natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I alle de rapporterede tilfælde søges der informationer på nettet og 84,9% benytter e­post, mens under halvdelen selv har egen hjemmeside.
All of them are in search of information. As many as 84.9 % of them use e-mail, but fewer than half of them have their own Internet site.
Mellem den 1. maj og den 1. november 1998 er der sket en reduktion af forskellene mellem de lande, der har henholdsvis de højeste og de lave­ste nybilpriser. Det fremgår af Kommissionens seneste halvårsberetning, der blev udsendt den 1. februar.
Between 1 May and 1 November of last year, price differences for cars narrowed considerably between the most expensive and least expensive Member States, according to the European Commission's latest half-yearly report, published on 1 February.
Nybilpriserne (ekskl. reg.afgift) er stadig højest i Det Forenede Kongerige og lavest i Holland, Spanien, Portugal og Sverige.
The UK remains the most expensive country, while prices are lowest in the Netherlands, Spain, Portugal and Sweden.
Den konstaterede udvikling skyldes dels de pengepolitiske udsving, dels en bevidst strategi (undertiden i form af prisforhøjelser) fra bilfabrikkernes side.
The changes noted by the Commission are the result both of monetary fluctuations and a deliberate policy on the part of manufacturers, a policy which, on occasion, has been to raise prices, however.
Med henblik på at undgå EU's fortsatte afhængighed af USA og til dels Rusland, når det gælder navigering pr. satellit, foreslog Kommissionen den 10. februar et (verdensomspændende) europæisk system for satellitnavigering.
In order to end the EU's dependency on the United States and, incidentally, Russia, the European Commission put forward on 10 February a proposal for a European (global) system of navigation by satellite.
Forslaget (benævnt Galileo) indebærer en investering på 2,2­2,9 mia. EUR til oprettelse af systemet, der skulle kunne sættes i drift om en halv snes år.
The project, called Galileo, involves an investment of between EUR 2.2 billion and EUR 2.9 billion for a system which would be operational in roughly 10 years.
Anvendelsesmulighederne spænder over områ­der så forskellige som transport, landbrug og bekæmpelse af bedrageri.
Applications would range from transport to farming, and include the right against fraud.
\ > © De seneste serier af kollisionstester under det europæiske program til bedømmelse af nye biler (EuroNCAP) har vist konstruktionsforbedrin­ger, der højner bilernes passive sikkerhed.
The latest series of collision tests carried out in the framework of the European new car assessment programme (EuroNCAP) points to progress in the manufacture of vehicles, resulting in improved passenger safety.
Resultaterne blev offentlig­gjort den 26. januar.
The results were published on 26 January.
Programmet gør det muligt underkaste forskellige bilmærker og ­modeller den samme behandling og de samme bedøm­melseskriterier.
Under the programme, cars from different manufacturers are subjected to the same tests and criteria.
EuroNCAP støttes økonomisk af Kommissionen.
The programme is supported financially by the European Commission.
For at gøre livet lettere for såvel europæiske som amerikanske virksom­heder foreslog Kommissionen den 8. februar at forlænge overgangspe­rioden for mærkning i andre måleenheder end metersystemet indtil udgangen af 2009.
In order to avoid problems for European and American firms, the European Commission proposed on 8 February to extend the transitional period for the use on labels of units of measurement other than metric until the end of 2009.
Den nugældende dispensationsordning gælder frem til årsskiftet.
The present derogation from the metric system expires at the end of 1999.
Ifølge en meningsmåling, der blev offentliggjort den 16. januar, går 45% af nordmændene ind for Norges til­slutning til EU, mens 40% er imod.
According to a poll published on 16 January, 45 % of Norwegians are in favour of their country's membership of the European Union, with 40% opposed to it.
Et flertal af den norske befolkning sagde »nej« til medlemskab ved de to folkeaf­stemninger i 1972 og 1994.
The Norwegians voted against membership during referendums held in 1972 and 1994.
Europa­Kommissionen bebudede den 12. februar en snarlig indsats for at forbedre patentbeskyttelsessystemet i EU.
A proposal for a series of measures aimed at improving the system of patent protection in the EU was announced by the European Commission on 12 February.
Kommissionen vil stille for­slag om oprettelse af et europæisk patentsystem og om harmonisering af reglerne for patentanmeldelse af edb­programmer. Desuden har Kommissionen planer om at støtte de nationale patenteringsinstanser.
It will propose the creation of an EU patent and the harmonisation of the conditions for the patentability of softwarerelated inventions.
