natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked snitsløn derfor ganske markant i alle EF-landene, men dog ikke så stor som inden for engrosvirksomhed og detailhandel.
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market
kvindernes gennemsnitlønninger ganske betydeligt i forhold til mændenes i EF.
In both sectors, therefore, the gapbetween the average pay of men pay of women decreased by almost27o).
Men i modsætning til løn ningerne for arbejdstagere med manuelt arbejde er der tegn på en vis indsnævring af forskellene mellem mænds og kvinders løn ninger i de enkelte brancher i pe rioden fra 1985 til 1991, idet der dog kun foreligger sammenligne lige data for fire EF-lande.
and of women is significant in all Member States, althoughnar-rowerthaninwholesaling orretailing.Theevidence accordingly suggests that women occupyrelatively lowpaid jobs in thesetwosectors indisproportionatenumbers.
Lønforholdene for funktionærer i servicesektoren
Given the data available, it is difficult to identify the main reasonsfor the gap between the earningsof men and women.
Da det ikke er sandsynligt, at der er store forskelle mellem EF-landene med hensyn til det arbejde, der udføres, og der næppe heller er store forskelle i arbejdsopgaverne mellem de forskellige områder inden for engrosvirksomhed og detailhandel, må disse forskel le i lønforhold åbenbart tilskrives, at kvindernes jobs evalueres an derledes end mændenes i de en kelte EF-lande.
Neverthelessthe data which do exist supportthe results of case-studies whichsuggest that among the reasonsfor the disparity, are: o the concentration of women injobs which are poorly paid;
I de tre øvrige lande var der enten ingen ændring eller en lille ned gang (i Portugal, hvor kvindernes relative løn faldt med næsten 2%).
. the difficulties which womenface in accedingto higher positions in the occupationalhierarchy, either at the time ofhiring or in the course of theircareers;
Men de data, der findes, støtter konklusionerne af en række konkrete undersøgelser, som tyder på, at forklaringen på forskellene bl.a. skal findes i følgende:
the fact that traditionally malequalities and skills are systematically given more weightthan the qualities and skills ofwomen in setting job qualifications and pay;
Men ligesom det var tilfældet for funktionærer i industrien, mangler der i høj grad data på dette område, hvilket begrænser mulig hederne for en detaljeret analyse.
Moreover, nouniformtendencyfor the pay gap between men andwomen to close over the recentpastisapparentfromthedataavailable.
Dette tilligemed andre huller i statistikkerne betyder, at det ikke er muligt at beregne et gennemsnitstal for lønforholdene i servicesektoren som helhed. Der foreligger dog tal for mænds og kvinders gennemsnitslønninger i fire servicesektorer i ni EF-lande.
Between1985 and1991, theaverage earnings ofwomen in retailing rose relative tothose of men in four of the five Member States for which therearedata.fnbankitrg, however,only Luxembourg showed any significant increase in the relativepay of women while in Germanyand Portugal there was a smalldecrease.
Det samme mønster går igen in den for forsikring, hvor kvinder nes relative løn synes at være en smule lavere end inden for bank væsen, nemlig ca. 70-75% af mændenes i de fleste EF-lande, men i Portugal næsten 85% og i Storbritannien kun ca. 58%.
Similarly in insurance,only in Luxembourg and Belgiumwastherearelativeriseinwomen's earnings of more than37o over this period.
Inden for engrosvirksomhed og detailhandel, hvor mønsteret i lønforskellene er nogenlunde ensartet i EF-landene, varierer
In the threeremainingcountries,therewaseither little change or a small fall(in Portugal, where the relative
I begge sektorer er forskellen mel lem mænds og kvinders gennem
. the influence of bonus systemswhich in many cases are paidmore frequently to men than towomen.
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked den kendsgerning, at traditionelt mandlige kvaliteter og færdigheder systematisk tillægges mere vægt end kvinders kvaliteter og færdigheder ved fast sættelsen af jobkvalifikationer og lønninger; bonusordninger, der i mange til fælde indebærer, at ekstra til læg langt hyppigere udbetales til mænd end til kvinder.
