natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sideløbende hermed ses en stærkere differentiering af lønningerne på grund af et stort antal individuelle lønforhandlinger. Derved søger man at skabe et produktivitetsfremmende incitament.
At the same time, differences In wage levels are increasing because of the preponderance of individualized pay negotiations, designed as productivity Incentives.
Den samme målsætning bruges I forbindelse med de særlige lønfonde if. overenskomsterne i den offentlige sektord).
Special wage funds provided for In public-sector collective agreements serve a similar purpose^1).
Samtidig har den kroniske arbejdsløshed haft negative virkninger på arbejdsmarkedets svageste grupper, herunder kvinderne.
Additionally, chronic unemployment has disadvantaged the weaker groups on the labour market, particularly women.
Et udvalg under Socialministeriet har foreslået at give alle arbejdstagere, der tjener mindre end 63,09 kroner I timen, ret til fuld løn ved sygdom.
A committee operating under the auspices of the Ministry of Social Affairs proposed that all workers earning less that DKR 63.09 per hour should be entitled to their full wage during sick leave.
Udvalget har endvidere foreslået at også de, der tjener op til 70,10 kroner, blive bedre stillet.
The situation of.workers earning up to DKR 70.10 per hour would also be Improved.
Der er dog endnu ikke vedtaget lovgivning herom.
This proposal has not yet been ratified.
Tysk Iand
Federal Republic of Germany collective
Regeringen respekterede på ny uafhængighedsprinclppet for overenskomstforhandlingerne og afholdt sig fra enhver Intervention I drøftelserne.
The Government again respected the principle of bargaining autonomy and kept out of pay negotiations.
Brancheaftalerne blev indgået med en moderat lønstigning.
Wage agreements concluded at branch level incorporated moderate rises.
Dog er lønudviklingen Især bestemt ved flerårige aftaler Indgået i 1987 og 1988.
But wage trends are primarily determined by the agreements concluded In 1987 and 1988 for several years.
Disse aftaler opererer med en lønstigning pá 2% for 1989.
These provided for Increases of 2% In 1989.
Lønningernes andel I nationalindkomsten er faldet fra 84,4% I 1981 til 67% og ligger på det laveste niveau siden 1960.
As a proportion of national income, wages dropped from 84.4% In 1981 to 67% In 1989, the lowest level since 1960.
På grund af de særligt høje fortjenester året Igennem og den usikkerhed, der kendetegner den fremtidige prisudvikling, blev ønsket om langfristede aftaler langt svagere, og der var endog tale om at forhandle om løntillæg og rykke de planlagte forhandlinger for foråret 1990 et år frem.
Given the exceptionally high profit levels In 1989 and the uncertainties about future price movements, there was a marked reluctance to sign further longterm wage agreements, and there was even talk of negotiating additional wage and salary Increases and bringing the negotiations scheduled for spring 1990 forward by one year.
De kollektive forhandlinger afvikledes gnidningsløst, fordi det vigtigste fagforeningsorgan repræsenterede et bredt udsnit af lønmodtagerne.
Collective bargaining went smoothly, thanks to the representative nature of the chief union body.
I den landsdækkende generaloverenskomst, som fastsætter mindstegrænserne for lønstigningerne, gik man ud over de af regeringen fastsatte grænser for automatisk lønregulering.
The general national agreement laying down the minimum levels of wage Increase thus exceeded those adopted by the Government.
Man bevilgede således stigninger, der lá pá mellem 3,5% (til enlige uden anciennitet) og 7% (til gifte arbejdstagere med ni års anciennitet).
Thus, extra Increases were approved, above the automatic cost-of-living adjustment, which varied from 3.5% (for single persons with no accumulated period of service) to 7% (for married people with three three-year periods of service).
I den offentlige sektor, hvor der Ikke er mulighed for at forhandle, blev forhøjelsen på 4%, og pristalsreguleringen bestod i en fast stigning på 1,4%.
