natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ERGO er et organ til indsamling og formidling af information,der ikke finansierer for nye projekter; men der indsamler know-how og erfaringer gennem et netværk af nationale korrespondenter (en eller to pr. medlemsland).
Part of the ERGO programme's brief is to undertake a systematic methodological review of typical Member State programmes.
Deres opgave er at videreformidle oplysninger om arbejdsløshedsprojekter eller -programmer og at repræsentere ERGO i medlemslandene.
Its aim is to identify project strengths and weaknesses with respect to a range of criteria which it will disseminate through manuals of good practice.
Også andre offentlige og private organer deltager i ERGO, herunder lokale myndigheder, erhvervsuddannelsesorganisationer, velgørenhedsforeninger, organisationer, der repræsenterer de arbejdsløse, forskere samt forskningscentre. tre.
Much of this work is still in pro gress, but an initial evaluation of counselling, advice and guidance provision in six Member States has made it possible to identify some key factors determining success. In particular, it has shown how good targeting can improve results.
Også rådgivningen skal gennemføres på den rigtige måde - for meget kan være både spild af tid og opfattes som unødig indblanding.
Counselling needs to be undertaken appropriately - too much can be both a waste of time and an unnecessary interference.
Rådgivningen skal formidles af den rette person, med den rette grad af per sonlig kontakt, og på det tidspunkt, hvor der er brug for den.
Counselling needs to be given by the right person, with the right degree of privacy, and at the time when it is needed.
Indledende rådgivning kan være nyttig i forbindelse med en effektiv udvælgelse og målretning, men den er normalt ikke nødvendig på mere varig basis.
Pro-active counselling can be a useful device for sifting and targeting effectively, but it is not generally needed on an on-going basis.
En dårlig målretning medfører skuffelse hos deltagerne og forringer projektets omkostningseffektivitet, ef tersom der i et vist omfang spildes ressourcer på de forkerte mennesker.
Poor targeting leads to disappointment of participants and a reduction in cost effectiveness since some re sources are wasted on the wrong people.
Samtidig er folk, som kunne have haft fordel af projektet, blevet udelukket.
At the same time, people who could have benefitted may be left out.
Programmet tilstræber at gøre informationsgrundlaget så bredt som muligt, og repræsentanter for ERGO deltager i videst mulige omfang i nationale møder og begivenheder.
ERGO is an information gathering and disseminating structure, not a funding organisation for new projects, which obtains its know-how and experience through a network of national correspondents (one or two per
EFs finansielle støtte til bekæmpelse af langtidsledigheden
Community Financial Support for the Fight Against Long-Term Unemployment
De forskellige projekter og foranstaltninger ind arbejdes i en database, som allerede nu indeholder detaljerede informationer om over 2.000 for skellige projekter.
Member State). Their job is to relay information on unemployment projects or programmes and to represent ERGO in the Member States.
I programmet indgår desuden opstilling af kriterier for "god praksis" og videreformidling af disse gennem publikationer, audiovisuelle hjælpemidler, massemedierne, seminarer og studiebesøg.
ERGO also has Associate Members in non-Community countries, including USA, Canada, Sweden and Austria, who provide complementary information on experience in very different situations and help organise cooperative action.
ERGO-programmet er også i færd med at udvikle evalueringsmetoder med henblik på udarbejdelse af en fælles EF-dækkende metodologi.
Other public and private bodies also participate in ERGO including local authorities, training organisations, charities, organisations representing the unemployed, researchers and research centres.
To rådgivende organisationer står for ledelsen af ERGO, og de arbejder nært sammen med Kommissionen og med de nationale myndigheder, som er ansvarlige for beskæftigelse, erhvervsuddannelse og socialsikring.
It seeks to broaden its information base as much as possible and representatives participate as much as possible in national meetings and events.
I mange medlemslande lægges der stadig større vægt på programmer og projekter, der skal hjælpe de langtidsledige, og dette afspejles i prioriteringen af opgaverne for Fællesskabets strukturfonde.
The growing importance of Member States' programmes and projects to assist the longterm unemployed have been reflected in the priorities of the Community's Structural Funds.
De over ordnede målsætninger for Fælles skabets strukturpolitik efter den seneste omfattende reform med hen blik på at skabe øget økonomisk og social sammenhæng, er beskrevet i Kapitel 10.
The overall objectives of Community Structural Policy, following the latest major reform to promote economic and social cohesion, are presented in Chapter 10.
