natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sektormæssige ændringer i beskæftigelsen i 1980'erne periode siden 1950'erne.
Sectoral Changes in Employment in the 1980s these three years in the Community as a whole was greater than for any comparable period since the 1950s.
Følgelig steg andelen af personer i den ar bejdsduelige alder i beskæftigelse markant i perioden 1986-1989.
As a result, the proportion of work ing-age population in employment increased significantly between 1986 and 1989.
Rent faktisk var Fællesskabet i denne periode i stand til at skabe flere nye jobs end både Japan og de europæiske lande uden for Fælles skabet, og arbejdsløsheden faldt også mere end andre steder.
Indeed the Community's performance in creating jobs over this period was superior to that of Japan and European countries outside the Community, and unemployment also came down more than elsewhere.
steparten af de nye jobs ligger inden for servicefagene, hvor output'et pr. ansat normalt er lavere end i industrien, kan også have en vis betydning.
The fact that most of the new jobs are in services where output per head tends to be less than in manu facturing is another part of the explanation.
Den forholdsvis begrænsede stigning i reallønnen i perioden kan også være en medvirkende årsag, eftersom det har tilskyndet arbejds giverne til at ansætte flere folk (jf. kapitel 4).
The relatively low growth of real wages during this period may also be a factor insofar as it has encouraged employers to take on more labour (see Chapter 4).
Desuden er der den mulighed, at arbejdsgiverne kan have foretrukket mere arbejdskraftintensive produktionsmønstre som følge af ændringer i de relative faktoromkostninger. kostninger.
In addition, there is the possibility that employers may have opted for more labour-intensive patterns of production due to changes in relative factor costs.
Servicesektoren har gradvis fået større vægt i takt med, at medlem slandenes økonomier har udviklet sig og realindkomsterne er steget.
The service sector has become pro gressively more important in the Community as the economies of the Member States have developed and as levels of real income have in creased.
En stadig større andel af Fællesskabets arbejdsstyrke er nu beskæftiget ved serviceaktiviteter, og denne gruppe udgør nu gennemsnitligt ca. 60% af den samlede beskæftigelse.
In particular, a growing proportion of the Community's work force has become employed in service activities so that they now account, on average, for around 60% of total employment.
Det er værd at bemærke, at der i USA og Japan er sket en tilsvarende ændring i relationen mellem output og beskæftigelse.
It is worth noting that a similar change in the output-employment relationship is evident in the US and Japan.
Især i USA, hvor der i nogle år har været en kraftig stigning i antallet af per soner i den arbejdsduelige alder og derfor også i den disponible ar bejdsstyrke, har der også været en ganske omfattende jobskabelse på trods af en forholdsvis beskeden stigning i output'et.
In the US, in particular, where the growth of the workingage population and therefore of the available labour force has been high for some years, the rate of job cre
Der er tre hovedårsager til den relative stigning i antallet af jobs i ser vicesektoren.
There are three main reasons for the relative growth of jobs in services.
For det første stiger efterspørgslen efter en lang række serviceydelser, efterhånden som folk bliver mere velhavende.
In the first place, the demand for many services increases as
Fordelingen af beskæftigelsen i landbruget
Distribution of Employment in Agriculture
1 7. at den samlede beskæftigelse
It also reflects much lower participation rates in Community Member States.
> 15% Den seneste stigning i beskæftigelsen i Fællesskabet er så meget me re bemærkelsesværdig, fordi den har fundet sted på et tidspunkt, hvor stigningen i output'et - som normalt er den vigtigste faktor for jobskabelsen - ikke var særlig høj, i hvert fald ikke sammenholdt med 1960'erne.
> 15% The recent expansion of employ ment in the Community is notable, moreover, insofar as it has occurred at a time when the growth of output - which is usually the main determinant of job creation - was not especially high, at least when compared with the 1960s.
Stigningen i BNP har siden 1986 gennemsnitlig kun været 3,5%' om året, og en sådan væk strate ville tidligere i bedste fald kun have medført en meget be grænset jobskabelse.