In the public sector, where there is no negotiating mechanism, wages Increased by 4%, with a flat-rate Index-linked Increase of 1.4%.
Overenskomsterne fastsætter kun den faste del af lønnen, og tendensen til at knytte den variable del til de Individuelle ydelser synes meget udbredt.
Wage agreements relate only to the fixed element of the wage, and there appears to be a growing trend to link the variable element to individual performance.
Den variable del af lønnen er ofte højere end den faste del, og der er Ingen tvivl om, at den også er steget mere.
This variable element can often exceed the fixed element, and has no doubt Increased still further.
Derfor registreres også en stærk tendens t i I en større og større løndifferentiering.
As a result, wage differentials are becoming more and more marked.
Staten Intervenerer I lønfastsættelsen for den offentlige sektor, og det gør den ved at fastsætte lønstigningerne på finansloven, som dermed lægger bånd på overenskomstforhandlingerne.
The State intervenes in the fixing of civil service wages by setting a budget for wage increases which guides (and constrains) collective bargaining.
Traditionelt Intervenerer staten også I fastsættelsen af den tværfaglige mindsteløn. Mindstelønnen var steget med 6% I forhold til 1988, medens den forventede inflation var næsten 8%.
Traditionally, It also intervenes through the fixing of an Intersectoral minimum wage, which was increased by 6% over 1988, while anticipated inflation was around 8%.
Lønforhandlingerne afvikledes I 1989 I en konfliktsituation, der var præget af regeringens mislykkede forsøg på at forhandle de globale overenskomster.
Wage negotiations were beset by conflict In 1989, with the Government failing In Its attempt to negotiate overall agreements.
Det Inflatoriske tryk førte til, at de enkelte forhandlere opgav at fastsætte globale mål til begrænsning af lønudviklingen.
Inflationary pressure caused the various parties involved to abandon the fixing of overall objectives limiting wage trends.
For første gang siden 1981 var stigningstakten knyttet til det forventede Inflationsniveau.
For the first time since 1981, the rate of wage growth was linked to the anticipated level of inflation.
I denne forbindelse skal understreges, at fagforeningerne forfægter en "garantiklausul for købekraften" for statsansatte samt automatisk korrektion for tab, der skyldes Inflationen.
The unions also want to see the Introduction of a "guaranteed purchasing-power clause" for the various Incomes payable from the State budget, as well as the automatic adjustment of losses due to Inf lat Ion.
Hvad angår de nærmere regler for lønbeta IIngerne, noterer man sig, at sammenkædning af lønninger og driftsresultater Ikke er meget anvendt, men det er derimod sammenkædningen af løn og præstation. Imidlertid omfatter mange store virksomheders kollektive overenskomster i år en "kompensation for produktivitetsforøgelse", som kommer til udbetaling pá én gang.
Whereas remuneration schemes linked to productivity are relatively common, those linked to company results are rare.
Man er ligeledes vidne til en mere og mere udbredt praksis med naturalydelser (kantiner, lån på favorable vilkår til bolig, livsforsikringer, sygeforsikringer m.m.).
There has also been an increase In the practice of providing benefits in kind (canteens, low-Interest housing loans, life assurance, health Insurance, etc).
Ifølge Frankrigs Statistik INSEE er arbejder lønnen steget I gennemsnit med 4,2% I forhold til en prisstigning på 3,6%.
According to the INSEE (National Economic Studies and Statistical Institute), workers' wages increased by 4.2% on average, while prices Increased by 3.6%.
Denne nominelle udvikling ledsages af en stigning I faste priser for BNP, der IIgger I Ige under 4%.
These moderate nominal Increases accompanied a real growth In GDP of Just under 4%.
SMIC-lønnen (Salaire Minimum de Croissance) blev sat op to gange og sluttede på en timetakst af 29,91 francs. Dermed steg dens købekraft lige så meget som for de øvrige lønninger.
