natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når man ønsker at identi­ficere antallet af modtagere, selv om man havde de fuldstændige oplysninger, giver det anledning til store problemer med dobbelttælling.
Ident­ifying the number of beneficiaries, even if complete information were to be available, gives rise to signifi­cant problems of over-counting.
Selv for dem under 60 år er et betydeligt antal mænd­pensioneret— 17% af aldersgruppen 55­59 i Unionen som helhed, 32% i Italien, 29% i Belgien, 25% i Frankrig, men kun 4% i Storbritannien og 9% i Irland.
Even below 60, significant numbers of men are retired — 17% of the 55 to 59 age group in the Union as a whole in 1994, 32% in Italy, 29% in Belgium and 25% in France, though only 4% in the UK and 9% in Ireland.
Igen er andelen steget over tid i de fleste medlemssta­ter.
Again the proportion has increased over time in most Member States.
Denne analyse er i stedet baseret på skøn (afledt af detaljerede befolkningsdata) over antallet af personer over pensionsalderen i hvert af landene plus antal personer under pensionsalderen, der i Fællesskabets arbejdsstyrkeundersøgelse har anført, at de er gået på pension (pensionsalderen holdes konstant gennem pe­rioden som den officielle pensionsalder i 1993) og pensionsudgifterne opdeles i følgende to elementer:
The analysis here is based instead on estimates (derived from detailed population data) of the number of people over retirement age in each of the countries plus the numbers below retirement age reporting in the Community Labour Force Survey that they have re­tired (retirement age is held constant over the period at the official age in 1993) and expenditure on pen­sions is decomposed into the following two elements:
Analysen af udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttel­se medfører de samme problemer.
Analysing expenditure on unemployment involves similar difficulties.
Ikke alle, der er registrerede som arbejdsløse er berettigede til denne ydelse.
Not all those recorded as unem­ployed in Member States will be eligible for benefit.
Ydermere vil antallet af registrerede arbejdslø­se være forskelligt fra det antal, som svarer til ILO's officielle definition af arbejdsløse (dvs., at de står til rådighed og er aktivt søgende)
Moreover, the registered numbers of unemployed tend to differ markedly from the numbers complying with the official ILO definition of unemployment (in the the proportion of the total population (POP) entitled to oldage pensions (POPRET)
Kapitel 3 - Tendenser inden for social beskyttelse og finansieringen heraf
Chapter 3 - Trends in social protection and its financing sense of being available for work and actively seeking a job).
Udgifterne til arbejdsløshedsydelser (AY) i forhold til BNP kan analyseres på tilsvarende måde som alders­pensioner ved at skelne mellem følgende faktorer:
Nevertheless, outlays on unemployment benefits (UNB) in relation to GDP can be analysed in a similar way to old­age pensions by distinguishing the follow­ing factors:
­ personer i den erhvervsaktive alder (15­64 år) i forhold til den samlede befolkning (BEF15­64/BEF)
• working age population (15­64 years) in relation to total population (POP15­64/POP)
Mulige modtagere af familieydelser opgøres her, som antallet af børn under den officielle alder, hvor man er berettiget til ydelsen, som er 18 år i alle medlemsstaterne undtagen Tyskland (16), Irland (16) Nederlandene (17), Portugal (15) og Storbritannien (16).
• the activity rate, or active population in relation to population of working age (POPACT/ POP15­64) 15­64)
— beskæftigelsesfrekvensen eller den erhvervsaktive befolkning i forhold til befolkningen i den er­hvervsdygtige alder (AKTBEF/BEF15­64)
• the registered unemployment rate, or the number of unemployed in relation to active population (UN/POPACT)
­ arbejdsløshedstallet eller antallet af arbejdsløse i forhold til den erhvervsaktive befolkning (AL/AKTBEF)
Potential recipients of family benefits have been taken as the number of children under the official age of eligibility for allowances, which is 18 in all Member States except Germany (16), Ireland (16), the Nether­lands (17), Portugal (15) and the UK (16).
Dog må man i mange tilfælde tage højde for, at mange unge mennesker under fuldtidsuddannelse kan være berettiget til ydelsen.
However, in many cases, concessions are made for young people in full­time education who are likely to be eligible for benefit in certain circumstances.
