natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men selv om der korrigeres herfor, medfører det ikke nogen stor for­skel for beregningen af stignings­takten i produktiviteten mellem 1985 og 1989.
Much the same pattern emerges if changes in output and productivity are examined in industry and services separately (Graphs 15 and 16).
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF tivitetsstigningen væsentligt høje­re i denne periode (1,3% om året), hvis man anvender et overslag over antallet af arbejdstimer (i stedet for antallet af beskæftigede) som mål for beskæftigelsen.
Chapter 1 Employment in the Community
mere markant forskydning i be­skæftigelsen væk fra landbruget og over til servicefagene, og i modsæt­ning til EF og USA voksede be­skæftigelsen i relativ betydning i industrisektoren fra at være min­dre end i EF i 1965 til at være større end i EF, nemlig 34% af den samlede beskæftigelse sammen­holdt med 32% i EF.
Japan showed an even more pro­nounced shift of employment from agriculture to services and, unlike the Community or indeed the US, experienced an increase in the relative employment size of the in­dustrial sector, from being smaller than that of the Community in 1965, in comparative terms, to being larger than the Community — with 34% of total employment compared with the Community's 32%.
beskæftigelsen i landbruget, idet servicesektorens andel i den sam­lede beskæftigelse voksede fra 43% til ca. 50%, og landbrugets andel faldt fra over 16% til lidt over 11% (jf. Kapitel 5).
Up to 1973 or so, this shift was largely at the expense of a decline in employment in agricul­ture, with the share of services in total employment increasing from 43% to around 50%, and the agricul­tural share falling from over 16% to just over 11% (see Chapter 5).
Siden da er beskæf­tigelsen i servicesektoren fortsat med at stige, indtil den i 1989 teg­nede sig for over 60% af den samle­de beskæftigelse i EF.
Since then, employment in services has continued to expand until, in 1989, it accounted for over 60% of Com­munity employment.
Mens beskæftigelsen i landbruget er fortsat med at falde, har der også været tale om en nedgang i beskæf­tigelsen i industrien, som i 1989 tegnede sig for 32% af beskæftigel­sen sammenholdt med næsten 40% i 1973.
While employment in agriculture has con­tinued to fall, there has also been a decline in employment in industry, which in 1989 was responsible for 32% of employment compared with nearly 40% in 1973.
(I USA har høj arbejdsløshed samtidig været led­saget af en kraftig stigning i antal­let af personer i den arbejdsduelige alder).
The almost universal nature of the trends is reflected in the fact that between 1965 and 1988 (the last year for which comparable data are available), the change in the dis­
Der er ikke meget, der tyder på en svækkelse af denne beskæftigel­sesmæssige tendens i servicesekto­ren, tværtimod er der tegn på en accelerering i EF i løbet af 1980'er­ne.
There is little sign of any slow­down in the trend shift to employment in services — indeed there is some evi­dence of an acceleration in the Community over the 1980s.
Udviklingen i USA er ganske interessant i denne henseende.
The ex­perience of the US is illuminating in this respect.
Men ikke desto mindre var servicesektorens andel af beskæftigelsen i USA i
The proportion of the US workforce employed in services
Den næsten universelle karakter af denne udvikling afspejles i det forhold, at i perioden fra 1965 til 1988 (det seneste år, for hvilket der foreligger sammenlignelige data) var ændringen i fordelingen af be­skæftigelsen mellem de store sek­torer næsten den samme i resten af Vesteuropa og i EF (Figur 19).
A third explanation could be that the high levels of unemployment which have prevailed over recent years and which have hit unskilled workers particularly hard may also have been a factor.
Udviklingen i beskæftigelsen i de enkelte sektorer i EF 1965­89
Sectoral employment trends in the Community
Sektormæssige forskydninger i beskæftigelsen
Sectoral Shifts in Employment
I lighed med de fleste andre indu­strialiserede egne af verden har EF oplevet en langsigtet forskydning i den sektormæssige fordeling af be­skæftigelsen over imod servicefa­gene (Figur 18).
In common with most other indus­trialised parts of the world, the Community has seen a long­term
Sektormæssig fordeling af beskæftigelsen i EF og andre steder 1965 og 1988
Sectoral distribution of employment in the Community and elsewhere 1965 and 1988
EF USA Venstre søjle 1965, Højre søjle 1988
Left bar 1965
I % af beskæftigelsen
% employment
I perioden fra 1985 til 1989 lå næs­ten alle de nye jobs, der blev skabt, i servicesektoren (Figur 21).
The one prosperous country where the share of employment in services is significantly out of line is Ger­many.