GDP growth has averaged only around 3.5% a year since 1986, a rate of increase which in the past, would have been associated with little, if any, net new job creation.
Sammensætningen af de nye jobs, der er skabt frem til 1988, behandles nedenfor.
The composition of the jobs created up to 1988 is examined below.
Denne ændring i forholdet mellem output og beskæftigelse blev under streget i rapporten om Beskæftigelsen i Europa i 1989, men årsagerne til ændringen er endnu ikke klar lagt.
This change in the relationship be tween output and employment was noted in the 1989 Employment in Europe Report, but the reasons for the change remain unclear.
Fordelingen af beskæftigelsen i industrien
Distribution of Employment in Industry
De indvirker sandsynligvis alle tre i et vist omfang.
25% people get richer.
Der er dog forskel på, hvor stor en del af arbejdsstyrken i de enkelte EF­lande, der er beskæftiget i servi­cesektoren.
Secondly, as economies develop, certain service activities which were previously performed in other sectors (such as transportation of goods or account ing) tend to get hived off to specialist companies which can do them more efficiently.
Tallene er som ventet højest i de mest udviklede højind­komstlande som Danmark og Hol­land, hvor der er tale om næsten 70%, og lavest i de mindst udviklede fattigere lande som Portugal og Grækenland, hvor tallene er hen­holdsvis 44% og 48% (Kort 5).
Thirdly, the growth of output per person employed tends to be lower in services than in other sectors partly because the personal nature of the activity often limits the extent to which people can be replaced by machines, though computer technology is beginning to change this.
Fordelingen af beskæftigelsen i servicesektoren
Distribution of Employment in Services
1 7. at den somlede beskæftigelse
% Total Employment < 50% 50 - 60%
> 70% Der er dog en bemærkelsesværdig undtagelse.
There is, however, one notable ex ception.
Vesttyskland, som er blandt de mest velhavende og højest udviklede lande i Fællesskabet, har en forholdsvis lille del af sin arbejds­styrke beskæftiget i servicesekto­ren.
The FRG, which is among the most prosperous and most high ly developed states in the Community, has a comparatively small proportion of its work force employed in services.
Det har i realiteten forholdsvis færre mennesker beskæftiget i ser­vicefag end Irland og nogenlunde li­ge så mange som Spanien.
Indeed it has proportionately fewer people employed in services than Ireland, and a similar percentage to Spain.
Derimod er den del af den tyske arbejdsstyr­ke, der er beskæftiget i industrien, større end nogen andre steder i Fæl­lesskabet (Kort 4).
By contrast, the proportion of the German work force employed in industry is higher than anywhere else in the Community (Map 4).
Den sektormæssige fordeling af beskæftigelsen i EF­landene 1979 og 1988
Sectoral Distribution of Employment in the Member States 1979 and 1988 strength of the German economy is clearly related to this charac­teristic.
Venstre søjle 1979
Left Bar 1979
Højre søjle 1988
Right Bar 1988
Kapitel 1 Beskæftigelsen i Fællesskabet og udfordringerne i 1990'erne i samtlige medlemslande i løbet af 1980'erne.
Chapter 1 Employment in the Community and the Challenge of the 1990s ticularly pronounced in the UK, where the rate of decline in employ­ment in industry was greater than anywhere else in the Community, Luxembourg apart.
Ændringer i beskæftigelsen i servicesektoren i 1980'erne
Changes in Employment in Services in the 1980s
Βeskæftigelse stilvæk­sten i Fællesskabet 1985 til 1988 lande har klart færre personer be­skæftiget i disse brancher end de mere velhavende lande.
Banking, finance and insurance, in contrast, vary significantly in im­portance in terms of employment across the Community, with the less developed states having signifi­cantly fewer people employed in these activities than the more ad­vanced countries.
Mens mindst 10% af den samlede arbejds­styrke i Storbritannien, Holland og Luxembourg var beskæftiget inden for finansielle servicefag, var tallet for Italiens, Portugals og Græken­lands vedkommende under 5%.