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger
Help for the Unemployed Compensation Schemes
Bekæmpelse af langtidsledigheden: Vurdering af de forskellige muligheder
Actions to Combat Long-Tem theAlternatives
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbej dsløshedsstøtteordninger
Help for the Unemployed : National Unemployment Compensation Schemes
Hvorvidt en arbejdsløs får penge af det offentlige og i givet fald hvor meget og hvor længe, afhænger af mange faktorer — ikke mindst af i hvilket EF-land den pågældende bor.
Whether aru uruemployed person receiuesmoney from the State, how much, artd fo, how long, depends oru manyfactors - not the least being the Member State in which he or she resides.
Indledning nelsestilbud og efterlønsordninger.
Introduction to be taken into account.
Endelig forudsætter en korrekt evaluering af arbejdsløshedsstøtteordningerne og deres betydning for arbejdsløshedssituationen samt udbuddet af arbejdskraft omfattende informationer, specielt om "gennemtrækket" på arbejdsmarkedet, og disse informationer kan normalt ikke hentes fra de officielle nationale statistikker.
In addi-tion,aproperevaluationofunemploymentcompensationschemes on the dynamics of unem-ploymentandlaboursupplyrequires information, on flows intoand out of work in particular, whichcannot usually be obtained from official national statistics.
ydelser er, at man er til rådighed for arbejdsmarkedet. Arbejdsløsheds dagpengene afhænger typisk af den pågældendes egne bidrag til ord ningen, og ydelserne, der udbetales i en tidsbegrænset periode, er ikke trangsbestemte, men sættes i for hold til lønnen, da den pågældende var i arbejde.
depends onpreviouscontribu-tions, with benefits being set inproportiontoincome wheninwork, independent of need, for aspecific period of time.
For at være berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse skal man til gengæld normalt ikke have indbetalt bidrag, og ydelserne sættes ikke i relation til hidtidig indkomst, men er typisk trangsbestemte og normalt ikke tidsbegrænsede. sede.
Eligibitityfor unemployment assistance, onthe other hand, is (largely) unre-latedtopreviouscontributions,and payments are not related toprevious income, but are typicallymeans-tested andusuallyapplyfor an unlimited period of time.
I dette kapitel gennemgås de grund læggende former for arbejdsløsheds støtteordninger, der findes i EF, og der redegøres for de indbyrdes for skelle med hensyn til ydelsernes størrelse i forhold til tidligere løn samt omkostningerne ved de for skellige systemer.
Despite the voluminous literatureon this topic, there is, in fact, relatively little evidence on the effectsof unemployment compensation onlabour market behaviour, especial-
Desuden vurderes det, hvor meget disse støtteordninger betyder for de ar bejdsløses tilskyndelse til at søge arbejde og for fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, samt hvordan "passive" indkomststøtteforanstaltninger og "aktive" arbejdsmarkedstiltag hænger indbyrdes sammen.
In practice, however, compensationschemes caninvolvebothprin- ly for the Community. The following
På trods af en omfangsrig litteratur om emnet findes der i realiteten kun et meget begrænset konkret materiale om, hvordan arbejdsløs hedsstøtteordningerne påvirker ar bejdsmarkedet, specielt i EF.
This chapter identifies the basictypes of unemployment compensationschemes whichareinoperation across the Communityandexamines theirfeaturesintermsofthescale ofpaymentsrelativetoearningsandtheirbudgetary cost.
Det følgende er et første skridt i retning af en mere omfattende evaluering af disse støtteordninger.
It also considerstheir possible effects on the incentives for the unemployed to seekworkandonlabourmarketflexibility, as well as the interde-pendenciesbetween "passive"measures of income support and
Forsikring kontra understøttelse
"active" labour market policies.
