natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men beskæftigelsen i landbruget er fortsat faldende, og det påvirker naturligvis kvindernes beskæftigelse i alvorlig grad.
Now agricultural employment is declining steadily. This has a serious affect on female employment.
Kvinderne i landbruget (i %)
Women in agriculture (in percentage points)
Landbrugsbeskæftigelsens
Growth rate of women's
Kvindernes andel i kvindernes samlede beskæftigelse andel i landbrugsbeskæftigelsen kvindernes beskæftigelse i landbruget 83-89
Percentage of women employed in agriculture agriculture in the overall employment of women
Kilde: Eurostat, Arbejdsstyrkeundersøgelse, NACE 00. (1) Kilde: Landerapporterne. (2) Ekskl. fiskeri.
Source : Eurostat, Labour Force Survey NACE 00. 1.
På trods af de data, der foreligger, er det vanskeligt at sætte nøjagtige tal på, hvor mange jobs kvinderne har mistet i landbruget.
Despite the available data, it is difficult to give a precise figure for the decline in the number of women working in agriculture.
En række undersøgelser fra Italien viser, at vanskelighederne i landbruget rent faktisk tvinger et stort antal kvinder (og ældre arbejdstagere) til helt at opgive at være erhvervsaktive eller til at gå over i arbejdsløshed eller underbeskæftigelse: Der er tale om en situation, hvor "grænserne mellem arbejdsløshed, underbeskæftigelse og erhvervsinaktivitet er meget udflydende"1.
Research con­ducted in Italy has shown that the hardships of farming are nudging many women (and elderly workers) towards economic inactivity, non­employment and under­employment.
"Faldet i landbrugsbeskæftigelsen i de sydlige lande indebærer risiko for, at visse kvinder, især blandt de selvstændige, udelukkes helt fra beskæftigelse og udstødes af arbejdsmarkedet"2.
The situation is one in which "...the boundaries between unemployment, undei—employment and non­employment are very thin".1 Finally, as D. Meulders, R. Plasman and V. Vander Stricht point out, "The decline in employment in agriculture in the countries of the south may lead to the elimination from employment and so from the labour market of certain women, particularly those who are not regular wage­earners. "2
Denne koncentration af kvindernes beskæftigelse i bestemte sektorer forstærkes yderligere af de regionale forskelle.
These sectoral concentration phenomena are seconded by regional dispari­ties.
Den geografiske fordeling af kvindernes beskæftigelse i Europa viser, at landbrugszonerne er stærkt repræsenteret i de sydeuropæiske lande, og i de øvrige lande er kvindernes beskæftigelse koncentreret i servicefagene (Berlin og Hamborg i Tyskland, Paris regionen i Frankrig osv.).
If female employment is looked at along geographic lines, women are strongly represented in the agricultural areas in the southern Europe coun­tries and concentrated in the service areas (Berlin and Hamburg in Germany, the Paris area in France, etc.) in the other countries.
I industriområderne er erhvervsfrekvensen blandt kvinderne gennemgående lavere.
The female activ­ity rates are systematically lower in the industrial regions.
Disse regionale forskelle sætter skarpe skel i den kvindelige befolkning.
These regional disparities widen the gaps within the female population.
De steder, hvor der er beskæftigelsesmuligheder for kvinderne, vokser erhvervsfrekvensen meget hurtigt.
Where employment possibilities open up to women, the activity rates rise quickly.
Omvendt gælder det, at i de regioner, hvor der stort set fortsat kun er efterspørgsel efter mandlig arbejdskraft, standses udviklingen i kvindernes erhvervsfrekvens af den stive beskæftigelsesstruktur: Her bliver kvinderne i vidt omfang arbejdsløse eller forlader arbejdsmarkedet helt som følge af den såkaldte "modløshedseffekt".
Inversely, in areas where the demand for labour continues to focus on men
Erhvervsfrekvensen i 1988 for kvinder over 14 år
1988 activity rates of women 14 and over
Den offentlige sektor: Staten er et dårligt eksempel til efterfølgelse
THE PUBLIC SECTOR: WHEN THE STATE SETS A BAD EXAMPLE
Efter den kraftige vækst i beskæftigelsen i den offentlige sektor i 60'erne og 70'erne skete der en brat opbremsning.
