unice).
The second Forum was prepared by the Commission in close cooperation with the Platform of European Social NGOs and the social partners - represented by the European Centre of Enterprises with Public Participation and of Enterprises of General Economic Interest (CEEP), the European Trade Union Confederation (ETUC) and the Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe (UNICE).
Det overordnede erklærede mål var »at fremme den europæiske debat om den fremtidige social- og arbejdsmarkedspolitik ved at mobilisere alle, der arbejder for at give Unionens fremtidige udvikling en stærkere social dimension«, og »at give lejlighed til at drøfte de vigtigste aktuelle spørgsmål i et forum med deltagelse af nøglepersoner fra de europæiske institutioner og repræsentanter for ngo'er, arbejdsmarkedets parter og medlemslandenes myndigheder«.
The overall stated aim was to "advance the Europe-wide debate on the future of social policy by mobilising all those involved to promote a stronger social dimension to the future development of the Union", and to "offer an opportunity to discuss the most important issues of today in a framework which brings together the key players in the European institutions and representatives of NGOs, social partners and national authorities in the Member States".
Inden for dette mere generelle sigte opererede forummet med følgende specifikke mål:
Within this overall goal, the specific central objectives of the Forum were to: • promote the idea of a "participative, inclusive and interdependent" European society;
• fremme idéen om et europæisk samfund »præget af medindflydelse, solidaritet og gensidig afhængighed« • styrke samfundsdialogen • påpege og udbygge »komplementariteten« mellem den sociale dialog og samfundsdialogen • hjælpe med til at etablere partnerskaber mellem alle berørte aktører
• strengthen the civil dialogue; • reveal and strengthen the "complementarity" between the social dialogue and the civil dialogue; • help develop partnerships between all the actors concerned; • encourage exchanges of concrete examples, demonstrating the "wealth of civil society"; • underline the role of social policy as a productive factor; and • discuss present and future social policy.
En række tværgående emner, der gik som en rød tråd gennem disse særskilte mål, skulle også drøftes: integrering af ligestillingsbegrebet og afskaffelse af forskelsbehandling i alle EU's politikker samt spørgsmål i relation til den befolkningsmæssige udvikling, især det stigende antal ældre og forholdet mellem generationerne.
Cutting across these separate objectives, a number of horizontal issues were to be addressed: "mainstreaming" of issues relating to equality between women and men and non-discrimination; and issues related to demographic trends, notably ageing and intergenerational relations.
Det faste program for forummet (ved siden af den mindre strukturerede dialog og debat, der foregår parallelt med de officielle seancer ved sådanne lejligheder) bestod i en række mere eller mindre formelle og interaktive møder, diskussioner og debatfora.
The set programme of the Forum (alongside the less structured dialogue and debate which shadows the official proceedings at such occasions) consisted of a range of sessions, discussions and forums, of varying formality and interactiveness.
Den første dag indledtes med en velkomsttale af Pádraig Flynn, medlem af Kommissionen med ansvar for beskæftigelse og sociale anliggender, efterfulgt af indlæg fra Kommissionens formand, Jacques Santer, og Europa-Parlamentets næstformand, Antoni Guttiérrez.
Day One began with a welcome from Pádraig Flynn, the Member of the European Commission with responsibility for employment and social affairs, followed by addresses from Jacques Santer, President of the Commission and Antoni Guttiérrez Diaz, Vice-President of the European Parliament.