Skønnene vil derfor blive påvir­ket af forskellene mellem medlemsstaterne med hen­ syn til antallet, som er i uddannelse og hai­ overskredet aldersgrænsen for at modtage ydelsen.
The estimates, there­fore, will be affected by differences between Member States in the numbers remaining in education beyond the normal age for receipt of allowances.
— den gennemsnitlige ydelse pr. arbejdsløs i forhold til BNP pr. indbygger (AY/AL)/(BNP/BEF)
the average benefit received by each person unem­ployed in relation to GDP per head (UNB/UN)/(GDP/POP)
Andel af ikke­aktive, pensionerede mænd i medlemsstaterne mellem 55 og 59 år, 1985 og
Proportion of men aged 55­59 inactive and retired in Member States, 1985 and 1994
Andel af ikke­aktive, pensionerede mænd i medlemsstaterne mellem 60 og 64 år, 1985 og 1994
Proportion of men aged 60­64 inactive and retired in Member States, 1985 and 1994
% af befolkningen 60­64 år
> /o of population aged 60-64
Venstre sojle 1985, hojre sojle 1994
Loti bar 1985. fight bar 1994
Venstre sojle 1985. hajre sojle 1994
Lett bar 1985, righi bar 1994
Tabel 4 -— Faktorer til forklaring af udgifterne til alderspensioner
Table 4 -- Decomposition of expenditure on oldage pensions
Udgifter pr. person (% af BNP pr. indb.)
People over retirement age (% total)
Personer over Førtidspension Pension i alt pensions (% af saml. (% af saml. alderen befolkn.) befolkn.) (% af alle)
Expenditure per person (% GDP per head)
Alderspensior omfatter også efterladtepension; D 1993 omfatter de nye delstater
Oldage includes survivors, Germany 1993' includes the new Länder.
Kilde:
Statistics and
Eurostat, ESSOSS, nationalregnskaber og Fællesskabets arbejdsstyrkeundersøgelse (for førtidspension bruges data fra 1983 for 1980).
Community Labour Force Survey (for early retirement the 1983 LFS
Kapitel 3 - Tendenser inden for social beskyttelse og finansieringen heraf
Chapter 3 ­ Trends in social protection and its financing
Gennemsnitlige ydelser ved sygdom pr. indbygger i forhold til BNP pr. indbygger, 1980,1990 og 1993
Expenditure on sickness per resident in relation to GDP per head, 1980,1990 and 1993
% af B NP pr. indbygger
% GDP per head
Som nævnt i kapi­tel 2 var et af målene med de seneste reformer i Italien at sætte pensionsal­deren i vejret.
0 III 1 II 1 II * II « II 1 II 1 II 1 II M II »I H II 1 II « II B I
D undtagen de nye delstater
D excludes new Länder above retirement age relative to total population than other Member States (only 11 '/:% in 1993) and fewer ap­parently taking early retirement.
Gennemsnitlig invalideydelse pr. indbygger i forhold til BNP pr. indbygger, 15-64 år, 1980,1990 og 1993
Expenditure on invalidity benefits per person aged 15-64 in relation to GDP per head, 1980,1990 and 1993
12 _% af BNP pr. indbygger
% GDP per head
Omfatter arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme; D undtagen de nye delstater
Includes occupational accidents and diseases; D excludes new Lander
For det andet var der en generel ten­dens til, at supplerende pensioner fik større betydning, og deres andel af de samlede pensioner steg i de fleste
These show, first, that there is only a limited degree of means­testing in this area — the main exception being Ireland — and that there was no general tendency for its importance to increase over the 1980s — only in Spain, Portugal and the Netherlands did any rise occur, and in the latter country, this was followed by a fall between 1988 and 1993 (Graph 19).
Tabel 5 — Faktorer til forklaring af udgifterne til invaliditet, handicap, arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme
Table 5 — Decomposition of expenditure on nvalidity, disability, occupational accidents and diseases
Ydelser (% af BNP)
Benefits (% GDP)
Befolkning 15-64 år (% af alle) medlemsstater i lobet af 1980'erne og nåede op på 30% i Nederlandene i 1988 (skønt de forblev på dette niveau i de følgende fem år) og mere end 25% i Storbritannien (graf 20).