The growth in civil service employment has fallen off sharply since the heyday of the sixties and seventies.
Siden begyndelsen af 80'erne har beskæftigelsen været stagnerende eller faldende i den offentlige sektor i de fleste EF-lande.
It has stagnated or declined in most of the European countries since the early eighties.
Men kvindernes andel i beskæftigelsen i det offentlige vokser dog fortsat.
Nevertheless, the per centage of women in the civil service has continued to grow.
Har denne forholdsvis "privilegerede" situation rettet op på den skæve kønsfordeling?
In some countries women even make up the majority of government employees.
Umiddelbart skulle man tro, at de offentlige myndigheder i EF-landene, som har lovgivet om ligestilling på arbejdsmarkedet, ville være de første til at håndhæve disse regler i praksis.
This is the case in France, where women make up 65.8* of the employees on the government payroll, and Denmark, where close to half of the country's women are in the civil service compared with only one-fifth of the men.
Endelig er det bemærkelsesværdigt, at mange af de nye jobs til kvinderne i den offentlige sektor har været deltidsjobs eller midlertidige jobs.
At first glance one might be tempted to think that the countries of Europe, all of which have laws on occupational equality, were the first to implement them.
I Danmark forekommer således "deltidsarbejde med lavt eller højt timetal langt hyppigere i den offentlige sektor end i det private erhvervsliv"3.
Research on this subject have shown that this is far from the case.
I Belgien udgør "stigningen i deltidsbeskæftigelsen hovedparten af stigningen i beskæftigelsen på tjenestemandsområdet"4.
When it is the boss, the State behaves no better than any other employer.
I Spanien er forholdet det, at "ud af de 291 000 nye stillinger i den offentlige sektor siden 1987 har 51,5% været på midlertidige kontrakter"5.
Both the horizontal and the vertical segregation of women are as strong in the civil service as in the private sector.
I Frankrig er 11,2% af lønmodtagerne i det offentlige ikke fastansat, mens tallet
Despite their growing numbers in the civil service, women continue to be confined to a small number of "women's" occupations and seldom rise to supervisory positions.
6 kun er 4,5% for samtlige lønmodtagere
A last fact of importance is that the jobs created for women in the civil service have often been parttime or temporary jobs.
Kønsopdeling både horisontalt og vertikalt
HORIZONTAL SEGREGATION, VERTICAL SEGREGATION: WOMEN STAND?
Det forhold, at kvindernes beskæftigelse er koncentreret på nogle bestemte sektorer, den såkaldte "horisontale kønsopdeling", går igen i samtlige EF-lande.
The concentration of women in a few sectors—"horizontal segregation"—remains the rule in the twelve Member States.
I et forsøg på at måle denne kønsopdeling har eksperterne anvendt et "dissimilaritetsindeks", som viser, i hvor høj grad kvindernes beskæftigelse er koncentreret på bestemte sektorer i de enkelte lande. Dette indeks "har værdien 0, hvis kvindernes andel i den enkelte sektor er den samme som kvindernes andel i beskæftigelsen som helhed"*.
The European experts have used a "dissimilarity index" to try to measure this segregation.
Det vil med andre ord sige, at jo højere dissimilaritetsindekset er, jo mere udtalt er den horisontale kønsopdeling.
"8 In other words, the higher the dissimilarity index, the greater the horizontal segregation.
Dissimilaritetsindekstal og kvindernes andel i den samlede beskæftigelse (landene er anført i rækkefølge efter faldende dissimilaritetsindekstal) (*)
Dissimilarity indexes and women's share in overall employment (countries classified according to the descending value of the dissimilarity index)*
Dissimilaritets indeks Kvindernes andel i den samlede beskæftigelse
_BAR_ Ξ dissimilarity indexes women's share in overall employment
Eurostat ­ Arbejdsstyrkeundersøgelse, tabel 43. Spanien 1983: den spanske rapport.