The statutory minimum wage (SMIC) was Increased twice to an hourly rate of FF 29.91, thus keeping up with wages as a whole in terms of purchasing power.
Det registreres endvidere, at SM I C-lønmodtagernes antal er for nedadgående.
Moreover, there was a drop In the number of persons earning the minimum wage.
Regeringen for sin part nøjedes i første omgang med at give en forhøjelse på 1,2% If. lønoverenskomsten fra november 1988.
In the public sector, the Government began by applying the 1.2% Increases provided for in the November 1988 wage agreement.
Der blev senere ydet et særligt vækstgratiale på 1200 francs til tjenestemændene og på 900 francs til pensionisterne.
It subsequently awarded civil servants a one-off bonus payment of FF 1 200, with FF 900 for pensioners.
Systemet fra 1948 er forældet, og regeringen ønsker derfor at tilpasse det efter nutidens realiteter og omvurdere hele karriereforløbet.
More importantly, It began renegotiation of the civil service salary scales, the 1948 scales having become obsolete.
På områder, hvor den praktiseres, er lønningerne steget hurtigere end andre steder.
As regards remuneration schemes:
forhandlingerne om økonomisk demokrati og medbestemmelse gør stadig fremskridt Især I de små og mellemstore virksomheder.
Employers are questioning the concept of seniority Increments -a very widespread form of payment - since they see It as too rigid.
ØD-systemerne svarer nu til ca. 4% af lønmassen, og mere end 2,7 mio arbejdstagere nyder godt af dem.
Individualized wage formulae have multiplied since 1988, and now apply to one wage In two.
I den private sektor udløstes overenskomstforhandlingerne.
Individualized wages have increased more rapidly.
Aftalens Iværksættelse betød, at gennemsnitsindkomsten voksede i samme takt som inflationen.
Pay movements In 1989 were mainly In line with the terms agreed In the Programme for National Recovery, viz.-
Med udløbet af den landsdækkende overenskomst i 1990 Indledes en usikker periode, Idet forbehold fra fagforeningernes side risikerer at vanskeliggøre en ny trepartsforhandling.
In the public sector, annual Increases of 3% on the first IRL 120 of weekly pay, plus 2% on the balance; increases determined by
Vedrørende aflønnlngsmåden fortjener kun én ting at blive omtalt.
In the private sector, similar collective bargaining.
Det drejer sig om den politik, som regeringen har ført, Ifølge hvilken der - ofte gennem skattefordele - opmuntres til den efterhånden meget anvendte metode med naturalydelser (fx gratis togtransport for de ansatte med Jernbanerne, firmabil m.m.).
The only notable development in methods of remuneration is the policy adopted by the Government to discourage, particularly through taxation, the widespread practice of providing payment In kind (free rail travel for railway workers, company cars, etc.).
Efter at have ført lønpolitik siden årtiets begyndelse intervenerede staten ikke længere direkte i løndannelsen i den private sektor.
Having pursued an Interventionist policy on wage negotiations since the beginning of the decade, the Government stayed out of wage negotiations In the private sector In 1989.
Til gengæld begrænsede den lønstigningerne i den offentlige sektor som støtte for genopretningen af den offentlige Økonom i.
In the public sector, however, It kept wage Increases down as part of its policy to revive public finances.
I industrien steg lønningerne overenskomstmæssigt hvilket skal sammenholdes med en prisstigning på 6%.
In Industry, collective bargaining resulted in nominal increases of approximately 7%, while prices rose by 6%.
Det var meningen, at systemet med de pristalsregulerede lønninger skulle ophæves den 31. december (lov af 26. februar 1986).
Under the Law of 26 February 1986, the indexlinking of wages (sliding scale) was due to expire on 31 December 1989.
Imidlertid blev pristalsreguleringen for de tværfaglige forhandlinger forlænget uændret for 1990.
However, it was agreed in mul tIsectoral negotiations to continue with the same system In 1990.