Initiativet er en opfølgning på en rådslagning i kølvandet af en grønbog fra 1 997.
This programme is a follow-up to to the consultations carried out in the framework of a Green Paper in 1997.
Kommissionen bemærker i sin sjette beretning om regionerne, der blev udsendt den 2. februar, at EU's mest ugunstigt stillede regioner har ind­hentet en del af deres forsinkelse i forhold til det gennemsnitlige brutto­nationalprodukt for perioden 1986­1996. Der konstateres gode resulta­ter med hensyn til infrastrukturer og innovation.
In its sixth report on the regions, published on 2 February, the European Commission points out that the most disadvantaged regions in the EU were catching up with the others in relation to the GDP (gross domestic product) average for the EU as a whole between 1986 and 1996.
Ifølge en 400­siders rapport, der blev udsendt den 3. februar, skulle prisen for Schweiz' eventuelle EU­tilslut­ning ifølge Det Helvetiske Statsforbunds regering ligge et sted mellem 1,94 og 2,44 mia. EU Rom året. Derimod sæt­tes der i rapporten ikke tal på fordelene ved et medlem­skab.
In a 400-page report published on 3 February, the Swiss federal council (government) estimated the cost of the country's eventual membership of the EU at EUR 1.94 billion to EUR 2.44 billion.
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via Europa­serveren (http://europa.eu.int) Europa Direkte er en tjeneste, der besvarer spørgsmål om EU. De kan kontakte Europa Direkte enten via Internettet (http://europa.eu.int/citizens) eller per telefon påfølgende nummer: 8001 0201
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Til globalisering hører en moderne industripolitik af Europa-kommissær Martin Bangemann
A modern industrial policy for globalisation by Martin Bangemann, Member of the European Commission
Globaliseringen er andet og mere end en økonomisk udvikling, for den indvirker også på både det sociale og det politiske liv.
Globalisation is much more than economic evolutionism, for it is changing social and political life also.
Politisk set er det ikke alene den hastighed, hvormed de internationale afsætningsmarkeder integreres, der forekommer at være yderst betydningsfuld, men også den kendsgerning, at de traditionelle strukturer opløses.
From a political viewpoint, it is not only the pace at which international markets are merging which appears very significant, but also the fact that traditional structures are crumbling.
Erhvervslivets verdensdialog
A global business dialogue
Vi må ubetinget sikre, at politikken ikke fortsat er bagud i forhold til den økonomiske udvikling. Dette gælder især for informations- og kommunikationsteknologierne og for al onlinehandel.
We must ensure that policy does not lag behind economic change, particularly as regards the information and communication technologies and the entire on-line economy.
Et sådant politisk efterslæb ville ikke alene skade økonomien, men også de jobskabelsesmuligheder, som informationssamfundet jo netop rummer.
Failure to do so would both harm the economy and mean the loss of opportunities to create jobs, which are precisely what the information society offers.
Derfor må det politiske værktøj være effektivt og imødekomme de teknologiske og markedsmæssige krav.
This is why our policies must be effective and satisfy the demands of both technology and the markets.
Af denne grund får vi brug for nye, multinationale dialoggrundlag både på politisk niveau og i relation til industrien.
Hence the need for new forums for global dialogue, at the political level and with industry.
Sidste år fremsatte jeg initiativet om et internationalt industriforum, der drejer sig om den selvregulering, den internationale samordning og de lovgivningsmæssige behov, som informationssamfundet indebærer.
Last year I took the initiative to launch a global industrial forum, dealing with questions of selfregulation, international coordination and legislative needs for the development of an information society.
Initiativet blev særdeles vel modtaget og førte til oprettelsen af GBD — Global Business Dialogue.
My initiative was very well received, and led to the creation of a global business dialogue (GBD).
GBD er blevet et vigtigt debatforum, hvorfra der i år vil udgå konkrete forslag om emner såsom ophavsret, ansvar, databeskyttelse, kryptering, skattemæssige forhold og toldafgifter.
It has become an important forum. This year it will present concrete proposals on such matters as copyright, liability, data protection, encryption, taxation and customs duties.
Forumet er mønsterværdigt i mere end én forstand, idet man i denne globaliseringens tidsalder påviser nødvendigheden af en dialog mellem politikere og industridrivende om komplekse spørgsmål.
This forum is a model in more than one way. It shows the need, in an age of globalisation, for a dialogue on complex issues between politics and industry.