Source : Eurostat Labour Force Survey Table 43.
Der kan konstateres to ting ud fra disse figurer:
The concentration of female employment in certain sectors was thus confirmed.9
"Dissimilaritetsindekstallet er faldet en smule i samtlige lande, undtagen Irland, hvor det er steget, og Frankrig, hvor det ikke har ændret sig.
- There is no correlation between women's share in total employment and the concentration of their activities.
I realiteten er kvindernes beskæftigelse fortsat koncentreret på bestemte sektorer"9.
"In Denmark, the United Kingdom and Portugal, where women's share in employment is high...the dissimilarity index is high, too."10
Der er ingen korrelation mellem kvindernes andel i den samlede beskæftigelse og koncentrationen på bestemte sektorer: "I Danmark, Storbritannien og Portugal, hvor kvindernes andel af den samlede beskæftigelse er meget stor, er dissimilaritetsindekstallene også høje"9.
Meulders, R. Plasman & V. Vander Stricht, summary report, p. 36. 10Ibid., pp. 35-36.
Med hensyn til den "vertikale kønsopdeling", dvs. kvindernes vanskeligheder ved at avancere i stillingshierarkiet, kan man konstatere, at forskelsbehandling er et gennemgående fænomen.
There is a strong recurrence of the inegalitarian processes regarding "vertical segregation", or the problems that women have to rise through the echelons.
På trods af at kvinderne i dag er bedre uddannet end tidligere, støder de fortsat på de samme vanskeligheder, når de forsøger at "klatre opad" i hierarkiet.
Despite improvements in their levels of training and education, women continue to encounter the same difficulties in climbing the occupational ladder.
Næsten overalt møder man fænomener som dekvalificering og overkvalificering: I mange tilfælde er kvinderne overkvalificerede til de stillinger, de besætter.
"Dequalification" or overqualification is the rule almost everywhere. In many cases, women are more qualified than the positions that they fill require.
Landbrug Energi og vand
Building and civil engineering ladastry : total
Kvindernes andel efter sektor ­ 89
Women's share by sector, 1989
Dissimilaritetsindeks 1989 Kvindernes andel i beskæft.
Services : total Total (where * sector Is declared)
Andre sektorer uden for fabrikationsindustrien i DDR På grundlag af data fra den spanske rapport
The féminisation of the labour market has not had a significant impact on the mechanisms of segregation.
Denne vedvarende sektormæssige koncentration og den deraf følgende fastlåsning i traditionelle mønstre er en af de væsentligste årsager til de ulige vilkår, både med hensyn til arbejdsløshed, faglig status og løn.
Female unemployment: lassive and inflexible,
Men det faktum, at væksten i kvindernes beskæftigelse er koncentreret på bestemte sektorer, beviser, at det er forkert, når det hævdes, at mændenes arbejdsløshed er en følge af kvindernes øgede erhvervsaktivitet.
The growth in employment that occurred in the EC countries at the end of the eighties did not generate a corresponding drop in unemployment.
Massiv og vedvarende arbejdsløshed blandt kvinderne
The creation of jobs and steady unemployment coexisted.
Den stigning i beskæftigelsen, som har fundet sted i EF-landene i slutningen af 80'erne, har ikke medført et tilsvarende fald i arbejdsløsheden: øget beskæftigelse og fortsat arbejdsløshed eksisterer side om side.
This phenomenon, which affected the entire active population of Europe, was particularly strong amongst women. "...not only do movements in women's unemployment rates lag behind men's, but they are smaller."1In other words, female unemployment has been more difficult and slower to resorb than male unemployment .
Dette fænomen, som berører hele den erhvervsaktive befolkning i EF, er særligt markant blandt kvinderne: "Ikke blot slår ændringer i arbejdsløsheden senere igennem for kvinderne end for mændene, men de er også langt mindre udtalte"1.
This inflexibility of female unemployment has been backed up by another phenomenon. The United Kingdom aside, women's unemployment rates in Europe are systematically higher than men's.
