natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De strukturelle reformer inden for markederne for varer, tjenesteydelser og arbejdskraft havde været for langsomme eller utilstrækkelige til at tilpasse arbejdsmarkedssystemer og sociale sikker­hedssystemer til forandringerne, og i stedet for at se Europa som en økonomisk enhed behandlede de forskellige politikker problemerne ud fra hver deres nationale synsvinkel.
Structural reforms in product, service and labour markets had been too slow or inadequate to adapt employment and social pro tection systems to change, and rather than regard ing Europe as an economic entity, policies addressed the problems from a country-by-country perspective.
Før Amsterdam kunne udviklingen af beskæftigelses­ og arbejdsmarkedspolitikken på europæisk plan betegnes som et traditionelt samarbejde mellem landenes regeringer i lighed med OECD og ILO.
Before Amsterdam, employment and labour market policy development at European level could be characterised as traditional cooperation between governments, similar to the OECD or the ILO.
Beskæftigelsespolitik hørte under medlemsstaternes suveræne område, mens Kommissionens rolle bestod i at fremme samarbejdet mellem dem ved at tage initiativer, rapportere om beskæftigelsesudvikling og ­perspektiver samt stå for forskning og analyse.
While employment policy was the sovereign domain of the Member States, the role of the Commission was to promote cooperation between them by taking initiatives, reporting on employment trends and prospects and undertaking
Beskæftigelse er nøgleingrediensen i denne debat.
Employment is the key ingredient of this debate.
Beskæftigelse er et gennemgående element i alle de udfordringer, der er knyttet til hhv. udvidelsen, den nye finansielle ramme og EU's strukturfonde, arbejdet for at fremme den økonomiske og sociale samhørighed samt den institutionelle reform.
Indeed employment cuts across all the challenges of enlargement, the new financial framework and the EU structural funds, the promotion of economic and social cohe sion, and institutional reform.
EU startede ikke helt på bar bund i håndteringen af problemet.
In addressing the issue, the EU did not start from scratch.
I 1970'erne og 1980'erne beskæftigede lederne i det daværende EF sig med beskæftigelse, da de fire kategoriers, dvs. varers, tjenesteydelsers, kapitalens og arbejdskraftens frie bevægelighed blev gennemført
Throughout the 1970'sand 1980's, employment was present in the minds of the lead
mænd og kvinder, unges integrering i arbejdslivet og bekæmpelse af langtidsledighed.
research and analysis. The Commission also pro moted dissemination ofinformation and assisted the Member States in their fight against joblessness and social exclusion with Community funding, mainly through the European Social Fund.
Essenstrategien tog også de første skridt til at udvikle fælles europæiske indikatorer og styrke de institutioner på europæisk plan, hvor en debat om beskæftigelsesspørgsmål kunne finde sted.
strategy focused on the need for restructuring public expenditure for active employment poli cies, and homing in on the requirement to pro mote the three "structural policy" objectives of equal access of women to the labour market, the integration of young people into the world of work and the fight against longterm unemployment.
I slutningen af 1996 oprettedes med Kommissionens støtte et fast udvalg for beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikken, der fik til opgave at rådgive Rådet på området.
The Essen strategy also initiated the first steps to develop common European indicators and to reinforce the European level institutions where a debate on employment issues could take place: at the end of 1996, a permanent Employment and Labour Market Committee was created to advise the Council in this field, with the support of the Commission.
Takket være den sociale protokol (som Det Forenede Kongerige havde valgt ikke at tilslutte sig) kom arbejdsmarkedets parter i Europa til at spille en stadigt større rolle, når det drejede sig om at fremme initiativer, der kunne gøres til europæisk lovgivning med en vedtagelse i Rådet.
The European social partners had an increasing role by virtue of the Social Protocol (from which the UK had opted out) to promote initiatives which could be turned into European leg islation through adoption by the Council.
Arbejdsmarkedets parter blev også opfordret til at bidrage til stabilitetsfremmende makroøkonomiske politikker ved at arbejde for tilbageholdende lønaftaler på højde med eller under produktivitetsstigningen.
The social partners were also called on to contribute to sta bility-oriented macroeconomic policies by pro moting moderate wage settlements at or below increases in productivity.
Rådsbeslutninger krævede enstemmighed, så det var ikke let at skabe fremskridt på lovgivningsområdet.
Decisions by the Council required unanimity so legislative progress was not easy.