Vedrørende afgifter på udbetalte lønninger understreges følgende to begivenheder: en revision af beregningssystemet, som fra årets begyndelse betød et fald I de indkomne beløb især fra de middel til høje Indkomster; en aftale mellem regeringen og fagforeningerne om fuld kompensation for det skattetryk, der skyldes inflationen, når denne er højere end 2%. Et dekret fra Italiens præsident Indførte systemet for indkomsterne i 1990.
As regards methods of remuneration, the increases are partly fixed and partly variable, I.e. determined at the workplace on the basis of criteria such as productivity, output or even assiduity.
Endelig skal man på pensionsområdet lægge mærke til følgende: der skete adskillige forbedringer i pensionerne (lov af 29. december 1988 og dekret af 29. september 1989);
From the point of view of wage taxation there were two Important events: a revision of the tax schedule, resulting in tax reductions from the beginning of the year, particularly on medium to high earnings; an agreement between the Government and the unions designed to neutralize the tax pressure resulting from Inflation of over 2%, followed by a Presidential Decree applying the agreement to 1990 earnings.
VI - 8 den generelle omlægning af penslonssystemerne er endnu Ikke fuldført, og derfor indførtes for 1989 en ny reguleringsform baseret på udviklingen I gennemsnitslønnen (finansloven for 1988).
In the field of pensions, the following measures were taken: various Improvements to pensions (Law of 29 December 1988 and Decree of 29 September 1989); a decision to apply to 1989 pensions, pending a general reorganization of the pensions system, a new method indexlinking pensions to average earnings (1988 Finance Act).
Derfor var forhøjelserne mærkbart højere end forventet.
As a result, pension increases were considerably higher than ant iclpated.
Udviklingen I gager og lønninger har været usædvanlig dynamisk I det forgangne år: pristalsreguleringen udløste en dyrtidsportion på 2,5% pr. 1. september; mindstesocla I Indkomsten blev opskrevet med 3,5% pr. 1. januar; referencesocial Indkomsten for beregning af ydelser og loft over den sociale sikring blev opskrevet med 5,6% pr. 1. januar; den ree e timeløn I Industrien blev sat op med 2,6%.
Wage movements were particularly dynamic In 1989: index-linked pay the sliding wage scale triggered off an instalment of 2.5% from 1 September; the minimum wage was raised by 3.5% with effect from 1 January; the reference minimum wage for the calculation of social security benefits and ceilings was raised by 5.6% with effect from 1 January; real hourly wages In Industry Increased by 2.6%.
Hvad angår selve aflønningen, er der stadig store forskelle I enkeltelementerne, hvori indgår tillæg for anciennitet.
Remuneration schemes continued to embrace a wide variety of components, Including seniority increments.
Det Økonomiske og Sociale Råd enedes den 5. december om en udtalelse vedrørende reformen af forbrugerprIslndekset.
The Economic and Social Council adopted Its opinion on the reform of the consumer price Index on 5 December.
I forbindelse med de sociale ydelser, skal det bemærkes, at: livrenter og pensioner blev reguleret med 3,55% med tilbagevirkende kraft pr. 1.
In the field of social benefits ·.
Denne reform omfatter bl.a. en opblødning af bopælspligten for modtagerne, udvidet hjælp til unge arbejdsløse mellem 25 og 30 år samt hensyntagen til modtagernes eventuelle formue.
The main changes Involved relaxing the residence conditions, extending the entitlement to young unemployed persons aged between 25 and 30, and taking account of beneficiaries' financial circumstances.
I det seneste tiår var lønpolitikken præget af en større og større decentralisering af beslutningsprocesserne på lønområdet. Staten frasagde sig klart forpligtelsen, lod sin InterventlonspolIt Ik fare, og begrænsede sig til at sørge for en god atmosfære for at få gennemført sine makroøkonomiske målsætninger.