Det vil med andre ord sige, at det er vanskeligere og tager længere tid at bekæmpe arbejdsløsheden for kvinderne end for mændene.
This difference is systematic and significant.
Et er, at det er særligt vanskeligt at nedbringe arbejdsløsheden for kvinderne, men dertil kommer yderligere et andet forhold: Med undtagelse af Storbritannien er arbejdsløsheden overalt i Europa højere for kvinderne end for mændene - helt systematisk og meget markant: I 1990 var den gennemsnitlige arbejdsløshed i EF 6,6% for mændene og 11,2% for kvinderne.
In 1990, for example, the average unemployment rates in the Euro-12 stood at 6.6% for men and 11.2% for women.
Det er næsten det samme som at sige, at arbejdsløshed er dobbelt så udbredt blandt kvinder som blandt mænd, og at den for kvindernes vedkommende er langt mindre påvirkelig af genopsvinget i beskæftigelsen.
To put it differently, women are unemployed twice as much as men and this unemployment has remained much more insensitive to the resurgence in employment.
DK
FRG
Kilder: Eurostat, "Beskæftigelse og arbejdsløshed", 1986, 1989 og Eurostat, "Arbejdsløshed", 1990.
Thus, with the exception of the United Kingdom, all this is borne out, whatever the overall employment rate and trends in each country.
N.B.: Tallene i parantes er egne overslag baseret på data vedrørende aldersgruppen 55­64 år (det forudsættes, at halvdelen af disse arbejdsløse var under 50 år og den anden halvdel var over 50 år).
Whether the number of jobless is high or low, rising or falling, women are more unemployed and their unemployment is resorbed slower than that of men.
Den komplicerede sammenhæng mellem arbejdsløshed og uddannelsesniveau
Moreover, between 1983 and 1984 it fell from 6.2% to 3.9%, whereas the female unemployment rate fell by only one percentage point (from 8 to 7%) over the same period.
Jo højere ens uddannelsesniveau er, jo mindre er risikoen at blive arbejdsløs: Denne tilsyneladende indlysende sammenhæng gælder dog ikke i samme grad for mænd og kvinder.
- In Spain, with an average unemployment rate of 16.1% in 1990, the male unemployment rate was 11.9%, that of women 24.1%, or more than twice as much.
De nationale eksperters undersøgelser af kvindernes beskæftigelse bekræftes på dette punkt af en nylig rapport fra OECD: "Den fordel, der ligger i et højere uddannelsesniveau i relation til lavere risiko for arbejdsløshed, synes ikke at være ens for de to køn: den er en smule mindre for kvinderne end for mændene"3.
The trend between 1983 and 1989 is even more worrisome: the unemployment rate fell by 4.6 percentage points for men but rose by 3.1 per centage points for women.
Det vil med andre ord sige, at eksamensbeviset er et godt våben imod arbejdsløshed, men mindre effektivt for kvindernes vedkommende.
The prize for male/female inequality in the field of unemployment must be split seven ways, for female unemployment is more than double male unemployment in Spain, Greece, Belgium, Italy, Portugal, Luxembourg and the Netherlands.
Det er oven i købet tilfældet selv om uddannelsesniveauets betydning for erhvervsfrekvensen er langt mere markant for kvindernes vedkommende end for mændenes.
In Denmark and Ireland female unemployment is just slightly higher than male unemployment. The United Kingdom is the only country in which the female unemployment rate is lower than that of men.
Kort sagt, jo mere veluddannet en kvinde er, des større muligheder er der for, at hun er erhvervsaktiv ..., men ikke nødvendigvis for, at hun har et job.
This ranking gives us a picture of inequality, but not the causes. "...\N\o link can be established between a high rate of unemployment and the extensive participation of women as part of the active population (this only occurs in France).
For kvindernes vedkommende gælder det, at et højt uddannelsesniveau i højere grad beskytter imod erhvervsinaktivitet end imod arbejdsløshed.