På politisk plan skete der dog fremgang i den europæiske arbejdsløshedsbekæmpelse: Inspireret af Delors' hvidbog vedtog Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 fem nøglemålsætninger, som medlemsstaterne skulle arbejde henimod.
Yet, at the level of policy, there was progress in the European fight against unemployment: inspired by the Delors White Paper, the European Council in Essen in December 1994 agreed on five key objectives to be pursued by the Member States.
Målsætningerne var følgende:
These included:
Selv om Essenstrategien var udtryk for en vis grad af politisk engagement i beskæftigelsesspørgsmålet, var arbejdet imidlertid baseret på Det Europæiske Råds ikkebindende konklusioner og manglede et klart lovgrundlag, en stærk, fast struktur og en langsigtet vision.
But while the Essen Strategy manifested a degree of political commitment to employment, the work was based on non-binding conclusions of the European Councils, and lacked a clear legal base, a strong permanent structure and a long term vision.
Derfor udgør Amsterdamtraktaten et vigtigt vendepunkt i udviklingen af en koordineret europæisk tilgang til beskæftigelsespolitik, en tilgang, der vil få stor betydning for Unionens borgere.
This is why the Amsterdam Treaty constitutes a significant turning point in the evolution of a coordinated, European approach to employment policy, an approach which will make a difference for the citizens of the Union.
at udvikle menneskelige ressourcer via erhvervsuddannelse at fremme produktive investeringer ved hjælp af en tilbageholdende lønpolitik
• developing human resources through vocational training, promoting productive investments through moderate wages policies,
Traktaten ændrer ikke ved grundprincippet om, at medlemsstaterne har det primære ansvar for beskæftigelsespolitikken.
The Treaty does not change the basic principle that Member States take primary responsibility for employment policy.
Men den giver de europæiske institutioner, Rådet og Kommissionen, en langt stærkere rolle, nye opgaver og mere magtfulde redskaber. Den involverer Europa-Parlamentet langt mere i beslutningsprocessen.
But it does entrust the European institutions, the Council and the Commission with a much stronger role, new tasks and more forceful tools.
Også arbejdsmarkedets parter får større ansvar og flere muligheder for at medvirke, idet den sociale protokol integreres i traktaten.
Also, the responsibilities of the social partners and their opportunities to contribute are enhanced through the inclusion of the Social Protocol into the Treaty.
Denne videreudvikling af strategien fokuserede især på nødvendigheden af at omstrukturere de offentlige udgifter til aktiv beskæftigelsespolitik og koncentrere sig om kravene med hensyn til realiseringen af de tre »strukturpolitiske« målsætninger: lige adgang til arbejdsmarkedet for
Beyond this overall strengthening of the Community approach to employment, the main elements of the Employment Title of the Amsterdam Treaty are as follows:
Det Europæiske Råd i Amsterdam, juni 1997
The Amsterdam European Council, June 1997
1) Den anerkender, at et højt beskæftigelsesniveau som et af Den Europæiske Unions hovedmål er af lige så stor vigtighed som de makroøkonomiske vækst- og stabilitetsmål.
(1 ) It recognises high employment levels as one of the key objectives of the European Union, as important as the macroeconomic objectives of growth and stability.
Dette understreges yderligere af den kendsgerning, at beskæftigelsesartiklerne indgår i traktaten som et afsnit (i lighed med de monetære og økonomiske artikler) og ikke kun som et kapitel.
This is further enhanced by the fact that the Employment articles are included in the Treaty as a Title (like the monetary and economic articles), not as a mere Chapter.
Dette vil utvivlsomt få indflydelse på Domstolens retspraksis.
This will certainly have an impact on the case law of the European Court of Justice.
2) Den understreger, at beskæftigelse er et spørgsmål af »fælles interesse«.
(2) It emphasises that employment is an issue of "common concern".
3) Den indeholder endvidere, i artikel 127, det vigtige princip om »mainstreaming« af beskæftigelsespolitikken, da den kræver, at
The Member States have undertaken to coordinate their employment poli-
virkningerne på beskæftigelsen tages i betragtning i forbindelse med alle EU-politikker.
(3) It also contains, in Article 127, the impor tant principle of "mainstreaming" employment policy, as it requires that the impact on employment be specifically taken into account in all EU policies.