Stig­ningen i beskæftigelsen i service­sektoren var endog større end den samlede stigning i beskæftigelsen, eftersom mere end 1 mio. jobs for­svandt i landbruget.
Here the proportion of employment in services, at around 55%, is on a par with Spain and Ireland.
Bortset fra bygge­ og anlægssektoren (hvor be­skæftigelsesniveauet i særlig grad afhænger af den økonomiske vækst som helhed) var der tale om en meget lille nettostigning i beskæf­tigelsen i industrien for EF som helhed.
By contrast, 40% of the German workforce is employed in industry, much more than in Japan, and similar to the Community aver­age of 25 years ago.
Inden for servicesektoren steg be­skæftigelsen mest inden for distri­bution, hotelvirksomhed samt banker og finansieringsinstitutter,
Indeed, the increase in employment in services was greater than the total increase in employ­ment since over 1 million jobs were lost in agriculture.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF markedet for de produkter, der fremstilles i denne industri, er kun vokset langsomt i de seneste år og kan meget vel gå tilbage fremover.
Chapter 1 Employment in the Community
Men der er dog i den seneste tid tale om en vis nedgang.
net increase in employment in in dustry for the Community as a whole.
Sundhedssektoren, uddannelsessektoren og andre ser vicefag tegnede sig for over 40% af den samlede beskæftigelsesstigning i perioden.
The defence industry is an import ant employer in a number of Community countries but the market for the products manufactured by the industry has grown slowly in recent years and it may well decline in the future.
Mange af de virksomheder, der er involveret i rustningsindustrien, har over en længere periode spredt deres aktiviteter på flere andre områder.
Many companies involved in defence production have been diversifying into other areas of activity for some time.
I dag henter de fleste større virksomheder i rustningsindustrien således en stor del af deres omsætning fra andre aktiviteter, og i mange tilfælde re præsenterer militært udstyr nu kun en mindre del af deres salg. Ikke desto mindre er der mange problemer forbundet med at gå over til andre former for aktiviteter. ter.
Indeed, most major companies in the industry now have a high proportion of turnover in other areas and, in many cases, defence equipment now represents a minor part of their sales.
Der er to hovedårsager hertil.
There are two main reasons for this.
For det første er de offentlige bevillinger til forsvaret blevet skåret ned i de fleste lande, i hvert fald i faste priser, efterhånden som forholdet til Sovjetunionen er blevet forbedret og den spændte situation i Eur opa forsvundet.
Firstly, public spending on defence is being reduced in most countries, at least in real terms, as relations with the Soviet Union improve and tensions in Europe ease.
Statens indkøb af militærudstyr er blevet indskrænket, og investeringer i ny våbenteknologi er udskudt på ubestemt tid.
Purchases of military equipment by national governments are being cut back and investment in new weapons' technology shelved.
Sektormæssige beskæftigelsesproblemer problemer
Sectoral Employment Problems
For det andet har Golfkrigen givet anledning til kritik af handelen med våben og problemerne ved at levere masseødelæggelsesvåben til lande i den tredje verden.
Secondly, the Gulf War has served to raise questions about trade in armaments and the problems caused by supplying mass destruction weapons to Third World
Desuden gælder det, at selv om in dustrien tilsyneladende er domineret af store selskaber, er størsteparten af virksomhederne små og specialiserede.
Moreover, although the industry appears to be dominated by large companies, the majority of firms in volved are small and specialised.
I Storbritannien anslås det, at ca. 10.000 individuelle virksomheder var in volveret i rustningsindustrien i 1989, mens tallet for Frankrigs vedkommende var ca. 8.000. Disse
In the UK, an estimated 10,000 separate enterprises were involved in defence production in 1989, while in France the figure was around 8,000.
Sektorernes bidrag til nettovariationen i beskæftigelsen i EF
Contribution of economic activities to the net change in employment in the Community 1985-89
Især tre industrier giver anledning til bekymring:
Three industries in particular raise concerns:
• tekstil-, beklædnings- og læder vareindustrien, hvor mange mindre udviklede regioner frygter for, at deres begrænsede in dustrigrundlag vil blive truet.
20 % total employment change the textiles, clothing and leather industries, where many less developed regions fear that their limited industrial base is under threat.
O 20 40 I % af den samlede variation i beskæftigelsen Omfatter Spanien og Porgugal 1986-89
Includes Spain and Portugal 1986-89
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF repræsenterede EF-landenes samlede militærindkøbsbudgetter ca. 30 mia. ECU i 1989.