Whereas in the UK, the Netherlands and Luxem­bourg, 10% or more of the total work force were employed in financial services, in Italy, Portugal and Greece the figure was less than 5%.
I samtlige lande er beskæftigelsen i den finansielle sektor steget relativt i løbet af 1980'erne, og i de fleste tilfælde ganske betydeligt.
In all countries, the proportion em­ployed in the financial sector increased during the 1980s, in most cases considerably.
Den del af arbejdsstyrken, der er beskæftiget ved detail­ og engros­virksomhed, transport og kommuni­kation samt i hotel­ og restaura­tionsbranchen ­ som for størstepar­tens vedkommende er basisservice­aktiviteter ­ er nogenlunde den sam­me i alle medlemslandene.
The proportion of the work force employed in retail and wholesale distribution, transport and com­munications, and hotels and catering - which are for the most part basic service activities - is much the same in each Community country.
11988 lå tallet mellem 21­22% i Portugal og Vesttyskland og 26­28% i Spanien, Italien, Storbritannien og Luxembo­urg (Figur 8).
In 1988, the proportion ranged from 21-22% in Portugal and the FRG to 26-28% in Spain, Italy, the UK and Luxembourg (Graph 8).
I det seneste tiår har tallene ikke ændret sig væsentligt i de nordlige EF­lande, bortset fra i Storbritannien og Luxembourg.
Over the past decade, this proportion showed little change in the Northern parts of the Com­munity, the UK and Luxembourg apart.
Beskæftigelsen varierer også inden for den offentlige forvaltning, under­visnings­ og sundhedssektoren samt andre serviceområder i Fællesska­bet stort set parallelt med de enkelte landes udviklingsniveau og vel­stand.
Employment in public administra­tion, education, health and other services activities also tends to vary across the Community broadly in line with the stage of development a country has reached and its pros­perity.
Målt i forhold til den samlede beskæftigelse ligger den mellem 30% i Danmark, Holland, Belgien og Frankrig og ca. 20% i Grækenland, Spanien og Portugal.
As a proportion of total employment it ranges from over
Derimod varierer omfanget af be­skæftigelsen inden for banker, fi­nansieringsinstitutter og forsik­ringsselskaber ganske meget i Fæl­lesskabet, idet de mindre udviklede
Share of Branches of Services in Total Employment in the Member States 1979 and 1988
Service sektorenes andel af den samlede beskæftigelse i EF­landene 1979 og 1988
Since the mid-1980s, the Com­munity has enjoyed a dramatic upturn in employment, with jobs being created across the Com­munity at a rate unprecedented since the 1950s.
I % af den samlede beskæftigelse
% Total employment
I hele Fællesskabet voksede beskæf­tigelsen med ca. 4% i perioden fra 1985 til 1988. Det er en nettotilgang på 4,8 mio. jobs i denne treårs perio­de, hvoraf 1,9 mio. blev besat med mænd og 2,8 mio. med kvinder (Fi­gur 9).
Over the Community as a whole, employment increased by around 4% between 1985 and 1988.
Men det er bemærkelsesvær­digt, at denne stigning i antallet af jobs kun medførte en meget lille ned­gang i arbejdsløsheden.
Significantly, however, this increase in jobs caused only a very small reduction in unemployment.
Medens an­tallet af arbejdsløse mænd faldt med næsten 1 million, steg antallet af arbejdsløse kvinder rent faktisk med ca. 400.000.
While the num­ber of unemployed men fell by almost a million, the number of women out of work actually rose by over 400 thousand.
De nye jobs blev ikke typisk besat med arbejdsløse, men derimod med unge, der kom ind på arbejdsmarke­det for første gang ­ de tegnede sig for over halvdelen af stigningen i beskæftigelsen ­ og af personer, som, indtil de fandt et job, slet ikke havde været registreret som arbejdsløse.