• udvikling af aktiviteter, der kombinerer flere forskellige aktivitetstyper med henblik på at gøre erhvervsuddannelsen til et godt redskab for erhvervsmæssig og social integration; foranstaltninger af fornyende karakter, som tilsigter udveksling af erfaringer, overførsel af teknologi og metodik samt etablering af samarbejde mellem medlemslandene på erhvervs uddannelsesområdet;
• the development of operations combining several types of in tervention in order that training should be a real factor in promoting occupational and social integration; innovatory operations involving, in particular, exchanges of experience, transfers of methodologies or technologies and setting up Community training links;
Mål nr. 3 fokuserer direkte på hjælp til de langtidsledige. Mål nr. 4 drejer sig om at hjælpe unge med at komme i beskæftigelse, hvoraf et ganske stort antal er langtidsledige unge.
• making the most of local employment development potential; tial; trates on helping young people into employment, including significant numbers of these who are longterm unemployed.
Desuden er der inden for de midler, der er bevilget til støtteberettigede regioner under mål nr. 1, afsat beløb, der specifikt tager sigte på programmer under mål nr. 3 og mål nr. 4.
Further, within the funds allocated to less favoured re gions under Objective 1, monies are specifically targeted towards Objective 3 and Objective 4 programmes.
I alt tegner aktiviteter under mål nr. 3 og mål nr. 4 sig for næsten 20% af de samlede struktur fondsmidler.
In total, Objective 3 and 4 activities consume nearly 20% of total Structural Fund resources.
• støtte til beskæftigelse i nyoprettede stillinger af varig karakter og til oprettelse af selvstændig erhvervsvirksomhed; hed; erhvervsuddannelse og beskæftigelsesstøtte med henblik på modernisering, især inden for erhvervsgrene, der vil blive på virket af gennemførelsen af Det Indre Marked, eller i små og mellemstore virksomheder, (herunder kooperativer og virk somhedssammenslutninger);
• training and assistance for employment for the ' purposes of modernisation, especially in sectors sensitive to the completion of the Internal Market or in small businesses (including co-operatives and associations); recruitment incentives for newly created jobs of a stable nature and for the creation of self-employed activities;
Under mål nr. 3 kan der ydes støtte i hele Fællesskabet til erhvervs uddannelsesforanstaltninger om nødvendigt kombineret med er hvervsvejledning og/eller støtte til ansættelse i nyoprettede stillinger af varig karakter samt til etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed.
Under Objective 3 support is pro vided throughout the Community for vocational training measures, accompanied where necessary by vocational guidance measures and/or recruitment aids for employ ment in newly created stable jobs and for self-employed activities.
foranstaltninger til effektivisering og forbedring af erhvervsuddannelsesstrukturerne; erhvervsuddannelse og er hvervsmæssig integrering af kvinder, der efter lang tids af brydelse søger ud på arbejds markedet igen.
training and occupational inte gration of women wishing to return to the labour market after a long break.
Prioriterede opgaver under mål nr. 3 og 4
Priorities under Objective 3 and 4
Det fremgår desuden af retningslinjerne, at følgende foranstaltninger omfattet afmål nr. 3 (samt mål nr. 4, som drejer sig om ungdomsarbejdsløshed) skal have fortrinsstilling: stilling:
The guidelines further specify that preference should be given to the following operations under Objective 3 (and also under Objective 4 which is concerned with youth employment); ployment);
• aktiviteter, der er specielt ud formet for at tage hensyn til be hovene og udsigterne på arbejdsmarkedet;
• operations designed to take account of the needs and prospects of the labour market; operations for categories of per sons with particular difficulties on the labour market (disabled people in an unsheltered economic environment, women in occupations where they are largely under-represented or wishing to re-enter the labour market after a long break, migrants within three years of their arrival and migrants who wish to return to their country of origin).
Kommissionen har fastlagt en række prioriterede opgaver i de forskel lige fællesskabsstøtterammer til medlemslandene omfattet afmål nr. 3 og 4 på grundlag af den prioritering, der er foretaget i en række EF-forordninger (specielt forord ning (EØF) nr. 4255/88 af 19. december 1988 og i retningslinjerne for Den Europæiske Socialfond (89/C34/04 af 24. februar 1989).
The Commission has established priorities in the various Community Support Frameworks for the Member States for Objectives 3 and 4 on the basis of priorities established in the regulations (particularly Regulation (EEC) No. 4255/88 of 19 December 1988) and in the guidelines (89/C34/04 of 24 February 1989).
Disse prioriterede opgaver er i tråd med de foranstaltninger, som medlem slandene selv har foreslået i de planer, de har forelagt for Kommissionen. nen.