Det skal med det samme slås fast, at det er meget vanskeligt at sam menligne arbejdsløshedsstøtteordninger.
isafirststeptowardsamorecomprehensive evaluation of unemployment benefit systems.
Regler og lovgivning for den slags ordninger er ofte meget kom plekse.
The difficulties of comparing unemployment compensation schemesneed to be emphasized at the outset.
Hvis man vil vide, hvordan de fungerer i praksis, er det ikke nok at læse vejledningerne om reglerne for social sikring.
ciples.The German unemploymentassistance (Arbeitslosenhilfe) forinstance, is wage-related, whereasthe unemployment benefit systemin the UK has not been related towages since 1982.
Man må også vide noget om den institutionelle kontekst og om de generelle finansielle vilkår.
The rules and regulations govern-ingtheiroperationare often substantially reduce the proportionof previous income received, as in Belgium, Denmark and Spain.
Desuden skal del tages hensyn til andre alternativer til egentlig indkomststøtte til de ar bejdsløse, som f.eks. tilskud til korttidsarbejde, midlertidige jobtilbud i den offentlige sektor, uddan
complex. To understand how theywork in practice, it is not sufficientto read the social security manuals.
Der er to grundlæggende principper for, hvordan arbejdsløshedsstøtteordningerne fungerer: i det ene til fælde sættes ydelserne i relation til den hidtidige løn (arbejdsløshedsforsikring eller arbejdsløshedsdagpenge), og i det andet tilfælde garanteres de arbejdsløse en minimumsindkomst (arbejdsløshedsunderstøttelse). En forudsætning for at kunne få en af disse to former for
Moreover, in a number of countries,general assistance is paid to all persons inneed, includingtheunemploye d,irre spectiveofwhethertheyareavailableforwork.
Men i praksis kan støtteordninger ne være baseret på en kombination af de to principper.
It also requires a knowledge of theinstitutional environment and ofthe general financial conditionswhich exist.
Det tyske sy stem (Arbeitslosenhilfe) er f.eks. lønrelateret, mens arbejdsløshedsydelserne i Storbritannien ikke har været sat i forhold til lønningerne siden 1982.
Policy alternatives tomerely providing income supportfor the unemployed, such as subsidizing short-time work, temporaryjobs in the public sector, training orearly retirement schemes, also need o uruemployment insurance (UI)only - Italy;
Samtidig kan lofter over ydelserne indebære, at ydelsen kommer til at udgøre en væsentlig mindre procentdel af tidligere ind komst, således som det er tilfældet i Belgien, Danmark og Spanien.
Therearetwobasic principlesgoverninghowunemploymentcompensation is determined: onerelates payments to the previouswage (unemployment insurance),the other guarantees a minimumlevelofincome(unemploymentassistance).
Desuden udbetales der i en række lande bistand til alle, der har behov derfor, herunder også de arbejdsløse, uanset om de er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Acommon requirement for receiving either type ofincome compensation isthatofbeing available for work.
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger
o urlernployment insurance (UI)and unemployment assistqnce(UA) Germätry, Greece Spain, France, Ireland and Portugal; o unernployment insurq,rlce (UI)q,nd guaranteed minimurnincome (GI) Belgium,
• udelukkende arbejdsløshedsforsikring (AF) — Italien; ge den forsikrede person har været i beskæftigelse;
Denmark,Luxembourg,Netherlands and the LJK.
• der udbetales kun dagpenge i en begrænset periode, som også af hænger af, hvor længe den for sikrede har været beskæftiget.
Typically countries with relativelylow or shortterm benefits (Greece,Italy, Ireland and the UK) impose awaitingperiodofseveral daysbefore benefits can be claimed,whereas in countries with relativelyhigh rates of benefits (Denmark,Germäry, Spain, France and the Netherlands) there is no waitingperiod at all.
arbejdsløshedsforsikring (AF) og arbejdsløshedsunderstøttelse (AU) — Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland og Portugal;
In additior, some of the countrieswith a UI and a UA scheme Germany in particular - provide aguaranteed minimum income topersons in need who are not, or not sufficiently, covered by any of theother two schemes.