GBD viser også, at der er brug for lovindgreb, men at disse ikke længere kan ske i form af politiske beslutninger »ovenfra og ned«.
It shows that regulatory measures are necessary, but they can no longer be taken in a top-down manner by the political authorities.
Man tager bedre højde for markedsforholdene med generelle principper og adfærdskodekser, som aftales indbyrdes mellem industridrivende.
Market conditions are taken into account more effectively through general principles and codes of conduct on which industrialists have reached agreement.
GBD fremstår alt i alt som et godt eksempel på en ny politisk indfaldsvinkel, navnlig i betragtning af IT-verdenens udvikling.
The GBD appears on the whole to be a good example of a new political approach, particularly if one looks at the development of the on-line sector.
For at sikre en større udbredelse af disse erfaringer foreslår jeg at gennemføre en »Global Political Dialogue« som en beskyttende ramme omkring samarbejdet mellem en række politiske ledere, som skal mødes for første gang i juni-juli i år.
In order to spread these experiences on a much wider level, I am proposing a global political dialogue, a forum for cooperation between political leaders. It will meet for the first time in the middle of this year.
Det skal understreges, at industrien herved tildeles en aktiv rolle, uden at politikerne af den grund fralægger sig deres ansvar.
Industry thus takes on an active role; the point must be stressed. This does not mean, however, that the political authorities give up their responsibilities.
Tværtimod mærkes behovet for lovgivningsløsninger stadig tydeligere, f.eks. når det gælder beskyttelse af forbrugere, der anvender Internettet og/eller »handler online«.
On the contrary, the need for legislative solutions is being felt increasingly — to protect consumers on the Internet or in the field of electronic commerce, for example.
Det samme gælder bekæmpelsen af datakriminalitet.
This is also true of the fight against criminality in cyberspace.
Jeg tror, IT-lovgivningen bliver en blanding af selvregulering, tekniske løsninger og skrevne love.
In my opinion, regulating the on-line world will require a mixture of selfregulation, technical solutions and legislation.
Selv om vi ikke ved, hvordan alt dette kommer til at se ud, står én ting fast, nemlig at der vil indgå internationale aftaler. Globaliseringens og onlinehandelens fremmarch medfører, at eksisterende, særskilte afsætningsmarkeder integreres, og at nye strukturer dukker op.
We may not know what the final mixture will look like, but one thing is certain: it will include international agreements.
Denne styrkede integrering af særskilte politiske områder kan skabe et samspil, som direkte gavner industriens konkurrenceevne.
Globalisation and developments in the on-line economy are leading to the integration of separate markets, and the appearance of new structures.
De internationale normer har betydning inden for næsten alle industrielle brancher, men eksistensen af forskellige normer udgør fortsat en af de store handelshindringer.
International standards are important in nearly all industrial sectors.
En afgørende vigtig opgave består derfor i at udarbejde normer under hensyntagen til kravene på verdensplan.
The existence of different standards remains a major obstacle to trade, however.
Netop når det gælder overnationale normer har EU megen erfaring at tilbyde resten af verden.
It is crucial, therefore, to find standards which take global demands into account.
Et godt eksempel er GSM-systemet og udviklingen inden for mobile kommunikationstjenester.
Europe, in particular, has a wide experience in matters of supranational standards, which we can offer at the international level, as is clear from the example of mobile telephones and the development of mobile communication services.
Den helt store økonomiske og politiske udfordring er fortsat at få skabt flere arbejdspladser.
Job creation remains the major economic and political challenge.
En grundlæggende forudsætning herfor er, at EU's konkurrenceevne opretholdes eller forbedres.
European competitiveness is an essential condition for maintaining, or improving, it.
Det gælder derfor om at være med til at forme den verdensomspændende konkurrence samt dens spilleregler og videre udvikling.
The question, therefore, is one of helping shape global competition, its ground rules and its development.
APRIL 1999 · Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 16. marts 1999.
APRIL 1999 · The text of this issue was completed on 16 March 1999.
På vej mod toldvæsen uden papir
Towards a paperless customs service
Fra foråret 2001 skal nye industri­og handelsvirksomheder, hvor der er risiko for udslip af flygtige organiske opløsnings­midler (VOC'er), overholde bestemte grænser, som er fast­sat i et nyligt direktiv.
From the spring of 2001, new industrial and commercial installations likely to emit volatile organic compounds (VOCs) will have to meet the limits set out in a new EU directive.
Eksisterende industrifaciliteter skal overholde reglerne senest fra den 31. oktober 2007, og virk­somhederne skal i forvejen være anmeldt eller godkendt.
