natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evaluering er en væsentlig forudsætning for at kunne følge foranstaltningerne effektivt op. Kommissionen ønsker nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på evalueringsspørgsmålet og udarbejde forslag til evalueringsmetoder med bistand fra eksperter.
Among the pilot projects financed under Article 10 of the ERDF Regulations, the RECITE II7programme, in relation to the
Formålet er at hjælpe alle, der arbej der med strukturfondsinitiativer, med at lægge en hensigtsmæssig evalueringsstrategi.
The programme has, among its other objectives, the aim of 'the cteation and development of resource centres to increase the value of the work and the integration of women into economic life'.
Kommissionen understregede klart i sin med delelse fra 1996 om integrering af ligestillingsaspektet i fællesskabspolitikkerne, at strukturfondene kan "give et effektivt bidrag til bekæmpelse af arbejdsløsheden og til fremme aflige mulighe der, som begge er prioriterede mål for Unionen og dens medlemsstater."
The combination of Article 10 of the ERDF, Article 6 of the ESF and Article 8 of the EAGGF was encouraged in order to promote new ideas for the launching of pilot actions along with awareness and information operations.
Efter konferencen fremlagde det irske for mandskab et forslag til en rådsresolution om strukturfondene og lige muligheder.
A special programme for pilot projects aimed to encourage a greater degree of female participation in rural development is being set up under Article 8 of EAGGF.
Resolutionen blev vedtaget den 2. december 1996.
The programme is to receive ECU 20 million of funding for the period 1997-1999, and each year will include a special priority area.
Den 7. og 8. marts 1996 afholdtes i Bruxelles et seminar med tiden "Strukturfondene og lige muligheder"; seminaret var arrangeret af den bel giske regering og Kommissionen i fællesskab og havde som deltagere repræsentanter for Kommissionens forskellige tjenestegrene med ansvar for forvaltningen af strukturfondene tilligemed repræsentanter for medlemslandene og deres lokalforvaltninger samt forskellige eksperter og projektudviklere.
The participation in the Monitoring com mittees for actors involved in the promotion of equal opportunities has been emphasised: an active partnetship atrangement is necessary for the training and awareness-building of actors involved in equal opportunities, to ensure the transmission of information concerning experiences on the ground to the decisionmaking bodies.
Spørgsmålet om integrering af ligestillingsaspektet i strukturfondsforanstaltningerne var det gennemgående tema i debatten.
The Monitoting committees have a strategic role to play in the way these funds are allocated.
De generelle konklusioner fra seminaret om strukturfondene og ligestillingen (7.-8. mans 1996) opsummerer de fremtidige muligheder:
A seminar on Structural Funds and Equal Opportunities
At kunne udnytte andres erfaringer er et grundliggende element i den merværdi, Den Europæiske Union kan tilbyde.
Evaluation is an essential condition in providing quality follow-up.
Det blev på konferencen konkluderet, at formidling af erfaringer er af afgørende betydning, og det gælder også overførsel af erfaringer mellem medlemslandene og bedre koordinering af pilotprojekterne, fælles skabsinitiativerne og de foranstaltninger, der gen nemføres inden for fællesskabsstøtterammerne.
The Commission wants to set up a work group to look into the issue of evaluation so as to develop methodological proposals with the help of experts which will serve actors involved in Structural Fund initiatives in their evaluation approach.
Også et mere effektivt samspil mellem fondene og flere foranstaltninger, der involverer mere end én fond, er vigtigt.
In its Communication on mainstreaming of 1996, the Commission stated clearly that 'the Structural Funds may have an effective contribution towards implementing the Union's and its Member States' priorities of combating unem ployment and promoting equal opportunities for women and men'.
Der blev slået til lyd for at kombinere artikel 10 i EFRU-forordningen, artikel 6 i ESF-forord-ningen og artikel 8 i EUGFL-forordningen for at fremme nye idéer med henblik på iværksættelse af pilotforanstaltninger og oplysningskampagner.
Following this seminar the Irish Presidency proposed to the Council a Resolution on Equal Opportunities and Structural Funds. It was adopted by Council on 2 December 1996.
Der blev lagt vægt på, at aktørerne på ligestillingsområdet også bør deltage i tilsynsudvalgene: der er brug for et aktivt samarbejde for at uddanne og påvirke dem, der beskæftiger sig med ligestillingsproblematikken, og sikre, at information om erfaringerne i marken også når frem til de besluttende organer.