• varierer fra 360 dage i Tyskland til 78 dage for arbejdstagere under 18 år i Belgien.
In practice, however, it is difficult torank the systems in Communitycountriesaccording tothesecriteria.
Siden midten af 1970'erne har de lande, der hovedsagelig baserer sig på forsikringsprincippet (specielt Tyskland, Frankrig og Spanien), som reaktion på høj og vedvarende arbejdsløshed og hastigt voksende underskud på statsbudgettet forlænget denne minimumsperiode og/eller i højere grad gjort dagpengeperiodens længde afhængig af, hvor længe den pågældende har haft beskæftigelse.
The regulation of unemployment insurance and assistanceis very complicatedand often inconsistent (see Table pp160-1).
arbejdsløshedsforsikring (AF) og garanteret minimumsindkomst (GI) — Belgien, Danmark, Luxembourg, Nederlandene og Storbritannien.
Theschemes in Germdny, Spain and France seem most to reflect theinsurance principle in terms oftheirfinancing.
Desuden er der nogle af de lande, der opererer med en AF- og AU-ordning — specielt Tyskland — der garanterer en minimumsindkomst til folk i trang, som ikke er dækket — eller ikke tilstrækkeligt dækket — af no gen af de to andre ordninger.
The relative scale ofemployers' andemployees' contributions, however, varies widelybetween these countries as betweenother Member States.
Typisk vil lande med forholdsvis lave dagpengesatser eller forholdsvise begrænsede dagpengeperioder (Grækenland, Italien, Irland og Storbritannien) forlange en karensperiode på flere dage, før der udbetales ydelser, mens der i lande med forholdsvis høje dagpengesatser (Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig og Nederlandene) slet ikke er nogen karensperiode overhovedet.
Nevertheless, because of the possibility offorward or backward shifting ofnon-wage costs, such differences arelikely to be relatively unimportantso far as the functioning of labourmarkets is concerned.
Rent teoretisk kan de særlige træk ved en forsikringsbaseret ordning defineres som:
Three majortypes of divergence from the insurance principle are apparent on thefinancing side:
Hovedparten af finansieringen stammer fra lønrelaterede bidrag (indbetalt af arbejdsgiver ne og/eller arbejdstagerne);
From a theoretical point of view,thefeaturesofaninsurance-base dscheme can beclearlyformulated:
Men i praksis er det vanskeligt at klassificere ordningerne i EF-lande ne efter disse kriterier.
Where unemployment benefits arewage-related, the initial rate ofbenefit ranges from 20 to SOVo ofprevious gross earnings - in Italy,Ireland and Greece - to 90Vo- in Denmark.
Lovgivningen om arbejdsløshedsforsikring og -understøttelse er meget kompliceret og i mange tilfælde inkonsekvent (se tabellen side 160-161).
Only in Gerrnany is thebenefit rate related to net ratherthan gross earnings, and only in the UK are benefits flat-rate ratherthan being related to wages.
Ordningerne i Tyskland, Spanien og Frankrig er tilsyneladende hovedsagelig baseret på forsikringsprincippet med hensyn til finansieringen, men den forholdsmæssige størrelse af ar bejdsgiveres og arbejdstageres bidrag varierer ganske meget mellem disse lande og iøvrigt også mellem de øvrige EF-lande indbyrdes.
Aslong-termunemploymenthasincreased, so there has been a growing tendency for the period overwhich benefits are payable to be o high state subsidies to thebenefit fund in Denmark, Italyand the Netherlands; o the bulk of finance comes fromwage-related contributions(paid by employers and/or employees);
• ret til arbejdsløshedsdagpenge forudsætter en minimumsperiode med tidligere beskæftigelse (hvilket udelukker nytilkomne på arbejdsmarkedet og personer, hovedsagelig kvinder, der genindtræder på arbejdsmarke det efter en længere afbrydelse); se); integrering af arbejdsløshedsforsikringsordningen i det sociale sikringssystem i Irland, Portugal og Storbritannien;
In some countries - suchas Belgrum and France - this tendency hasbeen combined with o the submergence of unemployment insurance in the socialsecurity system in Ireland,Portugal and the UK; reducing the rate of benefit over thepayment period.
