natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I en række tilfælde har Eurostat trukket de anvendte data ud af arbejdsstyrkeundersøgelserne og andre databaser; Eurostat har iøvrigt været til stor hjælp med forberedelsen og bearbejdningen af data.
In a number of cases data presented have been specifically extractedfrom the LFS and other databases by Eurostat which has given considerable assistance in helping to prepare andprocess the data.
Arbejdsstyrkeundersøgelserne anvendes, fordi de er den eneste kilde med sammenlignelige og komplette data om beskæftigelsen og arbejdsmarkedet i samtlige EF­lande.
The LFS is used because it is the only source of comparable and complete data on employment and the labourmarket in all the Member States of the Community.
Da de er baseret på et fælles kodningssystem og en ensartet metode, og da de er udformet som et rundspørge blandt husstande, er de ikke påvirket af forskelle i administrative systemer og regler.
Since it is based on a cornmon coding and methodolory, andsince it is a household survey, it abstracts from differences in administrative arrangements and regulations.
Dette gælder især arbejdsløshedstallene, hvor de harmoniserede arbejdsløs­hedsdata baseret på arbejdsstyrkeundersøgelserne, således som de offentliggøres af Eurostat, har til formål at give mulighed for sammenligninger mellem medlemslandene, uden at man behøver at tage højde for hyppige ændringer af den registrerede arbejdsløsheds dækning og definition.
Thisis particularly true of unemployment, where the harmonised unemplo5rment data based on the LFS as publishedb5r-Eurostat are designed to permit comparisons between Member Sttt"t, without needing to take account of thefrequent changes in the coverage and defrnition of registered unemployment.
Arbejdsstyrkeundersøgelserne blev gennemført to gange om året mellem 1973 og 1981, og siden 1983 er undersøgelsen foretaget én gang om året på grundlag af ensartede definitioner og klassifikationer. Men resultaterne af de undersøgelser, der blev gennemført før 1983, er dog ikke helt sammenlignelige med resultaterne af senere undersøgelser.
The LFS was carried out on atwo-yearly basis between 1973 and 1981, and since 1983 has been carried out annually using a consistent set ofdefrnitions and classifrcations.Theresults of surveys conductedbefore L983,however, are not strictly comparablewith those conductedsince. since.
Data fra nationale administrative kilder, som ikke findes i en ensartet form over tid og for samtlige medlemslande, kan derfor adskille sig fra de tal, der er anvendt i denne rapport.
Data from national administrative sources,which do not exist on a consistent basis over time and between MemberStates may therefore differ from the frgures used in this Report.
Andre af Kommissionens tjenestegrene har bidraget med yderligere materiale, og desuden er anvendt materiale fra undersøgelser, der er foretaget på Kommissionens foranledning, som anført nedenfor.
Additional material has been supplied by other Commission services or has been drawn from studies undertakenon behalf of the Commission as indicated below.
De prognoser på kort sigt, der er refereret i kapitel 2, er udarbejdet af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender på samme grundlag, som de prognoser, der præsenteres i Den Økonomiske Årsberetning. De kilder, der er anvendt til de enkelte kort og grafiske figurer, er angivet nedenfor.
The shorb-term forecasts summarised in Chapter 2 have beenprepared by the Directorate-General for Economic and Financial Affairs on the same basis as those presented inthe Annual Economic Report.
Det er Kommissionens hensigt, at de data, der er benyttet til udarbejdelsen af Beskæftigelsen i Europa, skal være tilgængelige i elektronisk form.
It is the Commission's intention that the data used in the preparation of Employment in Europe be made availablein electronic form.
Anmodninger om data bør være forsynet med angivelse af den særlige grafiske figur eller det kort, for hvilke der anmodes om data. Data kan leveres i standardkolonneregnerformat.
Requestsfor data should indicate the parbicular graph or maps for which the data are required.Data can be supplied in standard spreadsheetformat.