Existing installations will have until 31 October 2007 to comply with the new directive, but will need to be registered or authorised beforehand.
Direktivet, som Rådet vedtog den 11. marts, angår en hel række brancher, i hvilke der anvendes organiske opløsnings­midler.
The directive, which the EU Council adopted on 11 March, concerns a number of activities using organic solvents.
Blandt de berørte virksomheder er de, der fremstil­ler sko, lak, lim, farmaceutiske produkter, bilmaling og bestemte typer af industrielle rengøringsmidler.
They include, in particular, the manufacture of footwear, varnishes, glues and pharma­ceutical products; the painting of cars, and certain forms of industrial cleaning.
Bestemmelserne gælder også for brancherne for gummifor­ædling, rensning af planteolie samt visse former for coating­industri.
The directive also covers the processing of rubber, purification of vegetable oils and some coating and covering operations.
I direktivet er der fastsat forureningsgrænser for hver enkelt branche, men virksomhederne kan også vælge at følge en særligt tilpasset ordning om emissionsbegræns­ning. Mindre industrianlæg vil eventuelt kunne nøjes med knapt så strikse krav.
While the text sets pollution limits for each activity, companies will be able to opt for emission reduction schemes tailor­made to their needs.
Medlemsstaterne har hver ¡sær ansva­ret for at kontrollere overholdelsen og for i påkommende fald at påkende sanktioner på deres landområde.
EU Member States will be responsible for monitoring the directive's implementation and for sanctioning non­compli­ance.
Vi kan se frem til et »papirløst« toldvæsen, som vil øge effek­tiviteten og til en vis grad beskytte mod svindel.
A paperless customs service is on the way; it represents greater efficiency and a measure of protection against fraud.
Den 31. marts trådte lovgrundlaget for det nye system til edb­baseret transitekspedition, NSTI, i kraft. Planen er, at alle transitfor­maliteter i både EU og de tilgrænsende associerede lande på sigt skal overgå til edb.
The legal bases of the new computerised transit system (NCTS), which come into effect from 31 March, must ensure on completion that transit formalities are fully electronic within the European Union and the bordering countries associated with it.
De nye juridiske bestemmelser blev vedtaget af Europa­Kommissionen og den blandede EU/EFTA­kommission med repræsentanter for Schweiz, Norge og Island.
The new legal provisions were adopted on 12 February by the European Commission and the joint EU/EFTA commission, which includes the representatives of Norway, Iceland and Switzerland.
Dette lovgrundlag fastlægger den juridiske værdi af e­mailkorrespondance mellem virksomheder og toldvæsen, og mellem toldmyndighederne indbyrdes. De nye bestemmelser indeholder retningslinjer for den elektro­niske korrespondances struktur, indhold og kodning.
These provisions establish the legal value of the electronic messages exchanged between companies and customs services, and between the customs administrations themselves.
Resten af systemet vil fra begyndelsen (december i år) fungere i føl­gende fem lande: Tyskland, Spanien, Italien, Nederlandene og Schweiz.
The system will operate initially in five countries: Germany, Italy, the Netherlands, Spain and Switzerland.
Fuldstændig geografisk dækning vil være en realitet omkring midten af 2002, dvs. i alle EU­ og EFTA­lande samt i Ungarn, Polen, Tjekkiet og Slovakiet, og et år senere vil systemet være fuldt operationelt.
Towards the middle of 2002, it will fully cover the entire EU and EFTA, as well as Hungary, Poland, the Czech Republic and Slovakia. A year later the system will be fully operational.
En medlemsstat må ikke forskelsbehandle en af landets bor­gere på grundlag af, at han eller hun har arbejdet i et eller flere andre EU­lande.
An EU Member State cannot discriminate against one of its nationals, because he or she has worked in one or several other Member States.
Denne regel blev den 25. februar understreget af EF­Domstolen i form af to kendelser til for­del for to forskellige personer.
The European Court of Justice remind­ed Member States of this in two separate rulings it handed down on 25 February.
Den ene var en spansk stats­borger, som efter 25 års arbejde i Det Forenede Kongerige var vendt hjem til Spanien, hvor myndighederne nægtede at udbetale ham arbejdsløshedsunderstøttelse, idet han var over 52 år.
One of the rulings concerned a British subject, who returned to the UK jobless, having worked for a long time in France.
Begrundelsen lød, at han aldrig hverken havde arbejdet eller indbetalt kontingent til nogen spansk A­kasse.