Population Expenditure 15-64 per person (% total) (% GDP per head)
Ikke desto mindre er udgifterne ikke steget i de sidste ti år i hele Unionen.
Nevertheless, expenditure has not expanded over the past decade
Invaliditet: ydelsesstruktur 1980 og 1990
Invalidity: structure of benefits, 1980 and 1990
Invaliditet, handicap og arbejdsskader
60 throughout the Union.
Gennemsnitlige arbejdsløshedsudgifter pr. registreret arbejdsløs i forhold til BNP pr. indbygger, 1980,1990 og 1993
Expenditure on unemployment per registered unemployed in relation to GDP per head, 1980, 1990 and 1993
% af BNP r
.,% GDP per head
■ Arbejdsløshedsunderstøttelse
□ Placement, vocational guidance, resettlement ■ Unemployment
Mellem 1980 og 1993 steg udgifter­ne til invalideydelser (som omfatter ydelser ved invaliditet og arbejdsska­der) fra gennemsnitlig 2% af BNP i Unionen til næsten 2,5% (tabel 5). I dette tilfælde var stigningen imid­lertid mindre generel.
Between 1980 and 1993, expenditure on invalidity benefits (defined to in­clude payments for disability and in­dustrial injuries) went up from an average of 2% of GDP in the Union to almost 2'/:% (Table 5).
I Belgien, Tyskland, Frankrig og Luxembourg var udgifterne i 1993 enten mindre end i 1980 eller på samme niveau.
In Belgium, Germany, France and Luxembourg, spending was either less in 1993 than in 1980 or the same.
I forhold til den befolkningsgruppe, der er berettiget til ydelser (i dette tilfælde personer i den erhvervsdyg­tige alder, her mellem 15 og 64 år), steg det gennemsnitlige beløb i for­hold til BNP pr. indbygger kun en smule mellem 1980 og 1993, mens det faldt i de fire nævnte lande samt i Nederlandene (hvor den gennem­snitlige ydelse ligger betydelig høje­re end andre steder i Unionen, men dette har være gældende i en periode) (graf 22).
In relation to the population poten­tially eligible for benefit (in this case, those of working­age, taken here as 15 to 64), the average amount paid relative to GDP per head rose only slightly between 1980 and 1993 and in the four countries listed above as well as in the Netherlands (where average benefit is substantially higher than elsewhere in the Union, but has been for some time), declined (Graph 22).
Venstre sojle 1980. midterste søjle 1990, hojre sojle 1993; D undtagen de nye delstater
Left bar 1980, middle bar 1990, right bar 1993; D excludes new Lander
Hvad angår ydelsernes struktur har anvendelsen af trangskriterier været stigende i løbet af 1980'erne med Irland, hvor de allerede anvendtes forholdsvis meget i 1980, Danmark. Grækenland og Luxembourg, hvor de anvendes i ubetydeligt omfang el­ler slet ikke, som de eneste undtagel­ser (graf 23).
In terms of the structure of benefits, the prevalence of means­testing tended to increase over the 1980s, the only exceptions being Ireland, where it was already relatively high in 1980, Denmark, Greece and Luxembourg.
Tabel 6 — Faktorer til forklaring af udgifterne til arbejdsløshedsydelser
Table 6 -- Decomposition of expenditure on unemployment benefits
Beskæftigelse Arbejdsløshed grad (%)
Activity rate (%)
Arbejdsløsheds Befolkning ydelser 15-64 (% af BNP) (% af total)
15-64 (% total)
Udgifter pr. person (% af BNP pr. indb.)
Expenditure per person(% GDP per head)
Udgifterne omfatter socialhjæp til arbejdsløse samt sociale forsikringsydelser. D 1993' omfatter de nye delstater.
Expenditure includes social assistance paid to the unemployed as well as social insurance benefiti .
Beskæftigelsesgraden er beskæftigede plus registrerede arbejdsløse.
Activity rate relates to employed plus registered unemployed.
Beskæftigelsesdata fra nationalregnskaberne undtagen for Italien, Nederlandene og Portugal, hvor data er fra Fællesskabets arbejdskraftundersøgelse.