The extra jobs created were filled, not so much by the unemployed, but by young people coming onto the labour market for the first time -who accounted for over half of the increase in employment - and by
GR Ρ Højre søjle 1988
Right Bar 1988
Ændringer i beskæftigelse, arbejdsløshed, erhvervsfrekvens og fordelt på køn den arbejdsduelige alder i EF
Changes in Employment, Unemployment, Participation and Working-Age Population by Sex in the Community 1985-1988
Γ l' Mænd Kvinder
'Men Women
Personer i den arbejdsduelige alder
This in crease in participation, over and above the increase in the workingage population, accounted for some 2 million of the rise in employment, or for over 30% of the net addition to the people at work (Graphs 9 and 10).
Betydningen af nettoændringer i antallet af personer i den arbejdsduelige alder, erhvervsfrekvensen samt arbejdsløsheden for nettobeskæftigelsestilvæksten i
Contribution of Net Changes in Working-Age Population, Participation and Unemployment to Net Employment Growth in the Community 1985-1988
Af den nettotilvækst i antallet af jobs, i perioden fra 1985 til 1988 gik 40% til mænd og 60% til kvinder (Figur 9).
% Total increase in employment I Fall in unemployment
Oplysningerne om de nye jobs fordeling på fuldtids­ og deltids­jobs er ufuldstændige, idet der ikke findes data for 1985 for Spaniens og Portugals vedkommende.
The experience over this period demonstrates forcibly how difficult it is to get unemployment down when the population of workingage is increasing and when rates of participation are still relatively low, concealing - it would seem - many women and some men who would take jobs if they were available.
Men det kan anslås, at over 35% af beskæfti­gelsestilvæksten var deltidsjobs, og heraf var størsteparten (25% af den samlede tilvækst) deltidsjobs til kvinder (Figur 11).
One implication is clear - a massive and continuing expansion in employ ment will almost certainly be necessary in order to reduce unem ployment to more acceptable levels over the coming years.
Ca. en fjerdedel af stigningen i mændenes beskæfti­gelse udgjordes af deltidsjobs.
Even with the much smaller increase in the workingage population which is now in prospect, a net increase of some 25 million jobs or more could well be required in order to reduce unemployment to 5% in the Community, if recent experience is an accurate guide.
Udviklingen i beskæftigelsen fra 1985 til 1988 varierede betydeligt i Fællesskabet som helhed.
Of the net addition to jobs in the period 1985 to 1988, 40% went to men, 60% to women (Graph 9).
Der var tale om en stigning på ca. 3­3,5% om året i Spanien og Portugal, knap 2%
In formation on the full-time/part-time breakdown of new jobs created is incomplete because data for Spain and Portugal are not available for 1985.
11 i Storbritannien og Danmark, under 0,5% om året i Frankrig og et reelt fald i Belgien (Figur 12).
11 of the increase in male employment was part­time.
Betydningen af ændringer i deltids­ og fuldtids­beskæftigelse for nettobeskæftigelsestilvæksten i
Contribution of Changes in Part-Time and Full-Time Employment to Net Employment Growth in the Community 1985-1988
Mænd
0 Men
Omfatter Ρ 1986-1988, E og NL 1987-1988
Includes P. 1986-1988, E. and NL. 1987-1988
Stigningerne i BNP og i beskæftigelse i EF­landene 1985­1988
GDP and Employment Growth in the Member States 1985-1988
Gennemsnitlig årlig variation i %
Average annual % change
Den manglende sammenhæng mel­lem BNP og beskæftigelsen kan kun delvis forklares med, at stigningen i beskæftigelsen er mindst et halvt år forsinket i forhold til stigningen i BNP.
A notable feature of the trends dur­ing this period was that the change in employment experienced by dif­ferent countries seems to have been only partly related to the rate of growth of output.
De meget forskelligartede re­sultater i de seneste tre år tyder på, at vækst i sig selv ikke er den eneste afgørende faktor for jobskabelse og ændringer i arbejdsløsheden.