On 7 and 8 March 1996, a seminar on 'Structural Funds and Equal Opportunities' jointly organised by the Belgian government and the Commission was held in Brussels: it brought together representatives of the different departments responsible for the management of funds, along with representatives of the Member States and local authorities, as well as various experts
Tilsynsudvalgene spiller
7 OJ C 326/9 of 31.10.1996.
Der er foretaget en foreløbig analyse på grundlag af oplysninger i EMPLOYMENT-NOW-projekto-versigten (marts 1995).
An initial analysis was carried out on the basis of information provided in the EMPLOY-MENT-NOW Project Directory (March 1995).
Iværksætterkurser:
Business start-ups:
Næsten halvdelen af projekterne drejer sig om ét eller flere aspekter ved at oprette en virksomhed.
Nearly half of the projects concern one or other of the facets of setting up in business.
I denne gruppe indgår f.eks. bedre adgang til iværksætterkurser, støttetjenester, uddannelse og opfølgning.
Promotion of access to business start-ups, support services, training and follow-up can be included in this section.
Over 60% af projekterne i Østrig, Grækenland, Italien, Spanien og Sverige beskæftiger sig med dette emne.
More than 60 per cent of projects in Austria, Greece, Italy, Spain and Sweden are involved in this activity.
46 projekter drejer sig specifikt om gennemførelse af ligestilling på lederniveau i virksomheder.
46 projects are concerned specifically with the promotion of equal opportunities at the level of company directorship.
22 pro jekter tager sigte på kvinder, der ønsker at avancere på deres arbejdsplads, og 7 projekter vedrører pro grammer for positiv særbehandling.
22 projects target women who are seeking to occupy a higher position within their company, and seven projects develop positive action programmes.
Derudover er der 44 projekter for uddannelse i ligestillingsspørgsmål, som tager sigte på bestemte målgrupper, herunder fagforeningsrepræsentanter, virksomhedsledere og personaleuddannelseschefer i den offentlige og den private sektor.
In addition, 44 projects refer to equal opportunities training where target groups include trade union representatives, company managers and personnel training managers from the public and private sectors.
Man interesserer sig i særlig grad for de sektorer, som forventes at udvikle sig stabilt, eller som repræsenterer et vækstpotentiale, f.eks. byggesektoren, transport og teknologi.
Particular attention is paid to sectors which are expected to remain stable or which present growth potential, such as the construction sector, transport or technologies.
Mange EMPLOYMENT-NOW-projekter drejer sig også om anvendelse af telekommunikationsteknologi og edb-teknologi (73) eller etablering af teletjenester (21).
Many EMPLOY-MENT-NOW projects take into consideration the use of telecommunications technology and computer technology (73) or the creation of teleservices (21).
Anerkendelse af kvinders færdigheder:
Validation of women's skills:
Projekterne anlægger forskellige indfaldsvinkler på dette spørgsmål.
The projects tackle this question from differing standpoints.
Nogle af dem arbejder med modeller og metoder for anerkendelse og udnyttelse af de færdigheder, kvinderne har erhvervet uden for deres grunduddannelse eller deres job (anerkendelse af tidligere arbejdserfaring).
Some of them develop method ologies which recognise the skills acquired by women outside their basic training or their jobs (validation of previous skills-learning).
I dette afsnit indgår også de færdigheder, der erhverves ved varetagelsen af de familiemæssige forpligtelser, såsom håndtering af mange forskellig-artede opgaver på én gang, overordnet tilsyn og budgetstyring.
Within this section, we should include those skills that are inherent in responsibilities within the family, such as the handling of multiple tasks, super vision and budget management.
Nogle projekter til stræber at give kvindernes arbejdsindsats øget værdi via uddannelsesprogrammer, der anerkender deres færdigheder og tilbyder anerkendt kompetencegivende uddannelse på relevante områder (27 projekter).
Certain projects seek to revalue women's work by developing training programmes which recognise women's skills and operate recognised qualification training in the appropriate sectors (27 projects).
Andre projekter arbejder på at finde nye beskæftigelsessektorer og udvikle erhvervsprofiler, som også kan være med til at forbedre kvinders status (39 projekter).
Other projects identify new employment sectors and develop professional profiles which also serve to improve the status of the woman (39 projects).
DEN SOCIALE DIALOG OG ARBEJDSMARKEDETS PARTER muligvis vil kræve ansættelse af nye medarbejdere til at varetage disse opgaver. Kommissionen har også påtaget sig at føre tilsyn med ligestillings-initiativer inden for rammerne af den sociale dialog.
As a measure of action, the Commission com­mitted itself to providing technical and financial support to the social partners, should they agree to develop European netwotking and exchanges on equality, which may involve the appointment of new officers for the purpose.