Henvendelse til:
Requestsshould be addressed to:
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber GD V/B/l 200, rue de la Loi Β ­ 1049 Bruxelles Belgien
Commission of the European Communities DGV/B/1 200 rue de Ia Loi1049 Brussels Belgium
Medmindre andet er oplyst, refererer data for Tyskland i denne rapport til den tidligere vestlige del af Tyskland før 3. oktober 1990.
Unless where otherwise stated, data for Gerrrany in this Report refer to the for:rnerWestern part of Germany before3 October 1990.
Kapitel 1: Tabel 1 er udarbejdet på grundlag af følgende kilder: Eurostat: nationale overslag over befolkning og beskæftigelse samt arbejdsløshedsprocenter til sammenligning mellem medlemslandene.
Chapter 1: Table 1 is produced from the following sources: Eurostat: National estimates ef population andemployment and Unemployment rates for comparison between Member States.
1991­resultaterne er foreløbige.
1991 results are provisional.
1965­data: OECD's arbejdsstyrkestatistikker 1968­88.
1965 data: OECD Labour Force Statistics 1968-88.
Kapitel 4: Købekraftenheder er et mål for BNP, der afspejler en valutas reelle købekraft inden for det pågældende lands grænser.
Chapter 4: Purchasing Power Standards are a measure of GDP reflecting the real purchasing power of a currencyon the national tenritory.
Kapitel 5: Data for Central- og Østeuropa er fremskaffet af kontaktpersoner i statistiske kontorer, arbejdsministerier og forskningsinstitutter i de pågældende lande.
Chapter 5 : Data for Central and Eastern Europe have been supplied by correspondents in Statistical Ofüces,Ministries of Labour and research institutes in each of the countries covered.
De statistiske serier, som figurerne er baseret på, er offentliggjort i Employment Observatory, Employment Developments in Central and Eastern Europe, No 2.
The statistical series on which thegraphs are based are published in Employment Obseruatory,Employrnent Deuel.opments in Central and, Eastern Europe, No 2.
Kapitel 7: Det indrammede felt side 161-162 er hentet fra Det Gensidige Informationssystem om Beskæftigelsespolitik i Europa (MISEP).
Chapter 7 : fire Box on pp. 161-162 is derived from Mutual Information System on Employment Policies in Europe(MISEP).
OECD, Arbejdsstyrkestatistikker, Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse
OECD, Labour Force Statistics; Eurostat, Community Labour Force Survey
OECD, Vigtigste Økonomiske Indikatorer og Arbejdsstyrkestatistikker
OECD, Main EconomicIndicators and Labour Force Statistics
OECD, Kvartalsvise Arbejdsstyrkestatistikker, nr. 4, 1991
OECD, Quarteü Labour Force Statistics, Number 4, L99t Eurostat, Community Labour Force Survey
ILO, Yearbook of Labour Statistics (manglende tal hentet fra FN og EF's arbejdsstyrkeundersøgelse)
ILO, Yearbook of Labour Statistics (UN and LFS for missing figures)
ILO, Yearbook of Labour Statistics (manglende tal hentet fra FN og EF's arbejdsstyrkeundersøgelse); OECD, Arbejdsstyrkestatistikker
ILO, Yearbook of Labour Statistics (UN and LFS for missing figures); OECD, Labour Force Statistics
Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse
Eurostat, Community Labour Force Survey
ILO, Yearbook of Labour Statistics (manglende tal hentet fra FN og EF's arbej dsstyrkeundersøgelse ) ILO, Yearbook of Labour Statistics (manglende tal hentet fra FN og EF's
ILO, Yearbook of Labour Statistics (UN and LFS for missing figures)
44-50 arbejdsstyrkeundersøgelse); Eurostats befolkningsprognoser
ILO, Yearbook of Labour Statistics (UN and LFS for missing figures); Eurostat populationprojections
CRONOS område SEC2, Nationalregnskaber
CRONOS domain SEC2,National Accounts
CRONOS område SEC2, Nationalregnskaber; Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse
CRONOS domain SEC2,National Accounts; Eurostat, Community Labour Force Survey
OECD, Arbejdsstyrkestatistikker, 1991
OECD, Labour Force Statistics, 1991
OECD, Bank Profitability, Financial Statements of Banks, Paris, 1991; Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse
OECD, Bank Profitability, Financial Statements of Banks, Paris, 1991;Eurostat, Community Labour Force Survey
Data hentet fra månedsskriftet M & A i en særlig undersøgelse foretaget for Generaldirektoratet
Data provided by M & A monthly in special study for the Directorate-C'eneral for Employrnent,Industrial Relations and Social Alfairs (DGV) -202-
Nationale kontaktpersoner i central- og østeuropæiske lande
National correspondents from Central and Eastern European countries
OECD, Arbejdsstyrkestatistikker, 1991; Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse
OECD, Labour Force Statistics, 1991;Eurostat, Community Labour Force Survey
CRONOS område SOCI (samling 12)
CRONOS domain SOCI (collection 12)
Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse (variabel 54), supplerende beregninger
Community Labour Force Survey (variable 54), supplementary calculations by Wissenschaftszentrum Berlin (WZB).