He was refused a minimum income by the relevant authorities because he came 'from abroad'.
Den anden domstolssag angik en arbejdsløs brite, der kom tilbage til sit hjemland efter at have arbejdet i Frankrig i lang tid.
The second ruling concerned a Spanish national, who returned home after working in the UK for 25 years.
Han blev af den ansvarlige myndighed nægtet selv den mindste dagpengesats, fordi han »kom fra udlandet«.
He was refused unemployment benefits for those over 52 years of age by the Spanish authorities, on the grounds that he had neither worked nor paid social security contributions in Spain.
I begge tilfælde fandt dommerne, at forordningen om social sikring for personer, der tager arbejde i andre EU­lande end hjem­landet, ikke tillader de nationale myndigheder at fastsætte minimumsgrænser for, hvor længe man skal have boet i sit hjemland for at være berettiget til bestemte sociale ydelser.
In both cases the Court held that under the European regula­tion on social security for workers who move within the EU, national authorities cannot make a minimum period of resi­dence in the home country a condition for obtaining bene­fits.
EFTER KOMMISSIONENS FRATRÆDEN
THE EUROPEAN COMMISSION RESIGNS
Mængden af tilgængelig »risikokapital«, som er øremærket til teknologisk nyskabende små og mellemstore virksomhe­der (SMV'er) i EU og i de associerede lande, voksede for nylig til 490 mio. EUR (1 EUR = ca. 7,40 kr.).
The amount of venture capital available in the European Union and associated countries for technologically innova­tive small businesses recently rose by EUR 490 million (EUR 1 = GBP 0.67 or IEP 0.79).
Dette beløb har de 28 risikokapitalfonde, der støttes af Kommissionen som led i projektet l­TEC (Innovation and Technology Equity Capital), således indvilliget i at investere i løbet af de kom­mende tre år. Takket være udvidelsen af projektet, som blev meddelt den 22. februar, eksisterer der nu syv l­TEC­fonde i Det Forenede Kongerige, fem i Tyskland, fire i Frankrig og tre i Belgien.
This is the sum which the 28 ven­ture capital funds, supported by the European Commission in the framework of the innovation and technology equity capital (l­TEC) project, have agreed to invest over the next three years.
Endnu to af slagsen findes i Israel, som også er blandt de associerede lande.
There are two such funds in Israel, an EU associate country.
EU­støtten gør det muligt at styrke fondenes evne til at evaluere og styre denne type investering bedre.
EU aid helps improve the ability of the l­TEC funds to evaluate and man­age this type of investment fund better.
De støt­tede fonde binder sig til at investere mindst 25 % af deres nyligt tilførte kapital i nyskabende SMV'er.
These funds, for their part, must undertake to devote at least 25 % of their recently increased capital to the launch of innovative small and medium­sized enterprises (SMEs).
Modsat, hvad der er tilfældet i USA, investeres der i dag kun meget lidt risiko­villig kapital i ny teknologi.
At present European venture capital funds tend not to invest in the new tech­nologies, unlike their American counterparts.
■ Euromønter sikres mod automatsnyderi
■ Preventing fraud in euro coins
Kommissionsformand Jacques Santer bemærkede, at denne analyse af et »mindre antal konkre­te tilfælde« (...) »afslører nogle funktionssvigt og et tilfæl­de af favorisering, men der står intet om svigagtig adfærd elier korruption og ej heller om personlig berigelse hos kommissionsmedlemmerne (...).
Commission President Jacques Santer noted that the Committee's analysis of 'a small number of specific cases' [...] 'reveal certain malfunctions and one instance of favouritism'.
Kommissionens beslut­ning (om fratræden som en samlet gruppe — red.) er en politisk handling.
He went on to point out that 'there is no sug­gestion that any member of the Commission was involved in fraud or corruption, or stood to gain person­ally'.
Vi har efterlevet vort ansvar, skønt vi finder beretningen uafbalanceret. (...)
President Santer described the Commission's deci­sion to resign as a body as 'a political act', adding, 'We have taken our responsibilities, even if we judge the report to be unbalanced...
Jeg håber, at denne krise vil bidrage til at genetablere institutionernes gnid­ningsløse virke. (...)
I am hopeful that this crisis will help to re­establish the smooth functioning of the institu­tions...
Vi vil udøve vore funktioner, indtil vi afløses ifølge de fastlagte procedurer.«
We will continue to perform our functions until our replacement is provided for under the relevant proce­dures'.