Similarly - as we have already pointed out - there is an extreme lack of parity between male and female unemployment in a country where unemployment is serious (Italy), and one where it is less so (Greece)."2
Omvendt kan det konstateres, at i flere lande har de dårligst uddannede blandt mændene en højere risiko for at blive arbejdsløse.
Regardless of sex, unemployment hits young people the hardest.
Arbejdsløsheden blandt de kvinder, der har en meget ringe eller slet ingen uddannelse, er lavere end for den tilsvarende gruppe blandt mændene.
The under25 unemployment rates—as much as three, even four times the national averages—are considerably higher than those of the other age groups.
Dette fænomen hænger naturligvis sammen med, hvad det er for nogle jobs, kvinderne har, nemlig forholdsvis ukvalificerede jobs inden for bestemte sektorer (jf. kapitel II).
The disparities between male and female unemployment rates are also the greatest in this age group. This is where the situation of women is most difficult.
For en gangs skyld ligger der en indirekte fordel i kønsopdelingen af arbejdsmarkedet: den beskytter de dårligst uddannede kvinder imod arbejdsløshed.
The unemployment rates of women under 25 reach dizzying heights in southern Europe: 42.6% in Spain, 38.7% in Italy, 33.9% in Greece (1989 figures).
Indgangen til arbejdsløshed: Problemerne med at få det første job
Only the United Kingdom and Ireland have higher male than female unemployment rates in this age bracket.
"I samtlige EF-lande er andelen af førstegangsjobsøgende større blandt arbejdsløse kvinder end blandt arbejdsløse mænd"4.
Youth unemployment, which has been pinpointed as a leading social problem in many countries, thus is an overwhelmingly feminine problem.
Denne konstatering kræver for at kunne forstås i sin fulde sammenhæng en række forklarende bemærkninger.
This remains true even though unemployment has recently tended to regress more quickly in the under25 category.
Det skyldes også, at man i denne gruppe af "førstegangsjobsøgende" blandt kvinderne finder både helt unge kvinder og noget ældre kvinder: Der er både de unge piger, som lige har afsluttet deres uddannelse, og kvinder med børn, som ønsker at komme i arbejde (igen) efter i en periode at have været helt væk fra arbejdsmarkedet.
(The under—25 unemployment rate for the entire EEC fell from 24.5 to 20.2% for women and from 21.4 to 15.2% for men between 1983 and 1989.)
Det gælder især i Spanien, Italien og Portugal - netop hvor erhvervsfrekvensen for kvinderne er steget langt senere end i de øvrige EF-lande.
At the other extreme, i.e., the summit of the age pyramid, over-50 unemployment rates are higher for men than women almost everywhere.
Fra langtidsledighed til erhvervsinaktivitet
Unemployment rates by age group
Det fremgår af tabellen over arbejdsløshedsunderstøttelse, at der også her er tale om en skævdeling: De arbejdsløse kvinder modtager ikke understøttelse i samme grad som arbejdsløse mænd.
The equation "the higher one's level of education, the less likely one is to be unemployed" does not apply to men and women in the same manner.
I hele EF får 26% af de arbejdsløse kvinder og 34% af de arbejdsløse mænd understøttelse enten i form af arbejdsløshedsydelse eller i form af socialhjælp.
The work of the European experts group on female employment has been confirmed by a recent OECD report according to which "... the advantage conferred by higher education through reducing the rate of employment seems to vary according to gender since the rate is slightly lower in the case of women than in that of men."3In other words, a diploma serves as a bulwark against unemployment, but a flimsier bulwark in the case of women.
Hvordan kan man forklare, at der fortsat eksisterer (der er tale om et gammelt fænomen) en så klart "ulovlig" forskelsbehandling.
This is true even if the level of instruction has a greater influence on the level of activity of women than of men.
D. Meulders, R. Plasman og V. Vander Stricht anfører et par interessante begrundelser: "De betingelser, der er knyttet til disse ydelser, er i mange tilfælde en indirekte kilde til forskelsbehandling mellem arbejdsløse mænd og kvinder", endda på to måder:
To sum up, the more educated a woman is, the more likely she is to be economically active...but not necessarily employed. Education safeguards women more from inactivity than from unemployment. ployment.