126--136 foretaget af Wissenschaftszentrum Berlin (WZB). Nationale data kan adskille sig fra disse tal som følge af forskelle i definitionerne af, hvem der er berettiget til arbejdsløshedsydelser OECD, Employment Outlook, 1991 (side 227-231), supplerende beregninger foretaget af Wissenschaftszentrum Berlin (WZB)
OECD, Employment Outlook, 1991(pp. 227-231), supplementary calculations by Wissenschaftszentrum Berlin (WZB)
Eurostat, EF's arbejdsstyrkeundersøgelse; SESPROS; Europæisk Økonomi december 1990.
Eurostat, Community Labour Force Survey; SESPROS;European Economy De C 90 .
Nationale data kan adskille sig fra disse tal som følge af forskelle i definitionerne af, hvem der er berettiget til arbejdsløshedsydelser
National data may differ from these figures due to differences in definitions ofunemplo5rment eligibility
OECD, Employment Outlook, 1991 (side 237-249), ikke offentliggjorte ajourførte OECD-data, supplerende beregninger foretaget af Wissenschaftszentrum Berlin (WZB)
OECD, Employment Outlook, 1991(pp. 237-249), unpublished OECD data updates,supplementary calculations by Wissenschaftszentrum Berlin (WZB)
Beretning til Udvalget for Den Europæiske Socialfond om tilskud ydet af ESF i 1989, EF-Kommissionen 1991
Report to the European Social Fund Committee on ESF assistance in 1989, European C o m miss sion 1991.
Følgende emner er behandlet i de tidligere udgaver af Beskæftigelsen i Europa:
The following topics were analysed in previous issuesof the Emplaymcnt in Europe Report:
Beskæftigelsen i Europa 1989
Emplo5rment in Europe 1989
Beskæftigelsen i Fællesskabet og verdensøkonomien Vekselvirkningen mellem vækst og beskæftigelse Det indre markeds indvirkning på beskæftigelsen i de forskellige sektorer Jobkvalitet: Bedre eller dårligere?
Community Employment and the World Economy The Employment Content of Growth Sectoral Employment Impact of L992
Mobiliteten og beskæftigelsesmarkedet i Europa
Job Quality - For Better or Worse?SMEs and the Self-Employed
Beskæftigelsen i Europa 1990
Employnent in Europe 1990
Øget økonomisk og social sammenhæng — Fællesskabets strukturpolitik
Wages and Labour Costs The Environment and Employment : a New Balance in Economic Development Employment for Women - Is Access to Jobs Easier or Not?Managing Change in Large Companieslhe Development of Vocational Training National Labour Market Policies Promoting Economic and Social Cohesion - The Community's Structural Policies
Beskæftigelsen i Europa 1991 Kapitel 3 Det vanskelige problem med vedvarende arbejdsløshed
Employment in Europe 1991
Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder Beskæftigelsen i landbruget: Tilbagegang og spredning Beskæftigelsen i industrien: Et tiår med forandringer Mangel på uddannet arbejdskraft: Et voksende problem i EF?