4) Den skaber rammerne for en procedure for overvågning af landene: Medlemsstaternes beskæftigelsespolitik behandles i en fælles årsrapport fra Kommissionen og Rådet. Ydermere vedtager Rådet, på grundlag af Kommissionens forslag, hvert år beskæftigelsespolitiske retningslinjer for medlemsstaterne (på samme måde som ved den økonomiske og monetære politik).
(4) It creates the framework for a country surveillance procedure: Member States' employment policies are examined through a yearly joint report drawn up by the Commission and the Council.
Endelig kan Kommissionen foreslå, og Rådet vedtage, henstillinger til de enkelte medlemsstater.
Finally the Commission may pro pose, and the Council adopt, recommendations to individual Member States.
5) Den indfører permanente, forfatningsbaserede institutionelle strukturer (beskæftigelsesudvalget), som åbner mulighed for en synlig, løbende og åben debat om beskæftigelse og andre strukturpolitiske spørgsmål på europæisk plan, samt en forbedret forberedelse af Rådets overvejelser.
(5) It establishes permanent, constitutionally based institutional structures (the Employment Committee) which allow for visible, ongoing and open debate on employment and other structural policy issues at the European level, and improved preparation of Council deliberations.
Hvad er det nye i denne proces?
What is new in this process?
Hvorfor kan den kaldes et afgørende skridt fremad i den europæiske beskæftigelsesstrategi?
Why can it be called a decisive step forward in the European employment strategy?
6) Den skaber et retsgrundlag for analyse, forskning, udveksling af bedste praksis og fremme af tilskyndelsesforanstaltninger samt andre former for indsats på fællesskabsplan fra Kommissionens side, som ikke fandtes tidligere inden for dette område.
(6) It creates a legal base for the analysis, research, exchange of best practice and the pro motion of incentive measures for employment, as well as other work undertaken by the Commission at the Community level in this area, which did not exist before.
For det første har den skabt en konvergens proces på beskæftigelsesområdet med kriterier, som alle EU-medlemslande forventes at opfylde. Der er visse ligheder med den konvergensproces, der blev iværksat af Maastricht-traktaten vedrørende økonomipolitikken, og som har ført til en betydelig konvergens af EU's økonomier.
First, it has created a convergence process in the field of employment with criteria which every Member State in the EU is expected to fulfil.
Der er dog også forskelle: Hvad ØMU'en angår, er »belønningen« for at opfylde Maastricht-kriterierne optagelse i euroklubben.
Admittedly, there are also differences: as regards EMU, the "reward" for com plying with the Maastricht criteria has been entry into the EURO-club.
På beskæftigelsesområdet er der ingen belønning på samme måde, men beskæftigelsespolitikkens troværdighed står på spil, og hvis kriterierne ikke opfyldes, vil det udløse et politisk pres. Erfaringen viser, at gruppepres kan være lige så effektivt som juridiske eller markedsbaserede sanktioner.
In the field of employment, there are no similar rewards but at stake is the credibility of employment pol icy and the political pressure which results from failure to achieve the criteria.
Amsterdamtraktaten trådte først i kraft den 1. maj 1999, men topmødets beslutning om, at de vigtigste beskæftigelsesbestemmelser i den nye traktat straks skulle gennemføres, viste, hvor stærk interessen var for at gå ud over traditionel »europæisk litteratur« (som Luxembourgs premierminister, Juncker, udtrykte det) og skride til konkret handling.
While the Treaty of Amsterdam did not enter into force until 1st May 1999, the strength of the commitment to move beyond traditional "European literature" (as Prime Minister Juncker of Luxembourg put it) to concrete action was demonstrated by the fact that the Summit also decided that the key employment provisions of the new Treaty were to be implemented without delay.
Derfor blev det også på Det Europæiske Råd i Amsterdam besluttet at arrangere det første beskæftigelsestopmøde nogen sinde i november 1997.
This is also why the Amsterdam European Council agreed to organise the first ever EU Jobs Summit in November 1997.
For det andet har Luxembourg-processen indført en årlig mekanisme med overvågning og kontrol af landene.
Secondly, the Luxembourg Process has launched the yearly country surveillance and monitoring mechanism, envisaged in the Treaty.
Denne mekanisme er fastlagt i traktaten og er baseret på nationale handlingsplaner, som medlemsstaterne udarbejder og skal aflægge rapport om.