De steder, hvor dagpengene er lønrelateret, varierer begyndelsessatsen fra 20 til 50% af den tidligere bruttoløn — i Italien, Irland og Grækenland — til 90% — i Danmark.
All Member States require a minimum period of insured employmentas a qualifying condition for thereceipt of unemployrnent compensation.
Kun i Tyskland er dagpengesatsen relateret til nettolønnen i stedet for bruttolønnen, og kun i Storbritannien er dagpengesatsen fast og ikke relateret til lønnen.
This ranges from 360 days in Germany to 78 days for workersunder the age of 18 in Belgium.Since the mid-1970s,in response tohigh and prolonged unemploymentand to escalating budget deficits,countries with strong insuranceprinciples (Germany, France and
Efterhånden som langtidsledigheden er steget, har der været en voksende tendens til at gøre dagpengeperiodens længde af hængig af, hvor længe den pågældende har haft beskæftigelse.
In a number of countries, there areimportant alternatives to unem-ploymentcompensationinoperation.
I visse lande — f.eks. Belgien og Frankrig — er denne tendens kombineret med en nedsættelse af dagpengesatsen i løbet af dagpengeperioden.
This is especially thecase in Italy where the generalunemployment insurance schemecovers only a small proportion of theunemployed who have previouslyworked.
misbrug af ordningen hindres ved et krav om, at den pågældende skal være blevet ufrivilligt arbejdsløs, eller ved en karensperiode, før der udbetales ydelser;
In 1990, only an estimated56 000 of the 468000 unemployedwithworkexperience receivedunemployment benefits, most of theremainder receiving payments fromvarious special schemes.
I samtlige EF-lande kræves det, at en arbejdsløshedsforsikret har haft en minimumsperiode med beskæftigelse, i hvilken den pågældende har betalt bidrag, som en forudsætning for at kunne modtage arbejds løshedsdagpenge. Denne periode
More importantly, the wage compensationfund (Cassa Integrazione Guadagpi) guarantees a certain level ofincome to redundant workers who,
Det er især tilfældet i Italien, hvor den almindelige ar bejdsløshedsforsikring kun dækker en lille del af de arbejdsløse, der arbejdsløshedsdagpengene re præsenterer en forholdsvis stor procentdel af den tidligere løn og afhænger også af, hvor læn
Spain, in particular) have increasedthe qualifuing period and/or linkedthe duration ofbenefits more closely the period over which benefits are paid is strictly limited and also related to the period of insured employment.
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger gradvis overgang fra arbejdsløs hedsdagpenge til almindelig social bistand ("indkomststøtte").
compensation is most closely linkedto previous emplo5rment and the financial contributions made. The UKand, to a lesser extent, Irelatrd, are
Dækningsgrad skal den pågældende have haft be skæftigelse i en minimumsperiode, hvor vedkommende har været arbejdsløshedsforsikret.
In Germany (and to a lesserextentin Belgrum, France and Spain) compensation for short-time working is ployment insurance funds go intodeficit, and if there are economicand political difficulties in increasing contributions or subsidies fromthestatebudget,thepolicyresponse is likely to be to reduce benefits in relation to wages , antd/ortoreducethebeneficiaryrate, at the opposite extreme.
Kun i Tyskland og Grækenland er støtten sat i relation til tidligere lønindtægter, men satsen er lavere end for arbejds løshedsdagpenge.
In the UK,social welfare principles prevail, inthat the emphasis is on guaranteeing a minimum level of income.