Chapter 1 Employment in the Community amounted to some 30 billion ECU in 1989.
virksomheder arbejder normalt i underentreprise og fremstiller ud styr eller komponenter efter detaljerede specifikationer og mangler selv den fornødne ekspertise til at udvikle afsætningsmuligheder for alternative produkter.
ponents to detailed specifications and lack the expertise to develop outlets for alternative products.
mio. mennesker er beskæftiget i rustningsindustrien og dertil knyttede industrier i EF.
lated industries in the Community.
Dette tal omfatter også den afledte beskæftigelse, dvs. alle underentrepriser uden for hovedleverandøren, vedligeholdelse samt produktion med civilt formål i hen hold til kompensationsaftaler i for bindelse med militære indkøb.
This includes indirect employment, i.e. all subcontracting outside the main contractor; maintenance works; and civilian production re sulting from offset agreements re lated to military acquisitions.
Selv om de nationale myndigheder ikke offentliggør handelstal for dette område, fremgår det af uafhængige overslag foretaget af SIPRI, Det Internationale Fredsforskningsinstitut i Stockholm, at EF-landene i 1989 eksporterede større konventionelle våben for næsten 7 mia. ECU.
In addition to those employed in the defence industry, significant numbers of people work in the armed forces.
Siden 1989 er eksporten faldet kraftigt til under 70% af værdien i faste priser.
In 1989, the number amounted to some 2.8 million or just over 2% of total employment.
Der foregår kun meget be grænset samhandel mellem EF-landene, og størsteparten af deres import stammer fra USA.
Some of these jobs are also vulnerable.
Udover de mennesker, der er be skæftiget i selve rustningsindustrien, arbejder et betydeligt antal i de væbnede styrker.
Although no trade figures are published by national authorities, independent estimates made by SIPRI, the Stockholm International Peace Research Institute, suggest that nearly 7 billion ECU of major conventional weapons were exported by Community countries in 1989.
I 1989 var der tale om ca. 2,8 mio. eller lidt over 2% af den samlede beskæfti gelse.
Since 1984, exports have fallen sharply to less than 70% of their value in constant prices.
Også nogle af disse jobs hænger i en tynd tråd.
There is little intra-Community trade and the.bulk of Member States' imports come from the US.
Målt efter økonomisk størrelse er rustningsindustrien ikke blandt de største i EF.
In terms of economic size, the defence industry is not among the largest in the Community.
Dens betydning hænger snarere sammen med det høje teknologiske indhold i produktionsprocessen og produktudviklingen på den ene side og med dens politiske status i forbindelse med den nationale sikkerhed på den an den side.
Its importance derives rather from the high technological content of the production process and product development, on the one hand, and from its political status connected to national security, on the other.
De enkelte virksomheder, der leverer militært udstyr, figurerer normalt ikke blandt de største virksomheder, målt efter omsætning, i noget europæisk land.
Individual defence contractors, for the most part, do not figure among the highest-ranking companies by turnover in any European country.
Det anslås, at en væsentlig andel af omsætningen i rustningsindustrien i hvert enkelt EF-land stammer fra indkøb over landets eget forsvarsbudget. Ifølge NATO-tal
Because of secrecy, and because of problems in identifying defence in dustries in industrial statistics, it is difficult to obtain accurate estimates of employment.
Da de fleste tal for denne sektor hemmeligholdes af sikkerhedsmæssige hensyn, og eftersom det er vanskeligt at identificere rustningsindustrierne i industristatistikkerne, er det svært at få præcise overslag over beskæftigel sen. Men det anslås dog, at ca. 1,5
It has been estimated that a substantial share of defence industry turnover in each Member State is accounted for by its own defence procurement budget. According to NATO figures, combined Com munity procurement budgets
Beskæftigelsen i rustningsindustrien i % af den samlede beskæftigelse i fremstillingsindustrien 1988-89
Employment in defence as a share of manufacturing employment 1988/89
Rustningsindustriens betydning varierer stærkt mellem medlemslandene. Den har størst betydning i Storbritannien og Frankrig.
The importance of the defence in dustry varies markedly between Member States.
I Storbritannien giver den direkte og indirekte beskæftigelse til over 600.000 personer eller 11% af ar bejdsstyrken i fremstillingsindustrien (selv om ikke alle beskæftigede i rustningsindustrien kan henregnes til fremstillingssektoren).
In the UK, direct and indirect employ ment amounts to over 600,000 or 11% of the manufacturing work force (though not all employees in defence industries will be classified to manufacturing).
I Frankrig beskæftiger rustningsindustrien direkte og indirekte ca. 400.000 mennesker svarende til over 9% af beskæftigelsen i fremstillingssektoren (Figur 22).