The Complex Problem of Persistent Unemployment European Integration and Regional Labour Markets Employment in Agriculture : Decline and Diversification Employment in Industry : a Decade of Change Skill Shortages : a Growing Problem in the Community?
De Europæiske Fællesskaber ­ Kommissionen
Office for O t fi c i aP u b l lications of the European
Rapporten om Beskæftigelsen i Europa 1992 er den fjerde i en serie, der udkommer én gang årligt.
The 1992 Employment in Europe Report is the fourth of a series which isproduced annually.
Den henvender sig til et bredt publikum i medlemslandene: erhvervslivet, fagbevægelsen, forskellige interessegrup­per samt de offentlige myndigheder.
It aims to reach a broad readership within the Member States, covering business, trade unions and interest groups as well asgovernments.
Den omhandler meget forskelligartede problemer i relation til beskæftigelse og placerer Fællesskabet, der opfattes som en heterogen helhed, i en international sammenhæng og drager en række politiske konklusioner af de forskellige analyser.
It covers a wide range of issues in the employment freld,considering the Community as a heterogeneous whole', placing the Community into its world context and discussing the poliry implications of theanalysis.
BEKÆMPELSE AF SEKSUEL CHIKANE PÅ ARBEJDSPLADSEN:
HOW TO COMBAT SEXUAL HARASSMENT AT WORK
EN VEJLEDNING VEDRØRENDE GENNEMFØRELSE AF EF-KOMMISSIONENS ADFÆRDSKODEKS
A GUIDE TO IMPLEMENTING THE EUROPEAN COMMISSION CODE OF PRACTICE
EUROPA-KOMMISSIONEN DG V/A/3 Kontoret for lige muligheder
COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Om forfatterne:
About the authors:
Han var konsulent for EF-Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af adfærdskodeksen vedrørende foranstaltninger til bekæmpelse of seksuel chikane.
He was a consultant to the European Commission on the Code of Practice on measures to combat sexual harassment.
Hun var konsulent for EF-Kommissio-nen i forbindelse med udarbejdelsen af adfærdskodeksen vedrørende foranstaltninger til bekæmpelse af seksuel chikane.
She was a consultant to the European Commission on the Code of Practice on measures to combat sexual harassment.
Hun er forfatter til »Report EC Seminar — Sexual Harassment at Work« (Ministeriet for Sociale Anliggender og Beskæftigelse, Nederlandene, 1992), til »Ongewenst Intiem« — en brochure om foranstaltninger til bekæmpelse af seksuel chikane på virksomhedsplan (COB Social and Economic Council, 1992) og medredaktør af »Ongewenste Intimiteiten, Gewenste Rechten« — om lovfæstede rettigheder i forbindelse med seksuel chikane (Samson H.D. Tjeenk Willink, 1990).
She is author of the Report EC Seminar — Sexual harassment at work (Ministry of Social Affairs and Employment, The Netherlands, 1992), of Ongewenst intiem — a brochure on an effective policy on enterprise level (COB Social and Economic Council, 1992), and co-editor of Ongewenste intimiteiten, gewenste rechten — on legal rights in respect of sexual harassment (Samson H. D. Tjeenk Willink, 1990).
SADAN ANVENDES VEJLEDNINGEN
HOW TO USE THIS GUIDE
I denne vejledning er citater fra EF-Kommissionens adfærdskodeks om foranstaltninger til bekæmpelse af seksuel chikane trykt med fede typer.
In this guide, the text of the European Commission Code of Practice on measures to combat sexual harassment ¡s printed in bold.
Afsnittene er nummereret i overensstemmelse med afsnittene i adfærdskodeksen for at gøre opslag lettere.
Paragraph numbers in respect of the paragraphs of the Code of Practice have been introduced in order to make reference easier.
Forfatternes kommentarer til adfærdskodeksen og de spørgsmål, den rejser, er trykt med almindelige typer umiddelbart efter det relevante afsnit i adfærdskodeksen.
The authors' commentary on the Code of Practice and the issues it raises is printed in ordinary type immediately following the relevant paragraph of the Code of Practice.