Det anslås, at i 1990 blev der kun udbetalt arbejdsløshedsdagpenge til 56.000 ud af de 468.000 arbejds løse med tidligere arbejdserfaring, mens størsteparten af de resterende arbejdsløse modtog ydelser under forskellige særordninger.
Apart from changesin regulations, a reduction in the a practical alternative to unemploy-mentcompensation,whichhasmost extensively been used in thefirst phaseof transforming the East German labour market after unification.
Endnu vigtigere er det, at den så kaldte lønkompensationsfond (Cassa Integrazione Guadagni) garanterer et bestemt indkomstniveau for fristillede arbejdstagere, som imidlertid fortsat er formelt ansat i virksomheden.
Early retirement schemes -in France and the Netherlands,especially - disability pensions - rather than proportional contribu-tions,thepaymentofflat-raterather than wagerelated benefits particularly in the Netherlands - beneficiary rate can also result fromchanging labour market conditions,such as an increase in the numberof longterm unemployed who haveexhausted their benefit entitle- andthedifferentiationofallbenefits according to marital statusand the number of children.
Efterlønsordninger — specielt i Frankrig og Nederlandene — invalidepensioner — specielt i Ne derlandene — og fratrædelsesgodtgørelser— f.eks. i Storbritannien — er andre alternativer.
and redundancy payments - in the UK, for example - are other alternatives.
Ud fra en samlet vurdering er det tilsyneladende i Tyskland, Frankrig og Spanien, at forsikringsprincippet er mest fremherskende, idet arbejdsløshedsydelsen her er tættest relateret til hidtidig beskæftigelse og indbetalte bidrag.
Six countries - Germätry, Greece,France, Spain, Ireland and Portu- gal have specific means-tested assistance schemes for the unemployed. fn other countries, general social assistance schemes are the only means to provide a minimumlevel of income to those who do not
Storbritannien og i lidt mindre grad Irland er at finde i den modsatte ende af skalaen. I Storbritannien er det sociale bistandsprincip fremherskende, idet der lægges vægt på at garantere en minimumsindkomst.
The history of regulations governing unemployment compensationschemes since the mid-1970s showsthat there has been no convergencebetween systems based on insurance principles and those based onwelfare principles.
Bistandsprincippet frem for forsikringsprincippet afspejles i det forhold, at ydelserne finansieres med bidrag efter en progressiv skala og ikke en proportional skala; desuden opereres der med fa ste satser i stedet for lønrelaterede ydelser, og alle ydelser er differentieret på grundlag af civilstand og an tallet af børn.
Insteäd,the particular characteristics of each typeof system seem to have becom" -or" qualify for, or have exhausted theirrights to, unemployment benefit.
Forskellene i arbejdsløshedsstøtteordningerne afspejles i ordninger nes dækningsgrad i de enkelte lande og udviklingen heri — dvs. hvor mange af de arbejdsløse, der rent faktisk modtager arbejdsløs hedsdagpenge eller -understøttelse — samt i forskelle og ændringer med hensyn til satsernes størrelse i forhold til lønnen — dvs. den så kaldte kompensationsgrad.
With the exception of Greece, Spain and Portugal, means-tested unemployment assistance is payable for as long as the person concerned hasno other source of income and is pronounced.
Udover ændringer i lovgivning og regler kan ændrede vilkår på ar bejdsmarkedet også medføre, at dækningsgraden falder; det kan f.eks. være en stigning i antallet af langtidsledige, som ikke længere er berettiget til arbejdsløshedsydelser.
In insurance schemes,like those in Germany, France and Spain, benefits have become moreclosely linked with previous em-ployment.Bycontrast,inthewelfare-oriented UK system, thislink has been weakened by abolishing earnings-related benefits in
Seks lande — Tyskland, Grækenland, Frankrig, Spanien, Irland og Portugal — opererer med specifikke trangsbestemte støtteordninger for de arbejdsløse.
1981, introducingprogressiveinsurance contributions in 1985, and gradually shifting from unemployment benefits to general social available for work.