Der har lige siden Det Europæiske Fællesskabs oprettelse været regelmæssige kontakter og drøftelser mellem arbejdsmarkedets partet på euro pæisk plan.
The Commission also undertook to monitor equal opportunities initiatives in the framework of the social dia­logue.
Arbejdsmarkedets parter har udsendt mange fælles erklæringer, herunder også én med tiden "Kvinder og erhvervsuddannelse".
Numerous Joint Opinions have been pro­duced by the social partners, including one on 'Women and Training'.
Arbejdsmarkedets parter kan bidrage til Kommissionens integrerede politik for en mere ligelig kønsfordeling i beslutningsprocessen ved at sørge for, at kvinderne bliver bedre repræsenteret både med hensyn til kvantitet (flere kvinder i de besluttende organer) og med hensyn til kvali tet (mere indflydelse til kvinderne) på europæisk plan (se kapitel 4).
The social partners can contribute to the Commission's integrated policy for the promo­tion of a gender balance in decisionmaking by improving women's participation both in terms of quantity (increasing the number) and quality (increasing women's influence) in policy-making at European level (see Chapter 4 ).
Desuden er arbejdsmarkedets parter på euro pæisk plan blevet opfordret til at deltage som fuldgyldige medlemmer i det nye rådgivende lige stillingsudvalg.
Besides these, the social partners at European level have been invited to sit as full members on die new Advisory Committee for Equal Opportunities for Women and Men.
Det er derfor særdeles vigtigt, at kvinderne og kvindernes problemer bliver stærke re repræsenteret i arbejdsmarkedsorganisationerne og i den sociale dialog.
It is therefore of real impor­tance that women and women's concerns be thoroughly represented in social partner organisations and social dialogue processes.
Den sociale dialog på europæisk plan er ensbetydende med regelmæssig og struktureret kontakt mellem arbejdsmarkedets parter.
The social dialogue at European level brings together the social partners in a regular and struc­tured way.
På det overordnede plan er det de tre europæiske hovedorganisationer, der varetager den sociale dialog: Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), Sammenslutningen af Europæiske In dustri- og Arbejdsgiverorganisationer (UNICE), og Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder (CEEP).
At inter-professional level, the three major European organisations involved in the Social dialogue are: the European Trade Union Confederation (ETUC), the Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe (UNICE) and the Centre for European Enterprises with Public Participation (CEEP).
Den sociale dialog fore går også inden for de enkelte sektorer, og Kommissionen gennemfører høringer med disse og andre organisationer, der er involveret i Den Europæiske Unions social- og arbejdsmarkedspolitik.
The social dialogue is also developed at sectoral level. The Commission also consults these and other organisations concerned with European Union social policies.
Den sociale dialog blev formelt etableret med den europæiske fælles akt, hvori der står: "Kommissionen bestræber sig på at udvikle dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på euro pæisk plan, idet denne dialog, hvis parterne fin der det ønskeligt, kan føre til, at der knyttes aftalemæssige forbindelser". (Artikel 118 B).
Social dialogue was legiti­mated by the Single European Act which states that: 'the Commission shall endeavour to develop the dialogue between management and labout at European level which could, if the two sides con­sider it desirable, lead to relations based on agreement'(artll8B).
Den sociale protokol vidner om arbejdsmarkedets parters voksende betydning.
The Social Protocol bears witness to the grow­ing importance of the role being played by the social partners.
På grundlag af protokollen indgik UNICE, CEEP og EFS den 14. december 1995 en aftale om forældreorlov, som den 3. juni 1996 blev udmøntet i et rådsdirektiv(8). Af andre emner, der er til behandling i øjeblikket eller snart kommer det, skal nævnes: mere fleksible arbejdstider og sikkerhed i ansættelsen, omvendt bevisbyrde i ligestillingssager og seksuel chikane.
Within the framework of the Protocol, UNICE, CEEP and ETUC reached an agreement on parental leave on 14 December 1995, which led to a Council Directive on 3 June 1996.8 Other dossiers are being or will be debat­ed: the flexibility in working time and security for employees, the reversal of the burden of proof in equality cases and sexual harassment.
Ligestillingsaspektet skal også integreres i den sociale dialog.
The social dialogue is becoming a new area of mainstreaming.
I Fællesskabets fjerde sociale handlingsprogram på mellemlang sigt peges der på arbejdsmarkedets parters muligheder for at bidrage til ligestillingspolitikken.
In the Fourth Medium-Term Community Action Programme, the social part­ners are cited as actors who can contribute to equal opportunities policies.