"Hvor det drejer sig om arbejdsløshedsydelser (forsikringsprincippet), har kvinderne, hvis erhvervskarriere i højere grad er præget af afbrydelser end deres mandlige kollegers, og som desuden besætter en større andel af deltidsstillingerne, ofte problemer med at opfylde betingelserne med hensyn til bidragsperiodens længde".
Inversely, men with low levels of instruction tend to be more vulnerable than women. In many countries, if one analyses the population with no or few diplomas, women are less unemployed than men.
"Hvor det drejer sig om socialhjælp i forbindelse med arbejdsløshed (bistandsprincippet) udelukker betingelserne vedrørende indkomstgrænser i mange tilfælde gifte kvinder, fordi de betragtes som værende afhængige af mandens indkomst"*.
This obviously reflects the structure of female employment, notably the concentration of women in unskilled sectors and jobs (see Chapter II).
1983 lait Kvinder Mænd
"ADMISSION" TO UNEMPLOYMENT:
1989 lait Kvinder Mænd
3OECD EmploymentOutlook, July 1989, p. 66.
Kilder: Eurostat, "Arbejdsstyrkeundersøgelse", 1983 og 1989.
Meulders, R. Plasman 8 < V. Vander Stricht, summary report, p. 123. Page 39
I «af
EUR 12
Udvild.
EUR 10
For Nederlandenes vedkommende kan ændringer ï definitionerne have betydning for fortolkningen af resultaterne.
Total 14-24 years Duration of search In ft of unemployed 6 months and more 12 months and more 24 months and more % of unemployed for more than 12 months 14-24 years 2549 years 50 years and more
I EF er næsten 85% af de kvinder, som har erhvervsarbejde, lønmodtagere.
Sources : Eurostat, Labour Force Surveys, Tables 08,69,72 198-1983.
Lønarbejde er således den fremherskende form for beskæftigelse, oven i købet i langt mere udpræget grad end for mændenes vedkommende (med undtagelse af visse sydeuropæiske lande såsom Portugal, Grækenland og Spanien).
Analysis of the distribution of unemployment compensation reveals another source of inequality, for women benefit less from unemployment compensation than men do.
De tendenser, der har kunnet iagttages i flere år, fortsætter således langsomt, men sikkert.
For the whole of the European Community, 26* of women jobseekers and 34* of male jobseekers received compensation, whether in the form of unemployment benefits or welfare.
I denne gruppe har vi både virksomhedslederen, medhjælpende familiemedlemmer og selvstændige arbejdstagere.
How can we understand the existence and persistence—this is a longstanding problem—of such apparently "illegitimate" inequality?
Disse tre beskæftigelsesformer hører til samme kategori, men har tilsyneladende ikke meget til fælles. Og kvindernes andel og placering i denne kategori følger endnu engang nøje mønsteret i samfundshierarkiet.
Meulders, Plasman and Vander Stricht make a very interesting first stab at an explanation, to the effect that "...the conditions associated with benefit payments are often a source of indirect discrimination between unemployed men and women.
Medhjælpende familiemedlemmer
women, and who to fulfil are due.
Som ægtefæller til næringsdrivende eller landmænd er kvindernes overrepræsenteret i denne kategori "med den mindst misundelsesværdige status af dem alle, fordi kvinden her normalt vil være helt afhængig af familieoverhovedets erhvervsaktivitet"1.
- In the case of unemployment benefits (the insurance principle), who have had more career breaks than their male counterparts occupy a larger proportion of parttime jobs, find it difficult the conditions relating to the period over which contributions
Men antallet af medhjælpende familiemedlemmer er konstant faldende i samtlige lande, også de lande, hvor de stadig er forholdsvis stærkt repræsenteret, som Spanien og Grækenland.
- As far as the unemployment-related national assistance is concerned (the aid principle), the means test often has negative repercussions for married women dependent on their husband's income."8