In France, it is responsible, directly or indirectly, for employing an estimated 400,000 people, equivalent to over 9% of employment in manufacturing (Graph 22).
En stor del af beskæftigelsen i den ne sektor i Storbritannien og Frankrig er desuden koncentreret i bestemte regioner — i Frankrig er det især Bretagne, den sydvestlige og den sydøstlige del af landet samt Paris-området, og i Storbritannien er det især Sydvestengland og Syd østengland.
Much of the employment in the UK and France, moreover, is concentrated in certain regions — in Brittany, the South-West, South-East, and Paris region in France, in the South-West and South-East in the UK.
I visse områder tegner rustningsindustrien sig for 1520% af den samlede beskæftigelse.
In some areas, the industry accounts for 15—20% of total em ployment.
I resten af EF er beskæftigelsen i rustningsindustrien langt mindre og udgør fra ca. 5% af den samlede beskæftigelse i fremstillingsindustrien i Spanien og 4% i Belgien til lidt over 2% i Italien.
In the rest of the Community, em ployment in the defence industry is smaller, ranging from a figure equivalent to around 5% of total manufacturing employment in Spain and 4% in Belgium to just over 2% in Italy.
Udgifter til forskning og udvikling i % af BNP
Research and development expenditures as a share of GDP
Det højeste antal personer i de væbnede styrker sammenholdt med den samlede arbejdsstyrke finder vi i Grækenland, hvor tallet var lidt under 5% af den samlede beskæftigelse i 1989, hvilket var næsten det dobbelte af andre ste­der i EF, og det på trods af at Græ­kenland har en meget lille rustningsindustri.
The highest number of people in the armed forces, in relation to the total work­force, is for Greece, where the figure was just under 5% of total employment in 1989, almost twice as high as anywhere else in the Community, despite Greece having a very small defence industry.
I de fleste EF­lande udgjorde den del af arbejds­styrken, der var beskæftiget i de væbnede styrker, mellem 1 og 2%.
In most Member States, the proportion of the work­force in the armed forces was between 1 and 2%.
Beskæftigelsen i bilindustrien i EF­landene
Employment in the motor vehicle industry in the Member States 1980 and 1987
1980 og 1987
% total employment
Det indebærer, at rustningsindu­strien i Storbritannien og Fran­krig optager en væsentlig del af forsknings­ og udviklingsressour­cerne.
Reflecting this, defence activities in the UK and France absorb a sub­stantial proportion of research and development resources.
I 1987 gik 28% af de samle­de F & U­udgifter i Storbritannien og 25% i Frankrig til militære for­mål og repræsenterede i begge til­fælde en meget stor del af de samlede offentlige udgifter til F & U (Figur 23). Disse procentsat­ser er lavere end i USA, men langt større end i de øvrige EF­lande, — f.eks.
In 1987, 28% of all R & D expenditure in the UK and 25% ofthat in France went on defence work, in both cases rep­resenting a significant share of total public spending on R & D (Graph 23).
Bilindustrien beskæftiger ca. 3 mio. mennesker, svarende til ca. 6% af EF's arbejdsstyrke i indu­strien.
The automobile industry employs around 3 million people, approxi­mately 6% of the Community's industrial workforce.
Heraf arbejder ca. 1,4 mio. direkte i samlefabrikker, mens mellem 1 og 1,5 mio. fremstiller komponenter.
Of these, around 1.4 million work directly in assembly plants with another 1 to 1.5 million in manufacturing com­ponents.
Derudover er 2,5 mio. mennesker beskæftiget i di­stributionsleddet. Denne beskæf­tigelse, der dækker samtlige EF­lande, er dog koncentreret i
In addition, 2 million people are employed in distribution This employment, although span­ning all Community countries, is concentrated in six: Belgium, West Germany, France, Italy, Spain and
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF cessen indgår i den model, der er udviklet for at opnå den fleksibilitet, der skal til for at kunne reagere hurtigt på ændringer i markedsbehovene.
Chapter 1 Employment in the Community developed in order to obtain the flexibility needed to respond quick­ly to changing market demands.
seks lande: Belgien, Vesttyskland, Frankrig, Italien, Spanien og Stor britannien, som tilsammen tegner sig for over 90% af beskæftigelsen inden for komponentfremstilling og samlefabrikker (Figur 24).
the UK, which together account for over 90% of employment in compo­nent manufacturing and assembly (Graph 24).
fabrikker i 1989 havde en gennem snitlig produktivitet på 35 timer pr. bil sammenholdt med 17 for japansk ejede virksomheder i Japan, 21 for japansk ejede virksomheder i Nordamerika og 25 for amerikansk ejede virksomheder i Nordamerika (Figur 25).
ductivity of 35 hours per vehicle compared with 17 for Japanese­owned firms based in Japan, 21 for Japanese in North­America, and 25 for Americans in North­America (Graph 25).