Arbejdsmarkedets parter indtager en central plads i programmets målsætninger, som bl.a. gå ud på at sikre, at lige stillingsaspektet indgår i fornødent omfang på alle niveauer i den sociale dialog.
The social partners feature centrally in the objectives of the Programme which stress the importance of ensur­ing that the equality dimension is adequately reflected throughout the layets of the social dia­logue.
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND røn
WOMEN AND MEN INA CHANGING ECONOMY m %
LIGESTILLING OG ØKONOMI
EQUALITY AND ECONOMY
Der sker store forandringer i beskæftigelsen i Den Europæiske Union både kvantitativt og kvalitativt, og det er baggrunden for de signifikante ændringer i kvindernes økonomiske situation.
In a context of change in both the. level and the composition of employment within the European Union, the economic situation of women has undergone significant transformation.
Kvinderne markerer sig stadigt stærkere på det formelle arbejdsmarked.
Women have increased their role in the fotmal labour market.
Størsteparten af den stigning i både beskæftigelse og arbejdsløshed, der har kunnet registreres i det seneste tiår i Den Europæiske Union, har fundet sted blandt kvinderne.
Most of the growth in employment and unemployment which has taken place over the last decade in the European Union has taken place among women.
I takt med at arbejdsstyrken i Den Europæiske Union i stigende grad præges af kvinder, undergår den struktutbetingede ændringer.
As the labour force of the European Union has become increasingly feminised, it has also continued to undergo structural change.
Beskæftigelsen i servicesektoren er vokset mar kant, og samtidig er der blevet tale om mere tilfældige job og uregelmæssig arbejdstid.
Service employment has become even more significant and, at the same time, jobs have become more casualised and working time more fragmented.
Mønsteret i både beskæftigelse og ikke-beskæf-tigelse varierer kraftigt både mellem lande, mel lem kvinder og mænd og mellem forskellige grupper af kvinder.
Patterns of employment and nonemployment vary extensively between countries, between women and men and also between different groups of women.
Afgørende faktorer, såsom alder, børn og uddannelseskvalifikationer, er for bundet med markante forskelle i erhvervsfrekvens, især blandt kvinder.
Key factors, such as age, motherhood and educational qualifications, are linked to significant variations in patterns of activity rate, especially among women.
Tendensen er, at kvinder indtager og bevæger sig mellem en række for skellige økonomiske situationer på forskellige stadier i deres tilværelse og afhængigt af ændringer i de økonomiske og sociale vilkår.
Women tend to occupy and move between a range of economic situations at different stages of the life cycle and according to changing economic and social con ditions.
De traditionelle definitioner på beskæftigelse og arbejdsløshed er ikke tilstrækkelige til at kunne bruges til at analysere de komplekse og flydende økonomiske placeringer, der gør sig gældende for mange grupper af kvinder.
Traditional definitions of employment and unemployment are not in themselves sufficient to analyse the complex and fluid economic positions of many groups of women.
62% i 1990 (af befolkningen i den arbejdsdygti­ge alder mellem 15 og 64 år) til 59% i 1994 ­næsten helt tilbage til 1985­niveauet på 57%.
WOMEN AND MEN IN A CHANGING ECONOMY brought a decline in the employment tate from 62 per cent in 1990 (of the wotking age popula­tion of 15 to 64) to 59 per cent in 1994 ­ almost a return to the 1985 rate of 57 per cent.
En periode med opsving efter 1994 har resulteret i fornyet vækst i beskæftigelsen, men på grund af den samtidige forøgelse af befolkningen i den arbejdsdygtige alder har det kun haft meget be­grænset indvirkning på beskæftigelsesfrekvensen.
A period of recovery since 1994 has resulted in job growth but, against a background of an increased popu­lation of working age, the impact on the employ­ment rate has been minimal.
Der kan registreres nye mønstre i kvindernes økonomiske aktivitet tilligemed gennemgribende demografiske og sociale ændringer.
Underlying new patterns of economic activity among women, as well as important demograph­ic and social changes, are evident.
Lavere fød­selsfrekvenser, højere gennemsnitsalder i befolk­ningen, mindre husstande og ændrede familie­strukturer .... det påvirkes alt sammen af ­ og ind­virker også selv på ­ hvordan kvinder deltager i det økonomiske liv.
Reduced fertil­ity rates, an ageing population, smaller and dif­ferent kinds of households are all being influ­enced by, and influence the way in which, women participate in economic life.
Efterhånden som disse fakto­rer spiller ind, opstår der nye variationer mellem forskellige generationer af kvinder både inden for og mellem medlemslandene.
