natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Blandt de fortrolige undersøgelser skal nævnes følgende to:
Three of them have been publishedor are being published.
I 1994 afsluttede man desuden elleve undersøgelser, der var blevet bestilt i de foregående år.
REPORT 1994
Informationsudveksling mellem virksomheder og dens Indvirkning på konkurrencepolitikken
Information exchanges among firms and their impacton competition policy
Formålet med denne undersøgelse er at vurdere virksomhedernes incitamenter til at udveksle oplysninger samt informationsudvekslingens indvirkning på samfundet med henblik på udformning af en konkurrencepolitik i henhold til traktatens artikel 85.
The objective of this study is to carry out an assessment of the incentives for information exchanges among firmsand their consequences for welfare with a view to the formulation of competition policy in the application of Article 85 of the Treaty.
Undersøgelsen består af tre dele.
The study consists of three parts.
Den første omfatter hovedresultaterne af den økonomiske analyse på dette område i de sidste ti år.
The first section gives the main results provided by economic analysis in this field during the last decade.
Anden del indeholder en evaluering af antitrust-beslutninger om informationsudveksling i Europa og USA.
The second part provides an evaluation of European and USantitrust decisions involving information exchange mechanisms.
Endelig indeholder undersøgelsen en række politiske anbefalinger, hvor der er taget hensyn til, hvor pålidelige konklusionerne i den økonomiske litteratur er.
Finally, the study gives some policy recommendations, taking into account the reliability of the conclusions in the economic literature.
Der gives desuden en redegørelse for, hvilke oplysninger der er nødvendige for, at der kan foretages en vurdering af informationsudvekslingsaftalers økonomiske konsekvenser.
It also explains the datarequirements to carry out evaluations of the economic consequences of information exchange agreements.
Da de økonomiske teorier på dette område ikke stemmer overens, og da de resultater, der er anført i den økonomiske litteratur, let påvirkes af de underliggende antagelser, indledes første del med en enkel model over, hvilke virkninger det vil få, hvis man stiller flere oplysninger om efterspørgsels- og omkostningsvilkårene til rådighed for en virksomhed med monopol.
Given the lack of consensus of economic theory on this subject and the sensitivity of the results proposed in theliterature to the underlying assumptions, the first section starts with a simple model of the effects of increasingthe information available to a monopolist on demand or cost conditions.
Dette giver mulighed for klart at påvise, hvilke positive og negative virkninger det vil få for samfundet, hvis man stiller flere oplysninger til rådighed for producenterne.
This makes it possible to identify clearlythe positive and negative effects on welfare of having more information available to producers.
Denne model gøres derpå mere realistisk, ved at man indfører informationsudveksling mellem konkurrenter, der opererer under monopolistiske forhold, og heraf fremgår det, under hvilke omstændigheder producenter, og ikke blot forbrugere, kan blive dårligere stillet som følge af informationsudveksling.
Then the model ismade more realistic by introducing information sharing among many competitors, operating under monopolisticcompetition, showing under which set of circumstances producers and not only consumers can be worse off asaresult of information exchange.
Virksomhederne drager fordel af informationsudveksling, da de herved opnår mere nøjagtige oplysninger om markedsforholdene.
Firms benefit from information sharing as they have more precise informationabout market conditions.
Der findes dog en indirekte faktor, der kan virke i den modsatte retning, idet informationsudveksling også gør det lettere at forudse konkurrenternes beslutninger.
However, there is an indirect informational externality which may act in the oppositedirection: exchanging information also increases the predictability of competitors' decisions.
Til sidst udvides modellen til en oligopolistisk situation.
Finally, the modelis extended to an oligopolistic environment.
Da antallet af konkurrenter falder, og aktiviteternes indvirkning på markedsforholdene forøges, opstår der en ny strategisk effekt, idet informationsudvekslingen kan ændre virksomheder nes adfærd og få konkurrencebegrænsende virkninger.
As the number of competitors falls and the impact of their actions onthe market grows, a new strategic effect appears: information sharing may modify firms' behaviour and can haveanticompetitive effects.
Undersøgelsen indeholder en detaljeret gennemgang af flere sager i EU og USA.
The study gives a detailed discussion of several EU and US cases.
Den afsluttes med en række politiske anbefalinger for de tilfælde, hvor den pågældende branches struktur giver anledning til betænkelighed med hensyn til markedsstyrken.