These correspond with measures proposed by the Member States in plans submitted to the Commission.
I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 4255/88 af 19. december 1988 kan Den Europæiske Social fond også bidrage med op til 5% af sin årlige bevillingsramme til at finansiere forskellige foranstaltninger, herunder vejledning og rådgivning med henblik på er- transnationale foranstaltninger, der gennemføres i fælles skab af uddannelsesinstitutioner fra to eller flere medlem slande (eller som er anerkendt på fællesskabsplan), og hvis ud dannelsesprogrammer omfatter udveksling af undervisere og deltagere, og som betragtes som havende multiplikatorvirkning på fællesskabsplan;
Under Council Regulation (EEC) No. 4255/88 of 19 December 1988, the European Social Fund also con tributes up to 5% of its annual allocation to financing various operations, including guidance and advice for the reintegration of the longterm unemployed.
I henhold til retningslinjerne for Den Europæiske Socialfonds interventioner, som er omfattet af
An overall amount of 7450 million ECU has been budgeted for the period 1989-93 for expenditure on Objectives 3 and 4.
EFs udgifter til bekæmpelse af langtidsledighed i EF­landene (mål nr. 3) 1989­93
Community Expenditure on Long-Term Unemployment in the Member States (Objective 3) 1989-93
Herafer 4.128 mill ECU bevilget i henhold til fællesskabsstøtteram­mer, som er udarbejdet for perio­den 1990­92. (Dette beløb omfatter 136 mill ECU, der er forbeholdt til særlige forsøgsforanstaltninger i henhold til Artikel 1, stk. 2, i for­ordning nr. 4255).
60% of total Community spending under Objective 3 is due to go to three Member States, the UK, Spain and France (Graph 125), re­flecting the large numbers of longterm unemployed people over 25 in these countries.
Medregnet de beløb til mål nr. 3, der bruges i de regioner, der er omfattet afmål nr. 1 (ca. 1.100 mill ECU), er der afsat ca. 4.200 mill ECU til bekæmpelse af langtidsledighedsproblemet i den femårige periode fra 1989 til 1993.
In terms of expenditure per longterm unem­ployed person, the amount allocated to these countries is not significant­ly different from the Community average (Graph 126).
EFs udgifter til bekæmpelse af langtidsledighed i EF­landene udregnet pr. langtidsledig person
Community Expenditure on Long-Term Unemployment in the Member States per Long-Term Unemployed Annual Average 1989-93
ECU pr. langtidsledig person
ECU per longterm unemployed
60% af de samlede fællesskabsbe­villinger til mål nr. 3 er afsat til tre medlemslande, nemlig Storbritan­nien, Spanien og Frankrig (Figur 125), hvilket afspejler det meget store antal langtidsledige over 25 år i disse lande.
As well as financing operations, the Structural Funds reform makes provision for analysis and assess­ment of intervention.
Med hensyn til udgifterne pr. langtidsledig person ligger det beløb, der er afsat til disse lande tæt på EF­gennemsnit­tet (Figur 126).
In this context, surveys can be made at the initiative of the promoters of pro­grammes, the Member States and the Commission.
I denne forbindelse kan der foretages undersøgelser på initiativ af de ansvarlige for programmerne, medlemsstaterne selv eller Kom­missionen.
Interventions from the restructured Funds are based on a number of general principles:
Interventionerne fra de nye struk­turfonde er baseret på en række ge­nerelle principper:
UK partnership: measures should be devised as part of a dialogue
Kapitel 11 Langtidsledigheden må bekæmpes
Chapter 11 Priority to Fighting Long-Term Unemployment and with close cooperation at every stage of the project's im plementation (proposal, financing, assessment and follow-up) between the Commission, the Member States in question and the relevant authorities appointed at regional or local level;
• koncentration af ressourcer og interventionsformer på klare målsætninger med henblik på at nå op over de nødvendige kritiske grænser, hvorved foran staltningerne kan få større virkning og gøres mere effektive; ve;
• concentration of resources and various types of action on clear objectives with a view to reach ing the necessary thresholds, thereby making it possible to have a significant impact and increase the effectiveness of the operations;
• flerårig planlægning, opfølgning og løbende evaluering af foran staltningerne.
• multi-annual planning, followup and continuous assessment of measures.
Formålet med strukturfondsreformen er at skabe større sammen hæng i Fællesskabets interventioner.
The restructured Funds are in tended to provide greater coherence in Community intervention.