Employment data are from National Accounts except for Italy, the Netherlands and Portugal where data are 'rom the Community Labour Force Survey.
Arbejdsløshed vedrører registrerede arbejdsløse (data fra Eurostat og SOCI).
Unemployment rate relates to registered unemployed (data from Eurostat, SOCI database).
Kapitel 3 - Tendenser inden for social beskyttelse og finansieringen heraf
Chapter 3 - Trends in social protection and its financing per head over the Union as a whole to 35% (Graph 24).
(hvor den var over 25% og mere end noget andet sted i Unionen), Irland. Italien og Storbritannien.
where it is insignificant or non­existent (Graph 23).
Portugal og kun 6% i Italien (selv om arbejdsløse her modtager andre for­mer for indkomststøtte).
In terms of average benefit levels, these vary significantly between Member States, from over 100% in the Netherlands in 1993, as noted above, to under 24% in Portugal and only 6% in Italy (though here the unemployed receive income support in other ways).
På den anden side var der kun en begrænset tendens til, at de supple­rende ydelser tog til i betydning, idet de eneste lande, hvor sådanne ydel­ser blev udbetalt i nævneværdigt omfang, var Nederlandene (hvor de tegnede sig for 30% af de samlede udbetalinger i 1990, hvilket dog var mindre end 10 år tidligere), Tyskland, Grækenland og Frankrig (hvor de i alle tilfælde udgjorde 7% eller derunder af de samlede udbeta­linger).
On the other hand, there was little tendency for supplementary benefits to increase in significance, the only countries where payments were of any size being the Netherlands (where they accounted for 30% of the total paid in 1990, though this was less than ten years earlier), Germany, Greece and France (where in each case they accounted for 7% or less of the total).
Generelt er forskellene i gennem­snitsniveau ikke særlig tæt forbundet med variationerne i BNP pr. indbyg­ger.
In general, differences in average levels are not closely related to variations in GDP per head.
I Luxembourg, som har langt det største BNP pr. indbygger i Unionen, ligger den gennemsnitlige ydelse til arbejdsløse efter denne målemetode på under 30% af BNP pr. indbygger, under procenten i Grækenland, og Frankrig, landet med det næststørste BNP pr. indbygger, med kun 36%, stort set det samme som Irland.
In Luxembourg, which has by some way the highest GDP per head in the Union, the average benefit paid to the unemployed, as measured here, amounted to under 30% of GDP per head, below that of Greece, and in France, the country with the second highest GDP per head, only 36%, much the same as in Ireland.
Deri­mod var gennemsnitsydelsen i Spanien, som er blandt de fattigste medlemsstater, i 1993 74% af BNP pr. indbygger (se kapitel 4 for en detaljeret gennemgang af dæknings­
By con­trast, in Spain, which is among the poorer Member States, the average
Med hensyn til de gennemsnitlige ydelser varierer disse betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat fra over 100% i Nederlandene i 1993, hvilket omtales ovenfor, til under 24% i
At the same time, a growing number of young people receiving relatively low benefits also joined the unemployment register. As the rise in unemployment moder­ates, it may well be the case that average benefits decline once more, as over the 1980s.
Arbejdsløshed: ydelsesstruktur, 1980 og 1992
Unemployment: structure of benefits, 1980 and 1992
Den udbetalte arbejdsløshedsydelse (socialhjælp samt forsikringsydel­ser) steg i forhold til BNP i alle med­lemsstater mellem 1980 og 1993, og mest først i 1990'erne (tabel 6).
The amount paid in unemployment compensation (social assistance as well as insurance benefits) rose relative to GDP in all Member States between 1980 and 1993, and most especially in the early 1990s (Table 6).
Udgifterne pr. arbejdsløs i forhold til BNP pr. indbygger faldt imidlertid i hele Unionen undtagen i to medlems­stater — Nederlandene, hvor den steg til over 100% af BNP pr. indbyg­ger, og Portugal, hvor den, selv om den steg betragteligt, fortsat lå på et relativt lavt niveau (se ovenstående kasse for en beskrivelse af bereg­ningsmetoden).