The study concludes with several policy recommendations whenever the structure of the industry under consideration raises market power concerns.
Ifølge undersøgelsen kan aftaler om informationsudveksling ikke betragtes som en konkurrencebegrænsning, hvis de involverede virksomheder tilsammen har en beskeden andel af det relevante marked.
Information exchange agreements cannot constitute a restriction of competition according to the study if the firmsinvolved in the information exchange jointly have a small market share in the relevant market.
Når de deltagende virksomheders samlede markedsandel er betydelig (eller når koncentrationen på markedet er stor), foreslår undersøgelsen følgende hovedprincipper til regulering af informationsudvekslingen:
When the combined market share of the undertakings participating in the exchange is large (or when the concentration in themarket is high), the study proposes the following main principles to regulate information exchange.
Udveksling af individuelle pris- og mængdeoplysninger vil blive betragtet som en konkurrencebegrænsning i sig selv og er derfor en overtrædelse af artikel 85, stk. 1.
The exchange of individual price and quantity data will be considered a restriction of competition in itself andis therefore an independent infringement of Article 85(1).
Der bør kun indrømmes fritagelse efter artikel 85, stk. 3, hvis virksomhederne kan påvise, at denne informationsudvek-
An exemption under Article 85(3) of the Treaty should be granted only if the firms demonstrate that there arebusiness reasons (other than collusion) that require this type of information exchange and that it cannot beachieved otherwise.
Desuden bør der kun indrømmes fritagelse, hvis strukturerne inden for branchen gør det usandsynligt, at der vil opstå hemmelige aftaler.
In addition, the exemption should be granted only if the structural features of the industrymake collusive outcomes unlikely.
Udveksling af andre individuelle oplysninger vil ikke blive betragtet som en konkurrencebegrænsning i sig selv, men give anledning til en undersøgelse af, om artikel 85, stk. 1, måtte være overtrådt.
The exchange of other individualized data will not be considered a restriction of competition in itself, but itwill give cause to investigate a possible infringement of Article 85(1).
Informationsudveksling bør især betragtes som supplerende bevis i en sag om hemmelige aftaler, når der hyppigt er udvekslet detaljerede oplysninger, og når markederne er koncentrerede, og der er betydelige hindringer for adgangen til markedet.
Particularly, when the exchange of datais frequent and detailed, and when markets are concentrated and barriers to entry are high, informationexchange should be admitted as supplementary evidence in a collusion case.
Udveksling af samlede oplysninger (gennem brancheforeninger) vil blive anfægtet, medmindre der foreligger et selvstændigt bevis på hemmelige aftaler inden for branchen.
The exchange of aggregate date (through trade associations) will not be challenged unless there is independent evidence of collusion in the industry.
Meddelelser om en planlagt fremtidig prisadfærd, der ikke er kombineret med tilsagn om maksimale forbrugerpriser, betragtes som en konkurrencebegrænsning.
Communications about intended future price-setting behaviour not combined with commitments to maximum prices for consumers should be considered a restriction of competition.
Informationsudveksling gennem offentlige prismeddelelser (især i fagpressen) bør ikke anfægtes.
Information exchange throughpublic price announcements (in particular in the trade press) to customers should not be challenged.
Udveksling af individuelle kundeoplysninger bør kunne fritages (eventuelt i form af en gruppefritagelse) inden for brancher som bank- og forsikringsvirksomhed, når fritagelsen er begrundet i risiko eller moralske hensyn.
There should be exemptions on information sharing on individualized customer information (possibly inform of a block exemption) in markets like banking and insurance when these can be justified by problems ofadverse selection or moral hazard.
Disse aftaler må ikke omfatte prisaftaler.
These agreements should not include agreements on prices.
Hvis en række firmaer inden for en bestemt branche går uden om deres brancheforeninger, kan det give konkurrencemyndigheden anledning til at undersøge, om der findes en hemmelig aftale inden for den pågældende branche.
The bypassing of trade associations by a coalition of firms in the industry may be grounds for the competitionpolicy authority to investigate whether there exists a collusive agreement in the industry.
Det bør være tilladt for brancheforeninger at indsamle kontrollable oplysninger eller gennemføre revision hos virksomhederne for at opstille deres samlede statistikker.
Trade associations should be allowed to collect verifiable information or to conduct auditing procedures onfirms to compile their aggregate statistics.