Dette kræver en samlet indsats (kombination af Fællesskabets og medlemslandenes ressourcer, flerårig planlægning) for at få størst mulig udbytte af de eksisterende instrumenter og for at finde effektive løsninger på problemerne for de mennesker, der på forskellig måde er udelukket fra samfundslivet.
This involves combining efforts (additionality, multi-annual planning) in order to draw the maximum benefit from the existing instruments and in order to bring relevant additional responses to the problem of social exclusion.
Finansiel indsats for at tilskynde arbejdsgiverne til at beskæftige langtidsledige
Financial Interventions to Encourage the Employment of the Long-Term Unemployed
Selv om der er en klar risiko forbundet med at tilskynde arbejdsgiverne til at ansætte langtidsledige ved rent faktisk at reducere omkostningerne ved deres arbejdskraft, har sådanne foranstaltninger givet visse gode resultater, især når de kombineres med andre former for støtte og hjælp til såvel arbejdsgivere som til de langtidsledige.
Although there are obvious risks in encouraging the recruitment of the longterm unemployed by effectively reducing their costs to employers, such measures have been used with some success, especially when combined with other support and assistance to both employers and the longterm unemployed.
Foranstaltninger med henblik på at skabe fast beskæftigelse i Italien og Spanien
Measures to Induce Permanent Employment in Italy and Spain
I Italien og Spanien har man overvejet, hvordan man kunne skabe fast beskæftigelse i stedet for midlertidig ansættelse af arbejdsløse.
In Italy and Spain there has been concern about how to induce permanent rather than temporary hiring of the unemployed.
Tilskud til at ansætte arbejdsløse på tidsbegrænsede kontrakter indebærer den risiko, at de, der ansættes på denne måde, bliver afskediget, når kontrakten udløber.
Subsidies for recruitment to a fixed term contract run the risk that those taken on will be laid off at the end.
I Italien har man indført en form for "straffesanktion" i uddannelses-/arbejdskontraktsystemet for arbejdsgivere, der ikke giver lærlingene fast beskæftigelse.
In Italy penalties have been introduced into the training/work contracts system for employers not taking trainees into permanent employment.
I den sydlige del af landet er der indført forskellige former for incitamenter for virksomheder, der erstatter lærlingekontrakterne med kontrakter om fastansættelse.
In the south of the country incentives have been introduced for firms which convert trainees' contracts to permanent ones.
I Spanien ser det ud til, at de ansættelsestilskud, der tog sigte på unge arbejdsløse, har medført, at man i stigende grad er gået over fra faste ansættelseskontrakter til midlertidige kontrakter.
In Spain it appears that recruitment subsidies targeted on unemployed youth have encouraged a shift from permanent to temporary contracts.
Den andel af arbejdsstyrken, der er ansat på midlertidige kontrakter, steg fra 18,8% i 1987 til 24,6 i 1988.
The proportion of the workforce on temporary contracts rose from 18.8% in 1987 to 24.6% in 1988.
Det spanske arbejds- og socialministerium har derfor indført nye foranstaltninger, der skal tilskynde arbejdsgiverne til at indgå faste kontrakter med forskellige kategorier af arbejdstagere, herunder også førstegangsjobsøgere i alderen fra 25 til 30 år.
The Spanish Ministry of Labour and Social Security has therefore introduced new incentives to conclude permanent contracts with several categories of employees - including first-time job seekers aged 25-30.
Resultatet har været, at der gives løntilskud (i form af fritagelse for socialsikringsbidrag), som udbetales lige så længe, de pågældende arbejdstagere forbliver på lønningslisten.
The effect has been to give payroll subsidies (in the form of a waiver of social security contributions) which will last as long as particular workers remain on the payroll.
Det koster mange penge og medfører helt vilkårlige forskelle i lønomkostningerne, som igen afhænger af arbejdsstyrkens aldersstruktur.
This is costly and gives rise to arbitrary differences in wage costs, which depend on the age structure of the workforce.
I virkeligheden er der sket det, at man har forsøgt at skabe flere jobmuligheder for de unge arbejdsløse ved at gøre det billigere at ansætte dem, men uden at det influerer på deres egen løn.
In effect, what has happened is an attempt to create more job opportunities for unemployed youth by reducing the cost of hiring them, but without reducing their wage rates.
Det irske "Employment Incentive Scheme", der blev indført i 1987, er en løntilskudsordning, der skal tilskynde arbejdsgiverne til at ansætte langtidsledige.
The Irish Employment Incentive Scheme, introduced in 1987, is a wage subsidy to promote hiring of longterm unemployed.