Expenditure per person unem­ployed relative to GDP per head, however, declined throughout the Union, except in two Member States — the Netherlands, where it rose to over 100% of GDP per head, and Portugal, where though it rose signi­ficantly, it remained at a relatively low level (see Box above for a de­scription of the method of calcula­tion).
Faldet var særlig markant i løbet af de tidlige 1980'ere og mellem 1990 og 1993, og den stigende arbejdsløshed blev i mange tilfælde ledsaget af en stigning i den gennemsnitlige ydelse — fra 30% af BNP pr. indbygger i Unionen som helhed til 35% (graf 24).
The fall was especially marked over the early 1980s and between 1990 and 1993, the rise in unemploy­ment was accompanied in many cases by an increase in the average level of benefit — from 30% of GDP
Kapitel 3 - Tendenser inden for social beskyttelse og finansieringen heraf graden for arbejdsløshedsunderstøttelse). telse).
Chapter 3 - Trends in social protection and its financing
Tabel 7 -- Faktorer til forklaring af udgifterne til familieydelser
Table 7 — Decomposition of expenditure on family allowances benefit in 1993 was 74% of GDP per head (see Chapter 4 below for a de tailed analysis of unemployment re placement rates).
Familie ydelser (% af BNP)
Children (% total population)
Gennetnsnitsydelse (% af BNP pr. indb.)
Family allowances (% GDP)
Børn (% af den samlede befolkning)
Expenditure per person (% GDP per head)
NB: af
Note:
Børn defineres som personer under aldersgrænsen for modtagelse familieydelser. Tyskland 1993' omfatter de nye delstater.
Children, ire defined as those below age limit for receipt of family benefit.
Eurostat, ESSOSS og nationalregnskaberne
Source: Eurostat, ESSPROS database and Demographic Statistics.
Familie- eller børneydelser er den eneste generelle funktion, hvor der har været tale om en nedsættelse af udgifterne i forhold til BNP siden 1980, skønt udgifterne også hel steg mellem 1990 og 1993. Dette ændringsmønster gentog sig i de fleste medlemsstater (tabel 7).
Family or child allowances are the only broad function to have experienced a reduction in expenditure relative to GDP since 1980, though even here, spending rose
Gennemsnitlig familieydelse pr. barn i forhold til BNP pr. indbygger, 1980,1990 og 1993
Expenditure on family benefits per child in relation to GDP per head, 1980, 1990 and 1993 between 1990 and 1993.
Barn defineres som en person under aldersgrænsen for modtagelse af familieydelser.
Child is defined as someone below age limit for receipt of benefit
Udgifterne pr. barn (defineret som retten til ydelse) forblev stabile i for­hold til BNP pr. indbygger i Unionen over hele perioden (8,5%), hvilket afspejler faldet i antallet af berettige­de børn i forhold til den samlede be­folkning (graf 26).
Expenditure per child (where the latter is defined in tenns of entitlement to allowance), however, remained un­changed relative to GDP per head in the Union over the period as a whole (at 8'/:%). reflecting the fall in the number of eligible children relative to total population (Graph 26).
Ikke desto mindre steg den gennemsnitlige ydelse i de fleste medlemsstater (8 ud af 12) og i Unionen som helhed mellem 1990 og 1993.
Never­theless, in the majority of Member States (8 of the 12), as in the Union as a whole, average benefit levels rose between 1990 and 1993.
Familie: ydelsesstruktur, 1980 og 1990
Family: structure of benefits, 1980 and 1990
% af samlet pension
% total pension
Som for arbejdsløshedsydelser var der i 1980'erne en udbredt stigning i anvendelsen af trangskriterier ved fastsættelse af familieydelsernes størrelse.
As in the case of unemployment compensation, there was a wide­spread increase over the 1980s in the use of means­testing to determine family allowance levels.
Det eneste land, der ople­vede et fald, var Danmark — selv om de i det store og hele ikke blev an­vendt i Belgien og Grækenland (graf 27).
The only country experiencing a decline was Denmark — though in Belgium and Greece, they remained largely un­used (Graph 27).
I Spanien, Storbritannien og Irland udbredtes brugen af disse kraftigt, og i de to sidstnævnte lande var omkring 40% af udgifterne til bømeydelser underlagt trangskriteri­er — idet pengene i høj grad udbeta­les til arbejdsløse.