As these fac­tors take effect, new variations emerge between different generations of women both within and between Member States.
Selv om der er tale om store forandringer, kan der også registreres en udpræget kontinuitet.
While patterns of changes ate evident, there is also much continuity.
Det kønsopdelte arbejdsmarked er et både udbredt og vedvarende fænomen.
On the labour market, job segregation is pervasive and persistent.
Kvinderne er generelt sam­let inden for et begrænset antal erhverv og beskæftigelsesområder, hovedsagelig i servicesek­toren.
Women tend to be crowded into a narrow range of occu­pations and ateas of employment, primarily with­in the services sector.
Kvinderne som en afgørende faktor for vækst
Women are a key factor for growth
Forøgelsen af arbejdsstyrken har været et slåen­de træk ved udviklingen på arbejdsmarkedet i Den Europæiske Union i de seneste femten år.
Growth in the size of the labour force has been a striking feature of change on the labour market of the European Union over the last fifteen years.
Men der er ikke blot tale om, at arbejdsstyrken i Den Europæiske Union vokser, den forandrer sig også.
But the workforce of the European Union is not just growing, it is also changing.
En meget stor del af forøgelsen kan tilskri­ves kvinderne og er kommet til udtryk i en mar­kant stigning både i kvindernes arbejdsløshed og i deres beskæftigelse.
A very high pro­portion of the increase is accounted for by women and has translated into a significant increase in women's unemployment and employ­ment.
Kvinderne udgør nu over 40% af arbejdsstyrken i Den Europæiske Union.
Women now account for over 40 per cent of the labour force of the European Union.
Alle medlemslande har oplevet en uforholdsmæs­sig stor stigning i antallet af kvinder i den vok­sende arbejdsstyrke, men fænomenet har været særligt udtalt i de økonomier, hvor den registre­rede erhvervsfrekvens blandt kvinder i forvejen var lav, f.eks. i det sydlige Europa.
Every Member State has experienced a disproportionate growth in the numbers of women within an expanding workforce, but it has been an especial­ly strong feature of those economies with rela­tively low rates of recorded female participation, for example in southern Europe.
I anden halvdel af 1980'eme faldt stigningen i beskæftigelsen i Den Europæiske Union sammen med yderligere fremgang inden for servicesekto­ren, men væksten i beskæftigelsen varede ikke ved, og i begyndelsen af 1990'erne medførte recessionen et fald i beskæftigelsesfrekvensen fra
During the second half of the 1980s, a rising employment level within the European Union coincided with a further shift in favour of the ser­vices sector.
Forskellene i beskæftigelsesfrekvens har været ledsaget af en vedvarende tendens i retning af fal­dende beskæftigelse inden for industri og land­brug og øget beskæftigelse i servicesektoren.
This employment growth was not sustained and, in the early 1990s, recession variations in the rate of employment have been accompanied by a continuing shift from industri­
Næsten to tredjedele af den samlede beskæftigel­
TABLE ι ACTIVITY RATE OF WOMEN (15-64 YEARS) IN THE EUROPEAN UNK
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND
WOMEN AND MEN IN A CHANGING ECONOMY
ERHVERVSFREKVENS - 1994* - KVINDER
ACTIVITY RATES - 1994* - FEMALE
Denne koncentration af beskæftigelsen i service sektoren er særligt udtalt for kvindernes vedkommende (79%), mens deres beskæftigelse både i industrien (17%) og landbruget (4%) er faldet.
This concentration in service employment is particularly a feature of women's employment (79 per cent), as both industrial employment (17 per cent) and agricultural employment (four per cent) have fallen.
Mere udbredt overholdelse af den officielle pensionsalder tilligemed et fald i den selvstændige beskæftigelse og i landbrugsbeskæftigelsen generelt er årsag til faldende erhvervsfrekvens blandt de ældre aldersgrupper.
Reduced par ticipation rates amongst younget and older age groups have paralleled higher participation rates amongst women.
Beskæftigelsesfrekvensen i Den Europæiske Union er forholdsvis lav sammenlignet med andre lande.
Emphasis on educational qualifications on the job matket has been reflected in an extended period within the educational system among younger people.
Det skyldes en kombination af flere faktorer: lavere officelle erhvervsfrekvenser, høje re registreret arbejdsløshed, flere under uddannelse og flere, der bliver pensioneret tidligt.
A more widespread application of a formal retirement age, coinciding with a decrease in selfemployment and agricultural employment generally, has reduced participation rates amongst the older age groups.