I 1988 fik arbejdsgiverne tilbud om et tilskud på £ 30 (IRL) pr. uge for at ansætte personer, som havde været arbejdsløse i mindst 13 uger, eller for at ansætte personer, der var registreret som handicappede, eller £ 60 (IRL) over en periode på 24 uger for at ansætte langtidsledige.
In 1988 it offered a grant of£30 (IRL) per week for those who had been unemployed for at least 13 weeks, or for registered disabled people, or £60 (IRL) over a period of 24 weeks for longterm unemployed people.
Før arbejdsgiveren kan få udbetalt et tilskud for en given uge må han bevise, at beskæftigelsen i virksomheden er forøget med én i hele den pågældende støtteperiode, og at den arbejdstager, for hvem tilskuddet udbetales, forblev i virksomheden i hele perioden.
Before receiving a subsidy for any week, employers must show that employment increased by one for the whole pei-iod of the subsidy, and that the subsidised employee stayed for the whole period.
Rent faktisk blev der ikke udbetalt tilskud til 23% af nyansættelserne - i 10% af tilfældene blev der slet ikke ansøgt om tilskud, og i 13% af tilfældene blev ansøgningerne afvist.
In fact 23% of hirings lead to no subsidy claim - 10% of employees do not claim and 13% are refused.
Mens 85% af de subsidierede arbejdstagere i henhold til den irske ordning stadigvæk var ansat ved støtteperiodens afslutning, og 54% fortsat var beskæftiget 8 måneder senere, anslog man, at balancepunktet lå omkring 70%.
While 85% of subsidised employees under the Irish scheme were still in post by the end of the subsidy period, and 54% remained so eight months later, dead weight substitution was estimated at 70%.
Kun 9% af arbejdstagerne fik jobs, som ellers ikke ville have eksisteret, og 21% blev ved ansættelsen foretrukket fremfor ikke-subsidierede arbejdstagere.
Only 9% of employees went into jobs that would not otherwise have existed and 21% were hired in pi-eference to non-subsidised workers.
Man anslog, at for 4% af de jobs, der fik tilskud i henhold til ordningen, var der tale om "dumping".
Market displacement was estimated at 4% of jobs promoted by the scheme.
Undersøgelsen viste også, hvordan en specifik målretning mod de langtidsledige, især de kategorier af langtidsledige, som var vanskeligst at placere, kunne medføre en væsentlig forøgelse af omkostningerne ved sådanne ordninger.
The study also showed how targeting the longterm unemployed, particularly for the most difficult to place groups, could substantially raise the costs of such schemes.
Da arbejdsgiverne blev spurgt om, hvor stor en forskel der skulle være mellem tilskuddene til de to målgrupper for at tilskynde dem til at ansætte flere langtidsledige over 25 år, svarede de, at den skulle være mere end det dobbelte.
When asked how large the differential would need to be between the subsidy for the two target groups to induce them to hire more longterm unemployed over 25, employers replied that it would have to be more than doubled.
Anden form for EF-støtte til de langtidsledige
Other Community support for the longterm unemployed
Selv om strukturfondene er den vigtigste EF-finansieringskilde til bekæmpelsen af langtidsledigheden, findes der en række andre fællesskabsprogrammer, der omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af arbejdsløsheden og langtidsledigheden.
Although the Structural Funds, are the major source of Community financial support in the fight against longterm unemployment, a range of other Community programmes include actions to tackle unemployment and longterm unemployment.
Her skal nævnes:
These include:
Dette er et program, der gennemføres af de nationale myndigheder, Kommissionen og lokale projektledere, og det omfatter samfinansiering af udvalgte projekter til bekæmpelse af fattigdom.
This is a programme for national authorities, the Commission and project leaders which involves the co-financing of selected projects to combat poverty.
I programmet indgår desuden udveksling og evaluering af informationer mellem medlemslandene og fællesskabs institutionerne.
It also ensures the exchange and evaluation of information between Member States and Community institutions.
Undervisning afvandrende arbejdstagere og deres børn
Education of Migrant Workers and Children Programme
Siden 1988 er der påbegyndt 15 pilotprojekter i primær- og sekundærskoler, hvor der undervises børn afvandrende arbejdstagere.
Since 1988 15 pilot schemes have been running in primary and secondary schools with migrant children.
Formålet er at integrere børn afvandrende arbejdstagere bedre på alle niveauer i uddannelsessystemet. met.
The aim is to improve the integration of migrant children at all levels of the education system.