In Spain, the UK and Ireland, the expansion in their use was substantial, and in the latter two countries, around 40% of spend­ing on allowances paid to support children was subject to means­test — the money being paid largely to the unemployed.
Moderskabsydelser
Maternity benefits
Β DK D GR E F IRL I L NL Venstre sojle 1980, hojre sojle 1990; D undtagen de nye delstater
Left bar 1980, right bar 1990; D excludes new Länder
Udgifterne til moderskabsydelser, som er meget små i forhold til BNP, faldt en smule i perioden 1980 til 1993.
Spending on maternity benefits, which is very small in relation to
Gennemsnitlig moderskabsydelse pr. barn i forhold til BNP pr. indbygger, 1980, 1990 og 1993 forblev stabil — hvilket gjaldt de fle­ste medlemsstater. I Danmark og Luxembourg steg fødselsprocenten imidlertid i denne periode.
Expenditure on maternity benefits per live birth in relation to GDP per head, 1980,1990 and 1993
'/o af BNP pr. indbygger
% GDP per head ι 50 su -
D undtagen de nye delstater
D excludes new Lander
Finansiering af udgifterne til socialbeskyttelse fordelt på kilder, 1980, 1990,1993
Financing of social protection expenditure by source, 1980, 1990, 1993
G Øvrige bidrag □ Det offentlige ■ Den sikredes bidrag ■ Arbejdsgiverbidrag
D Other receipts G General government ■ Protected person's contributions ■ Employers' contributions π
Den ændrede finansieringsstruktur
The rise in average benefits which occurred in many Member States however, was not necessarily the re­sult of benefit rates becoming more generous.
D undtagen de nye delstater; venstre søjle 1980, midterste sojle 1990, højre 1993 inden for socialbeskyttclsessyste­merne er i lige så høj grad et aspekt af forskellene medlemsstaterne imel­lem som udgiftsmønstret.
D excludes new Länder; left bar 1980, middle bar 1990, right bar 1993 social protection systems is just as much an aspect of divergence be­tween Member States as the pattern of expenditure. In 1993, whereas
Tabel 8 — Faktorer til forklaring af udgifterne til moderskabsydelser
Table 8 — Decomposition of expenditure on maternity benefits
Moderskabsydelser (% af BNP)
Number of Expenditure
Mellem 1980 og 1993 var der imidlertid en udbredt tendens til en stigende anvendelse af skatter i forhold til bidrag. Dette gjaldt navnlig efter 1990.1 Unionen som sådan steg skat ternes andel af den samlede finansiering fra 27,5% til 29,5%, og kun i Belgien og Nederlandene faldt skat teindtægternes betydning.
Maternity benefits most countries in the Union funded their systems mainly from social in­surance contributions, in three coun­tries — Denmark, in particular, Ireland and the UK, general taxation played the predominant role (Graph 29).
Antal fødsler (% af den samlede befolkning)
(% GDP) per person (% GDP per head) births (% total population)
Kilde:
Source: Eurostat, ESSPROS database and
Eurostat, ESSOSS og nationalregnskaberne
Demograph c Statistics.
Disse ændringer i den forholdsmæssige anvendelse af forskellige finansieringskilder har medført, at arbejdsgiverbidragene er faldet i for hold til BNP siden 1980.1 forhold til arbejdsomkostningerne er de imidlertid steget, hvilket afspejler et fald i arbejdsomkostningerne i forhold til BNP (graf 30).
These shifts in the relative reliance on different sources of funding have resulted in employers' contributions declining slightly in relation to GDP since 1980.
Kun i Nederlandene var arbejdsgivernes bidrag lavere i forhold til arbejdskraftomkostningerne i 1993 end i 1980, selvom dette hovedsageligt skyldes en ændring af definitionen (arbejdsgivernes bidrag blev nedsat og arbejdstagernes sat op, men samtidigt blev bruttolønnen hævet som kompensation.
In relation to labour costs, however, they have tended to rise, reflecting the fall in labour costs relative to GDP (Graph 30).
I Portugal og Belgien faldt arbejdsgivernes bidrag mellem 1990 og 1993 (i førstnævnte land på trods af deres
Only in the Netherlands were employers' contributions significantly lower