Denmark showed an above average rise in employ­ment with a growth rate of GDP way below the Community average at under 1% a year ­ far lower than Belgium where employment fell.
Også andre faktorer spiller ind.
Italy experienced above average growth, yet the increase in employ­ment was well below average.
Beskæftigelse Beskæftigelse (hele EF)
The lack of a close relationship be­tween output and employment is only partly explained by the tend­ency for employment growth to lag output growth by 6 months or more.
Ændringer i beskæftigelse, arbejdsløshed, erhvervsfrekvens og antallet af personer i den arbejdsduelige alder i EF­landene
Changes in Employment, Unemployment, Participation and Working-Age Population in the Member States 1985-1988
[9 Fald i arbejdsløsheden D Befolkning i den arbejdsduelige alder ■
□ Fall in unemployment I Workingage population
I samtlige medlemslande var ned­gangen i antallet af ledige mellem 1985 og 1988 væsentlig mindre end antallet af nye jobs. Kun i Portugal og Storbritannien blev en stor del af de nye jobs besat med personer, som tidligere havde været registreret som ledige (Figur 13).
In all Member States, the fall in numbers of unemployed between 1985 and 1988 was substantially less than the additional number of jobs created.
Selv om be­skæftigelsen steg i Italien i den på­gældende periode, steg arbejdsløs­heden også.
Moreover in Italy, although employ­ment rose during this period, unemployment also increased.
I flere lande, især Spanien, Frankrig og Italien, kan en stor del af stigningen i beskæftigel­sen tilskrives de nytilkomne på ar­bejdsmarkedet, idet antallet af per­soner i den arbejdsduelige alder er vokset.
In several countries, particularly Spain, France and Italy, a large pro­portion of the rise in employment can be attributed to new entrants to the labour market as the working­age population has increased.
Den tilvækst i arbejdsstyr­ken, som ikke skyldes en stigning i antallet af personer i den arbejds­duelige alder, er per definition et resultat af en øget erhvervsfrekvens (hovedsagelig blandt kvinderne).
The addition to the labour force not due to an increase in the working­age population is by definition the re­sult of increased participation (mainly of women).
Det var den vigtigste årsag til stig­ningen i beskæftigelsen i visse lan­de, især i Vesttyskland, hvor den tegnede sig for 90% af beskæftigel­sestilvæksten (Figur 13 og 14).
This repre­sented a major source of the rise in employment in some countries, not­ably in the FRG, where it accounted for 90% of employment growth (Graphs 13 and 14).
Men Belgien adskiller sig markant fra de øvrige lande.
Belgium, how­ever, was significantly different from other countries.
Her faldt arbejdsløshe­den også på trods af et fald i beskæf­tigelsen, og det skyldes, at såvel an­tallet af personer i den arbejdsduelige alder og antallet af erhvervsaktive faldt.
Here, despite the fall in employment, unemploy­ment also fell as working­age population and the number of par­ticipants both declined.
I % af den samlede stigning i beskæftigelsen
% Total increase in employment -
1 Stigning i antallet af personer i den arbejdsduelige alder M Fald i arbejdsløsheden
E3 Increased partcipation Π Increased workingage population ■ Fall in unemployment
Ændringer i den samlede beskæftigelse for mænd og kvinder i EF­landene 1985­1988
Changes in Total Employment of Men and Women in the Member States 1985-1988
D Kvinder Kvinder (hele EF)
D Women EC women
Mænd Mænd (hele EF)
Men EC men
I alle medlemslandene steg kvinder­nes beskæftigelse klart mere end mændenes fra 1985 til 1988.
In all Member States, female em­ployment increased significantly more than male employment be­tween 1985 and 1988.
Den eneste undtagelse var Vesttyskland, hvor beskæftigelsen steg lige meget for mænd og kvinder.
The only exception was the FRG where em­ployment of men and women rose at a similar rate.
I de fleste lan­de var den procentvise stigning i kvindernes beskæftigelse mindst det dobbelte af stigningen for mæn­denes vedkommende (Figur 15).