Brancheforeningernes programmer for fælles forskning i efterspørgsel eller omkostninger bør generelt ikke give anledning til konkurrencepolitiske problemer.
Trade association programmes on joint research on demand or cost should generally not raise policy concerns.
Brancheforeningerne må ikke drives af ledende personale i de deltagende virksomheder.
Trade associations should not be run by managers of participating firms.
til at yde en universel tjeneste i en liberaliseret
Universal service obligations in a competitive telecommunicationsenvironment
Undersøgelsen omfatter begrebet universel tjeneste inden for telesektoren — geografisk dækning, geografisk takstgennemsnit, billige adgangsgebyrer og budgetterede subsidier.
The study examines the concept of universal service in the telecommunications sector — geographic coverage,geographic averaging of tariffs, low cost access charges and budgeted subsidies.
Derpå undersøges det, om det er rimeligt at pålægge teleoperatørerne en forpligtelse til at yde en universel tjeneste.
It then examines the rationale forimposing universal service obligations on telecommunications operators.
Det centrale er her omkostningerne ved at skulle opfylde denne særlige forpligtelse — dvs. forpligtelsen til at præstere tjenester, hvor de normale markedsvilkår ikke er et tilstrækkeligt økonomisk incitament.
Central to the issue is the cost of meeting these particular obligations - i.e. of supplying services where normal market conditions would not providesufficient economic incentive.
Derpå analyseres mulighederne for at fastlægge de faktiske omkostninger ved denne forpligtelse.
The study then analyses the means of establishing the real costs of these obligations.
Under konkurrencemæssige forhold vil disse omkostninger blive fordelt mellem markedsdeltagerne.
In a competitive contextsuch costs should be shared amongst market participants.
Undersøgelsen viser, at den universelle tjeneste ¡kke er uforenelig med konkurrenceforhold. Konkurrencen kan nemlig tværtimod gøre det lettere at opfylde forpligtelsen til at yde en universel tjeneste.
The study demonstrates that there is no contradiction between universal service and competition supply, rathercompetition may make it easier for universal service obligations to be attained.
Undersøgelsen omfatter også de særlige behov i de lande, hvor det universelle net endnu ikke er udbygget.
The study also considers the special requirements of those countries where the universal network still has to be completed.
Virkningen af, at kabel-tv-selskaber får tilladelse til at levere liberaliserede teletjenester
The impact of authorizing the supply of liberalizedtelecommunications services by cable operators
Undersøgelsen omfatter en redegørelse for situationen med hensyn til reglerne og markedet for kabel-tv i ni medlemsstater samt en detaljeret beskrivelse af situationen i Frankrig, Belgien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige.
The study provides an account of the state of play in terms of the regulations and market for cable TV in nine Member States and a detailed description of the situation in France, Belgium, the Netherlands and the United Kingdom.
På denne baggrund konkluderer undersøgelsen, at det vil være gavnligt at tillade kabel-tv-net at præstere liberaliserede teletjenester.
Based on these findings, the study concludes that allowing cable TV networks to provide liberalizedtelecommunications services would be beneficial.
Indholdet i følgende otte undersøgelser er fortroligt:
The contents of the following eight studies are confidential:(i) the relevant geographic market in insurance services;
— overvågning af gennemførelsen af investeringsplanerne for fem værfter i det tidligere DDR i strukturomlægningsperioden 1993-1995/96 for at vurdere kapacitetsbegrænsningen pr. værft — den tredje og sidste del af denne undersøgelse vil blive påbegyndt i 1995
(ii) study to monitor, during the restructuring period 1993-95/96, the implementation of the investment plansfor five shipyards in the former GDR, to assess the capacity limitation per yard; the third and final part ofthis study will be started in 1995;
— overvågning af gennemførelsen af den supplerende strukturomlægningsplan for den spanske skibsbygningsindustri 1991/92
(v) monitoring of the implementation of the supplementary restructuring plan for the Spanish shipbuildingindustry 1991/92;
— gennemgang af strukturomlægningsplanen for ILVA
(vi) review of ILVA restructuring plan;
— gennemgribende undersøgelse af informationsudvekslingen i et oligopol (sag T-34 og T-35/92 Fiatagri & John Deere mod Kommissionen) — kvantitative metoder til afgrænsning af markederne og vurdering af markedsstyrken i fusions sager.