Eksempler på interessante initiativer i medlemsstaterne er fra og med afsnit 1.3 anført umiddelbart efter kommentarerne til afsnittet i adfærdskodeksen.
Examples of interesting initiatives taken in Member States appear after the commentary in respect of the relevant paragraph, beginning with paragraph 1.3.
I den seneste halve snes år er et stadig stigende antal kvinder i Det Europæiske Fællesskab kommet ud på arbejdsmarkedet.
Women in the European Community have been going out to work in ever greater numbers over the past decade.
De er blevet en uundværlig del af arbejdsstyrken, og til trods for truende økonomisk tilbagegang ser det ud til, at dette fortsat vil være tilfældet på længere sigt.
They have become an indispensable part of the workforce, and despite the threat of recession, look set to stay that way in the long term.
Men mange må stadig klare en ekstra belastning på arbejdspladsen, hvor de er særligt udsatte for ubehagelige former for opmærksomhed — fordi de er kvinder.
But many still have to cope with the extra strain of life in workplaces where they are vulnerable ¡n particular to insidious kinds of attention — because they are women.
Uønsket personlig opmærksomhed eller seksuelt betonet adfærd, der sætter en kollega i forlegenhed, er næppe noget nyt fænomen, men det er først for nylig, at virksomheder og tagforeninger er begyndt at tage det alvorligt.
Unwanted personal attention or sexually-motivated behaviour that embarrasses a colleague is hardly a new phenomenon, but it is only recently that business and unions have started to take it seriously.
Det koster tid og penge at lukke øjnene for seksuel chikane.
Turning a blind eye to sexual harassment costs time and money.
Virksomhederne bør tænke alvorligt over de kumulative omkostninger i forbindelse med udskiftning af det berørte personale, betaling af sygedagpenge til kvindelige ansatte, der må blive væk fra arbejdet på grund af stress, og betydningen af nedsat individuel produktivitet eller gruppeproduktivitet — alt sammen en dyr belastning, der går ud over arbejdstagernes moral og effektivitet.
Organizations should think seriously about the cumulative cost of replacing staff affected, paying sick leave to employees who miss work because of stress, and the implications of reduced individual and group productivity — all expensive drains on the morale and efficiency of workplace teams.
Dertil kommer udgifter til undersøgelse og behandling af klager, sagsomkostninger og udgifter forbundet med tab af offentlig goodwill efter dårlig reklame.
We can add to that the costs of investigating and defending complaints, legal costs, as well as the business cost of losing public goodwill after adverse publicity.
Kendskab til de potentielt ødelæggende virkninger, som seksuel chikane kan have, kan hjælpe alle, der beskæftiger sig med personalespørgsmål, til at forstå ellers uforklarlige forringelser af arbejdsindsatsen og til at gribe ind i tide for at genoprette optimale arbejdsvilkår.
Awareness of the potentially disruptive dynamics involved in sexual harassment may help all involved in personnel issues to account for otherwise inexplicable deteriorations in performance, and to act in good time to restore optimal working relations.
EF's Ministerråd bakkede med resolutionen af 29. maj 1990 om beskyttelse af mænds og kvinders værdighed på arbejdspladsen
European Community ministers put their weight behind widespread efforts to make workplaces more congenial for both sexes with their May 1990 Resolution on the protection of dignity in the workplace.
Denne vejledning, som er en illustration af adfærdskodeksen om bekæmpelse af seksuel chikane på arbejdspladsen, er tænkt som en praktisk og pragmatisk håndbog.
This Guide illustrating the Code of Practice on combating sexual harassment at work is intended as a practical, pragmatic handbook.
Den indeholder uddrag fra politiske udtalelser, ligestillingsprogrammer, lovgivning og domstolsafgørelser — reelle eksempler på den indsats, der nu gøres for at fjerne problemet.
It brings together extracts from policy statements, equal opportunities programmes, laws and court cases — real examples of the efforts people are currently making to eliminate the problem.
Vi håber, at vejledningen vil være en hjælp for arbejdsgivere, fagforeninger, arbejdstagerrepræsentanter og kvindeorganisationer ved planlægningen af deres strategi for at øge bevidstheden omkring uacceptabel adfærd med det formål at forebygge en sådan og løse problemerne på en konstruktiv måde, når og hvis de opstår.