Pay policy In the last decade has been characterized by greater decentralization of decision-making and far less intervention by the Government, which Instead has concentrated on promoting the right climate to help It achieve its macroeconomic objectives.
Med Den sociale pagt, som var underskrevet i 1982 af arbejdsmarkedets parter og myndighederne, var det muligt at holde lønstigningerne på 15 til 20% under de konkurrerende landes.
The 1982 Social Pact between the employers, unions and public authorities has kept wage increases 15 to 20% below those In competing countries.
Det var derfor nok for staten at styre udviklingen I de offentlige udgifter, mindstelønnen og Indkomsterne i den samlede offentlige og halvoffentlige sektor, hvor interventionen kan ske gennem f I nans I oven.
Consequently, the Government has merely had to monitor developments in public expenditure, minimum wages and earnings In the public and semi-public sector, where it intervenes through the budget.
Mindstelønnen havde været fastfrosset siden 1984, og der opstod nu pres for at få genindført en Justeringsautomatik.
The minimum wage has been frozen since 1984, and demands are beginning to be heard for the reintroduction of an automatic adjustment mechanism.
Hvad lønstigningerne angik, var de beskedne i det forløbne år, Idet den overenskomstmæssige stigning I faste priser kun var på ca. 0,5%.
Collectively-agreed real wage Increases remained low in 1989, at approximately 0.5%.
Regeringen fandt det dog nødvendigt at understrege det nødvendige I at fortsætte den tilbageholdende politik, ikke mindst af hensyn til udfordringen med udgangen af 1992.
The Government nevertheless under I ined the need to continue with this policy of restraint so as to be able to face up to the challenge of 1992.
Den garanterede mindsteløn, der er landsdækkende, men havde været utilstrækkelig i mange år, blev pr. 1. Januar forhøjet med 10,3% I industrierne og servicefagene, med 14,5% I landbruget og med 14,9% for husligt arbejde.
The guaranteed national minimum wage, which had been insufficient for years, was increased on 1 January by 10.3% In Industry and the services sector, by 14.5% in agriculture and by 14.9% for domestic work.
Regeringen og arbejdsmarkedets parter nåede også til enighed om princippet for en gradvis ensretning af mindstelønnen frem til 1991 og for en vækst i de laveste real lønninger.
The Government also reached an agreement with the employers and the unions on the principle of gradual standardization of the minimum wage by 1991 and on a real increase In the lowest wages.
Den nominelle lønstigning var på ca. 13,5%, og den reelle stigning var mindre end 0,5%, hvilket efterlader en relativt ringe del af lønningerne I BNP uændrede.
Wages rose nominally by approximately 13.5%, and in real terms by less than 0.5%, thus remaining a relatively minor element in the GDP.
Tjenestemændene fik kun 8%'s forhøjelse i første omgang og senere en ny korrektion.
Civil servants received only an 8% Increase initially, with a subsequent adjustment.
Den ny skatteordning trådte I kraft.
The new tax system came Into force, providing for the deduction of tax at source.
Den indfører kildeskat, og virkningerne af denne nyskabelse har givet næring til en del diskussioner.
The consequences of this provoked a great deal of discussion.
Regeringen har endvidere for 1990 bebudet en forhøjelse af skatteskalaerne på grund af den stigende Inflation. Den samlede skattebyrde skulle således blive mindre.
The Government announced that the tax scales for 1990 would be raised to take account of Inflation; this should reduce the overall tax burden.
Inden for visse områder, herunder detailhandelen, hotel- og cateringvirksomhed og beklædningsinsdustrlen fastsættes der lovbefalede mindste lønninger af uafhængige lønfastsættelsesråd.
In some Industries, notably retailing, hotels, catering and clothing manufacture, statutory minimum wages are set by independent wages councils.
Stigningen i mindsteiønnlngerne er på omkring 7% pr. år.
The decisions in the minima averaging about 7% In the year in question.