Kvalite ten, målt efter antallet af fejl pr. 100 biler, udviste tilsvarende relative resultater.
Quality, measured by the number of defects per 100 ve­hicles, showed similar relative performance.
Selv om verdensefterspørgslen ef ter biler må forventes med tiden at komme op på den tidligere stigningstakt igen, er bilindustrien i øjeblikket inde i en omfattende cyklisk recession.
Although world demand for auto­mobiles is likely to recover its trend rate of growth in time, the auto­mobile industry is currently undergoing a major cyclical reces­sion.
Desuden vil den europæiske industri sandsynligvis i det næste tiår opleve omfattende ændringer som følge af det indre marked, stigende konkurrence udefra og krav om mere "miljøvenlige" biler.
In addition, the European industry is likely to experience, over the next decade, substantial changes due to the Internal Market, increasingly strong external compe­tition and the need to produce more 'environmentally­friendly' auto­mobiles.
Yderligere investeringer i bilfabrikker fra indenlandske fabrikanters side og fra japanske investorer vil forøge den indenlandske kapacitet i Europa med ca. 10% i løbet af de næste fem år.
Additional investment in auto­mobile plants by domestic manufacturers and Japanese 'transplants' will increase domestic European capacity by around 10% in the next five years.
Virkningen af denne nye kapacitet og de ændringer, der skal til for at øge produktiviteten, kan medføre om fattende ændringer med hensyn til beskæftigelsens geografiske placering og kvalifikationskravene.
The effect of this new capacity, and the changes required in order to raise productiv­ity, may lead to substantial changes in the location of employment, and in its skills structure.
Disse ændringer vil sandsynligvis være størst inden for samle- og bilkomponentsektoren.
These changes are likely to be greatest in the assembly and autocomponent sector.
Distributionsnettet, som tegner sig for over 40% af beskæftigelsen i bilindustrien, kan også blive påvirket, men omfanget vil afhænge af strukturbetingede og lovgivningsmæssige forhold.
The distribution network — which accounts for over 40 % of em­ployment within the industry — may also be affected, but the extent will depend on structural and legal developments.
De europæiske bilfabrikker og bilkomponentfabrikker vurderes i gennemsnit til at være mindre pro duktive end de japanske gennemsnitsfabrikker.
A system known as 'lean produc­tion' — conceptualised and implemented by the Japanese — is held responsible for this productiv­ity gap.
En undersøgelse for nylig foretaget af MIT konkluderede, at de europæisk ejede bil
The system requires, among other things, that workers learn many skills and apply them in a team, rather than hierarchical, environment.
Et system, der betegnes "lean pro duction", og som er udviklet og ind ført af japanerne, anses for at være årsagen til denne produktivitetsforskel.
In order to remain competitive, firms attach consider­able importance to investment in training and to the mobilisation of a high level of worker commitment.
Systemet forudsætter bl.a., at arbejdstagerne lærer mange forskellige færdigheder og ud nytter dem i et teamwork i stedet for i et hierarkisk system.
Consultation and participation of the workforce in the production pro­cess is part of the approach
For at forblive konkurrencedygtige lægger virksomhederne stor vægt på at investere i uddannelse og på at motivere og engagere arbejdstagerne.
European automobile plants and autocomponent manufacturers are judged to be, on average, less pro­ductive than the average Japanese plants.
Høring af arbejdstagerne og medindflydelse på produktionspro-
A recent study, by MIT, con­cluded that European­owned car producers in 1989 had average pro­
Det regionale aspekt af en sådan industriel omstrukturering er vigtigt, fordi mange bilfabrikker og dertil knyttede leverandører er helt dominerende på de lokale ar bejdsmarkeder.
The regional dimension of such in­dustrial restructuring is important because many automobile plants and associated suppliers dominate their local labour markets.
Fabrikslukninger kan således få voldsom indvirkning på den økonomiske og sociale struktur i et givet område.
Plant closures can, thus, have a major im­pact on the economic and social fabric of an area.
Des uden vil de arbejdstagere, der afskediges i forbindelse med fabrikslukninger, normalt ikke kunne finde nye jobs inden for bil industrien.
Moreover, em­ployees facing redundancy will not normally find new jobs within the automobile industry.