We hope it will help employers, unions, employees' representatives and women's organisations plan their strategy to increase awareness about unacceptable behaviour to prevent it happening, and to deal with problems constructively if and when they do arise.
Agnès HUBERT Leder af Kontoret for Lige Muligheder
Agnès HUBERT Head of Equal Opportunities Unit
Lovgivningen og arbejdsgivernes ansvar
The Law and employers' responsibilities
Henstillinger til arbejdsgivere
Recommendations to employers
5.A. Forebyggelse
5.A. Prevention
Henstillinger til fagforeningerne
Recommendations to trade unions
Kommissionens henstilling af 27. november 1991 om beskyttelse af mænds og kvinders værdighed på arbejdspladsen Rådets erklæring af 19. december 1991 om gennemførelse af Kommissionens henstilling om beskyttelse af mænds og kvinders værdighed på arbejdspladsen Rådets resolution af 29. maj 1990 om beskyttelse af mænds og kvinders værdighed på arbejdspladsen
Council Resolution of 29 May 1990 on the protection of the dignity of women and men at work
Rådets resolution af 29. maj 1990, Kommissionens henstilling af 27. november 1991 og Rådets erklæring af 29. november 1991 er opført som appendiks til denne vejledning.
The Council Resolution of 29 May 1990, the Commission Recommendation of 27 November 1991 and the Council Declaration of 29 November 1991 are reproduced as an appendix to this Guide.
Disse instrumenter repræsenterer det seneste stadium i den bevidstgørelse, der kan konstateres overalt i Fællesskabet, om problemerne vedrørende seksuel chikane på arbejdspladsen.
These instruments represent the latest stage in growing aware ness throughout the Community of the problem of sexual harass ment at work.
I Rådets resolution af 29. maj 1990 af kvinders og mænds værdighed på arbejdspladsen opfordres Kommissionen til at udarbejde en adfærdskodeks.
The Council Resolution of 29 May 1990 on the protection of the dignity of women and men at work called on the Commission to draw up a Code of Practice.
I sidste ende blev kodeksen indsat som bilag til Kommissionens henstilling.
In the event the Code was annexed to a Commission Recommendation.
Kommissionens henstilling og adfærdskodeksen er ikke juridisk bindende i sig selv, men EF-Domstolen har afsagt kendelse om (sag 322/88), at de nationale retsinstanser er forpligtet til at tage hensyn til henstillingen, når de træffer afgørelse i sager, der indbringes for dem, navnlig i de tilfælde, hvor henstillingerne afklarer fortolkningen af nationale bestemmelser, der er fastsat med henblik på gennemførelse af henstillingerne, eller såfremt de supplerer bindende fællesskabsforanstaltninger.
The Commission Recommendation and the Code are not legally binding in themselves, but the European Court has held (Case 322/88) that National Courts are bound to take the Recommendation into consideration in order to decide disputes submitted to them, in particular where they clarify the interpretation of national decisions adopted in order to implement them or where they are designed to supplement binding Community measures.
Kodeksen skal kunne anvendes både i den offentlige og den private sektor, og arbejdsgiverne opfordres til at følge de heri indeholdte henstillinger afhængigt af virksomhedens størrelse og struktur.
The Code is intended to be applicable in both the public and the private sector and employers are encouraged to follow the recommendations contained in the Code in a way which is appropriate to the size and structure of their organization.
Bekæmpelse af seksuel chikane på arbejdspladsen være nødvendigt for små og mellemstore virksomheder at tilpas se visse af de praktiske foranstaltninger til deres specifikke behov.
How to combat sexual harassment at work enterprises to adapt some of the practical steps to their specific needs.
I mange tilfælde vil mindre virksomheder være nødt til at tilpasse adfærdskodeksens henstillinger til, hvad der er praktisk muligt i forhold til deres ressourcer.
In many cases, smaller organizations will have to adapt the recommendations made in the Code of Practice to what is practicable given their resources.