På det fri arbejdsmarked ville regeringen opmuntre de private arbejdsgivere til at begrænse forhøjelserne til 5 eller 6%, men det havde den Ingen større succes med på grund af de høje fortjenester.
The Government did in fact try to encourage private employers to restrict Increases to 5 or 6%, but met with only limited success because of high profit levels.
Reger Ingspressioner vandt større genklang I den offentlige sektor, selvom det kostede konflikter.
Government pressure worked more successfully in the public sector, but at the price of serious industrial conflict.
Lønstigningen fortsatte således og nåede 10% nominelt og 3% reelt. Det er de højeste stigningstakter siden 1982.
Wages, therefore, continued to rise, by up to 10% In nominal terms and 3% in real terms - the highest rises since 1982.
Endelig er bistands- og overførselsindkomster under kraftig indflydelse fra regeringens politik, fordi den Ønsker at nedskære udgifterne til den sociale sikring.
Finally, income replacement allowances and welfare transfers were strongly influenced by the Government's policy to reduce social security expenditure.
6.3 Supplerende oplysninger
6.3 Additional Information
Rapport om beskæftigelsen Denne rapport blev udgivet I 1989 som den første I en række årsrapporter.
The report published In 1989 Is the first of an annual series.
Den behandler mange forskellige problemer med relation til beskæftigelsen, placerer Fællesskabet, en heterogen enhed, I det samlede verdensbillede og fremdrager den politiske lære af de foretagne analyser.
It covers a wide range of employment-related problems, placing the Community, as a heterogeneous whole, in a world-wide context and drawing the political lessons from the analyses presented.
Rapporten henvender sig til bredt sammensatte læserskarer I med lemsstaterne.
The report is aimed at a wide readership In the Member States.
Rapporten vil hvert år indeholde et kapitel om lønudviklingen. *****
Each year, the report will include a chapter on wage developments.
KAPITEL VIL-LEVEVILKÅR OG FAMILIEPOLITIK
CHAPTER VII:
7.1 Tendenser for hele Fællesskabet
7.1 Trends within the Community
De seneste årtier har været præget af dybtgående demografiske ændringer, som Ingen af EF-1 andene går fri af, selvom de foregår med en vis forskydning og I forskelligt tempo.
Underlying these changes have been a lowering of the birth rate and an increase in life expectancy with, as a result, an ageing of the population and, in the long term, a fall In population.
Denne udvikling, som er karakteriseret ved en faldende fødselshyppighed og en længere middellevetid og dermed befolkningens aldring og et lavere befolkningstal på lang sigt, medfører en øget Interesse dels for familiepolitik og dels for ældrepolitik også på fællesskabsplan.
Consequently there has been increased Interest In family policy and policy for the aged, both at national and at Community levels.
De spørgsmål, som ændringen af familiestrukturen og konsekvenserne af, at familierne selv kan vælge, hvor mange børn de ønsker, faldet I antallet af ægteskaber og stigningen i antallet af skilsmisser rejser, på et tidspunkt, hvor den økonomiske situation ligeledes er præget af dybtgående ændringer, har dannet grundlag for en meddelelse fra Kommissionen om familiepolitik og for konklusioner vedtaget af Rådet og ministrene med ansvar for familieanliggender, forsamlet i Rådet, som pålægger Kommissionen navnlig at udvikle aktiviteter til opfølgning og udveksling af Informationer, synspunkter og erfaring på området demografi, familiernes situation og familiepolitik.
The questions raised by changes to the family structure, which have been brought about by the use of birth control methods, fewer marriages and an Increase In the number of divorces In an economic climate which has also undergone deeprooted change, were addressed in a Commission communication on family policy and In the conclusions adopted by the Council of Ministers and the Ministers for Family Affairs meeting within the Council, who requested the Commission to step up Its monitoring activities and Its exchanges of information, views and experience as regards demographic trends, the situation of families and family policy.