(vii) thorough study of exchanges of information in an oligopoly (cases T-34 andT-35/92 Fiatagri & John Deerev Commission); (viii) quantitative techniques for defining markets and assessing market power in merger cases.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 17
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 22
Beretningen om konkurrencepolitikken offentliggøres hvert år af Europa­Kommissionen for at efterkomme den anmodning, som Europa­Parlamentet fremsatte I sin resolution af 7. juni 1971. Denne beretning, som udgives i tilslutning til den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed, tilsigter at give en samlet oversigt over den konkurrencepoli­tik, der er fulgt i det forløbne år.
The Report on Competition Policy is published annually by the European Commission in response to the request of the European Parliament made by a Resolution of 7 June 1971.This Report, which is published in conjunction with the General Report on the Activities of the European Union, is designed to give a general view of the competition policy followed during thepast year.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 17
Price (excluding VAT) in Luxembourg: EUR 22
Bemærkninger til de anvendte begreber
PARTI.AID TO THE MANUFACTURING
Sammenligninger mellem medlemsstaterne
- Community totals- Comparisons between Member States
Støttetyper
Typesofaid Objectives o a fi d
Transportstøtte (jernbaner og indre vandveje)
- Aid to transport (railways and inlandwaterways) . . . -Aidtocoalmining...
I 1985 blev Kommissionens hvidbog om gennemførelsen af det indre marked offentliggjort, og samtidig opstod der et behov for en effektiv metode til systematisk kvantificering af statsstøtte af hensyn til konkurrencepolitikken.
It was during 1985,the year which saw the publication of the Commission \r11hite Paperon completing the internat market, that the needfor an effective method for thesystematic quantification of state aid for the purposes of competition policy was fullyperceived.
Allerede i slutningen af 1985 anmodede Kommissionen sine tjenestegrene om at indsamle oplysninger og offentliggøre en dokumenteret analytisk oversigt over statsstøtte i Fællesskabets medlemsstater.
As early as the end of 1985,the Commission instructed its departments to compib and publish a fact-based analyticalsurvey of the granting of state aid in thevarious Member States of the Community.
Med henblik på en sådan oversigt blev der indført et system til registrering af støtte i fremstillingsindustrien og en række andre sektorer med henblik på at kunne gennemføre en kvantitativ analyse af størrelsen, tendenserne, formerne og formålene med denne støtte og offentliggøre resultaterne heraf, hvilket skete med offentliggørelsen i 1989 af den første oversigt (1981-1986).
With such a survey in mind, a system was established to record aid in manufacturingand certain other sectors, to carry out a quantitative analysis of the votume, trends,forms and objectives of such aid and to publishthe results, this last takingthe formof the publication in 1989 of the First Survey (1981-86).
Da konklusionen af den første oversigt var, at gennemsigtigheden inden for statsstøtte fortsat skulle øges, blev det besluttet at ajourføre oversigten, og dette skete med den anden og tredje oversigt, der dækker perioderne 1987-1988 og
Since the First Survey concluded that transparency in the field of state aid had to beincreased, it was decided that updating should be carried out, and this was done inthe Secondand Third Surveys, covering the periods1987-88 and 1989-90.
Den fjerde oversigt følger linjerne i de tidligere oversigter og indeholder ajourføringer af serierne med data for 1991 og 1992.
This Fourth Survey follows the linesof the previous surveys, updating the series withthe datafor 1991 and 1992.
Disse år blev mærket af begivenheder, der havde særlig betydning for Kommissionens pligt til at informere offentligheden, hvilket denne oversigt vidner om.
Those years were marked by events having particular significance for the Commission's duty to provide information for the public, aswitnessed by the present Survey.
Den første af disse begivenheder var den tilstundende gennemførelse af det indre marked og de deraf følgende nødvendige strukturelle ændringer,
The first of these events was the approaching establishment of the single marketand the accompanying, indispensable structural changes,particularly in theindustries now exposed to the full blastof competition.
Disse ændringer kunne i høj grad friste de nationale regeringer til at yde statsstøtte, især i lyset af den ugunstige økonomiske situation på det tidspunkt.
These changes werecertainly liable to temptgovernments to resortto state aid, especially in view ofthe unfavourable economic conditions prevailing at thetime. time.