In most countries, the percentage increase in female employment was at least twice the increase for men (Graph 15).
Den mest slående afvigelse finder vi i Belgien, hvor kvindernes beskæfti­gelse voksede med 3%, medens mændenes beskæftigelse faldt til­svarende.
The most striking difference was in Bel­gium where the employment of women grew by 3% while male em­ployment declined by a similar amount.
I de fleste lande steg deltidsbeskæf­tigelsen langt mere end fuldtids­beskæftigelsen mellem 1985 og 1988 (Figur 16).
In a majority of countries, parttime employment increased at a signifi­cantly higher rate than fulltime employment between 1985 and 1988 (Graph 16).
Men i visse lande faldt deltidsarbejdet.
In some countries however, the share of parttime work fell.
I Danmark steg del­tidsbeskæftigelsen for kvindernes vedkommende kun ganske lidt sam­menholdt med andre former for be­skæftigelse, og i Spanien, hvor der kun foreligger data fra 1987, gik an­tallet af deltidsbeskæftigede ­ især mænd ­ reelt tilbage.
In Denmark parttime employment of women increased only slightly compared to other forms of employment, and in Spain, where data are only available from 1987, the number of parttime wor­kers - particularly men - actually declined.
Fordelingen af fuldtids­ og deltidsbeskæftigelse på mænd og kvinder i EF­landene 1985­1988
Distribution of Full-Time and Part-Time Employment of Men and Women in the Member States 1985-1988
Højre søjle 1988
Β DK D GR E P. 1986-1988, E. & NL. 1987-1988 Left Bar 1985 Right Bar 1988 28
Ændringer i beskæftigelsen i de forskellige sektorer i EF­landene (Arbejdskraftundersøgelse) 1985­1988
Change in Employment by Sector in the Member States (Labour Force Survey) 1985-1988
De nye jobs, der blev skabt i perioden fra 1985 til 1988, var først og frem­mest i servicefagene.
The additional jobs created between 1985 and 1988 were predominantly in service activities.
Beskæftigel­sen i servicesektoren steg i alle EF­landene i denne periode med gennemsnitligt ca. 5%.
Employment in services increased in every Com­munity country over this period by an average of around 5%.
Men stignin­gen varierede dog fra under 1% i Belgien til ca. 10% i Storbritannien, Spanien, Luxembourg og mere end 15 % i Spanien og Portugal (Fi­gur 17).
The rise varied, however, from less than 1% in Belgium to around 10% in the UK and Luxembourg, and over 15% in Spain and Portugal (Graph 17).
Inden for landbruget synes beskæf­tigelsen fortsat at falde markant i de fleste medlemslande, selv om det er vanskeligt at sætte nøjagtige tal på udviklingen, fordi det er svært at definere begrebet "beskæftigelse i landbruget".
In agriculture, the numbers em­ployed appear to have continued to decline significantly in most Mem­ber States, although the exact changes are difficult to measure, be­cause of problems of defining employment in this sector.
Betydningen af ændringer i beskæftigelsen i de enkelte erhvervsgrene for nettoændringerne i den samlede beskæftigelse i EF 1985­1988
In most parts of the Community, therefore, jobs have to be created in either services or manufacturing to compensate for the continuing fall in agricultural employment as well as to absorb natural labour force growth and those still unemployed.
Udviklingen i sammensætningen af befolkningen i den arbejdsduelige alder i EF 1961­2025
Trends in the Structure of the Working-Age Population in the Community 1961-2025
Som anført i det foregående, var ud­viklingen i arbejdsløsheden mellem 1985 og 1988 meget forskelligartet fra land til land i Fællesskabet.
Until recently, the Community had experienced a significant growth in the numbers of young people com­ing onto the labour market.
Faldet fra 10,7% til 10% for Fællesskabet som helhed skyldtes næsten udelukken­de et fald i mændenes arbejdsløshed.
This era ­ the after­effect of the post­war baby boom ­ is now at an end.