Ikke desto mindre viser den fjerde oversigt, at støtten som følge af
Nevertheless, the Fourth Survey shows that, as a result of the Commission'svigilant and morestringent approach, aid has not increased.
Kommissionens vagtsomme og strengere tilgang ikke er steget.
This rnajor development, whichentailed substantial disruption for the
For det andet blev Fællesskabet udvidet med de nye tyske delstater. Denne afgørende begivenhed, der medførte betragtelig forstyrrelse af den tyske økonomi, betød en stigning af støtten i Tyskland, men også en grundlæggende omfordeling af støtten inden for landets grænser, hvilket krævede en betragtelig solidaritet fra de gamle delstater.
German economy, required an increase in aid granted in Garmany but also afundamental redirection of aid within the country,involving a considerablesofidarity efforton the part of the existing Litnder.
For det tredje indgik Fællesskabet de første Europaaftaler med landene i
Third,the Community concluded the first Europe Agreements with the countriesof central and eastern Europe.
Central-og Østeuropa. Hvad angår overvågning af denne støtte, indeholder alle aftalerne strenge regler om øget gennemsigtighed; oversigterne over statsstøtte er et af de væsentligste midler til sikring af en sådan gennemsigtighed.
With regard to the monitoring of aid, all theseagreements contain stringentrules whose applicationcalls for increasedtransparency; the surveys on state aid are one of the principalmeans ofachieving that transparency.
Da de forhold, under hvilke Det Europæiske Fællesskab skal fastsætte de prioriterede områder for konkurrencepolitikken, bliver stadig mere komplekse, vil det være nødvendigt med stadig mere information for at overvåge statsstøtten.
The environment in which the priorities for the European Community's competitionpolicy must be set out is growing increasingly complex, requiring ever greaterinformation for the monitoring of state aid.
Kommissionen vil derfor styrke sin indsats for at øge gennemsigtigheden, da den er overbevist om, at det vil støtte udviklingen af et europæisk marked, der vil fremme samhørigheden mellem medlemsstaterne og være åbent for handel med den øvrige verden.
The Commission willtherefore redouble its efforts to increase transparency, convincedas it is that this will helpto developa European market which will strengthen thecohesion of its Member States and remain open to trade with the restof the world.
Den fjerde oversigt over statsstøtte dækker perioden 19901992.
This Fourth Survey on State Aid covers the period 1990-1992. lt updatesthe Third Survey published in 1992 which covered the period 1988-1990 forthe years
Oversigten omfatter de tolv medlemsstaters nationale støtte til industri, landbrug, fiskeri, kulminedrift og transport, sidstnævnte omfattende jernbaner og indre vandveje.
Included in the Survey are the twelve Member States' nationalaid given to the sectors: manufacturing, agriculture, fisheries, coatand transport,of which the latter comprises railways and inland waterways.
Årsagen til denne begrænsning og en generel redegørelse for de anvendte metoder findes i det tekniske bilag (bilag I).
The reasons forthese limitations together with general explanations of the methodology used aregiven in the technical annex (annexfll).
Det statistiske bilag (bilag II) indeholder
The statistical annex (annex ll) containsbasic statisticaldata on aid to industry and on overaltaid.
I bilag III findes en oversigt over EU-fondene.
An overview of Community Funds is given in annex lll.
I sammenligningen mellem de forskellige medlemsstater er analysen af støttetallene koncentreret om de årlige gennemsnit for treårsperioden 1990-
\Men comparing the different Member States, the analysis of the aid figuresconcentrates on the annual averages over the three years period 1990-1992.\Mrere appropriate, the figures for the period 1988-1990 are given by way ofcomparison.
Ligesom det var tilfældet i de tidligere oversigter, overlapper referenceperioderne hinanden med et år. Til brug ved sammenligningerne mellem medlemsstaterne kan der kun opnås statistisk pålidelige tal ved at anvende glidende treårsgennemsnit.
As was already the case in the preceding surveys, the periods compared overtapby one year.For comparisons between Member States, the use of moving threeyear averages is the only way of arriving at conclusions supported by statisticallysufficient reliabte figures.
Dette skyldes, at en del af beløbene kun foreligger for perioder, der er længere end et år.
This is because for some of the figures amounts are atpresent onlyknown overlonger than one year periods.
I sådanne tilfælde opdeles beløbene vilkårligt på de enkelte år.
In such cases, the annualamounts have to be arbitrarily assignedto individual years.