This mechanism is based on national action plans, which the Member States pre-
DE FIRE SØJLER
THE FOUR PILLARS
Beskæftigelsesegnethed: Herved dækkes kvalifìkationsunderskuddet i Europa og de unge og langtidsledige og andre grupper, som il < ke er så konkurrencedygtige på arbejdsmarkedet, l < nyttes til arbejdslivet, så de ikke havner i udstødelse.
Entrepreneurship: How to create a new entrepreneurial culture and entrepreneurial spirit in Europe by encouraging selfemployment, cutting red tape, reforming taxation systems and identifying new sources of jobs especially at local level and in the social economy;
Iværksætterkultur: Herved skabes en ny iværksætterkultur og iværksætterånd i Europa ved at opmuntre til selvstændig virksomhed, der skæres ned på bureaukratiet, skattesystemerne reformeres, og der fìndes nye jobskabende kilder, især på lokalt plan og i den lokale økonomi.
Employability: 'ow to cover the skills gaps in Europe and create attachments to the world οΓ work for the young and longterm unemployed and other groups who are less competitive in the labour market so they don not drift into exclusion;
Lige muligheder: Herved skabes vilkår, hvor mænd og kvinder har lige ansvar og muligheder i hjemmet og på arbejdspladsen, og de demogranske udfordringer, som laæver, at vi bevarer vækstbetingelserne vié en høj deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet, imødegås.
Equal opportunities: How to create conditions where men and women have equal responsibility and opportunities in family and worldng life, and how to respond to the demographic challenges which require us to maintain conditions for growth through high female participation in the labour market.
Tilpasningsevne: Herved styrkes arbejdstagernes kapacitet, så de bedre kan leve op til de udfordringer, der følger af ændringer, og arbejdets tilrettelæggelse ændres med henblik på strukturelle justeringer og bevarelse af konkurrence evnen.
Adaptability: How to strengthen the capacity of workers to meet the challenges of change and how to change the organisation of work in such a way that structural adjustment can be managed and competitiveness maintained.
Dette indebærer også investering i livslang læring og fornyelse af de overenskomstmæssige rammer for at tage nye arbejdsformer i betragtning.
This means also investment in lifelong learning and reforming contractual frameworks to take into account new emerging forms of work;
5) At fremme partnerskaber.
(5)promote partnership.
Beskæftigelsespolitik er ikke, og kan ikke være, udelukkende regeringens, arbejdsmarkedsparternes og de regionale og lokale aktørers ansvar, ngo'er og enkeltpersoner har også en rolle at spille og et bidrag, de kan give.
The employment policy is not, and cannot be, the sole responsibility of governments, social partners, regional and local actors, NGO's and individuals have their own role to play, their own contribution to make.
Det er årsagen til, at beskæftigelsesretningslinierne indeholder mål, som er specielt rettet mod arbejdsmarkedets parter.
This is why the employment guidelines contain objectives which are especially directed towards the social partners in particular.
For det tredje har man indført målstyret ledelse i EU.
Thirdly, a management by objectives approach has been introduced in the EU.
Dette betyder, at fællesskabs politikkerne i Fællesskabet skal baseres på kvantificerede eller på anden måde specificerede formål og mål.
This means that the employment policies in the Community must be based on quantified or otherwise specific objectives and targets.
Manglen på klare mål var den største svaghed i den tidligere strategi.
Lack of such clear objectives was the main flaw of the previous strategy.
Det betød, at der ikke var risiko for fiasko, men der var heller ingen succesfordel, eftersom fremgang ikke kunne måles ud fra overordnede erklæringer.
This implied that there was no risk of failure, but also there was no benefit of success, as progress could not be evaluated on the basis of general declarations.
De beskæftigelsespolitiske retningslinjer bygger på fire søjler, som udgør rammen om medlemsstaternes indsats i de næste par år.
The employment policy guidelines are based on four pillars which constitute the framework for the Member States' action in the next few years.
Det er nødvendigt med en samtidig indsats inden for hver enkelt søjle. Det er ikke nok kun at satse på en enkelt søjle, da det ikke vil give de forventede resultater (se side 14).
Action is required simultaneously under each of them, sole reliance on one pillar is not sufficient and will not produce the expected results (see box on page 14).
Endelig er det en integreret strategi, der kræver en samtidig indsats inden for en række politiske områder i stedet for enkeltstående foranstaltninger og »hurtige løsninger«.
And finally, it is an integrated approach requiring simultaneous action across a number of policy fields, instead of isolated measures and "quick fixes".
Den kræver også en effektiv sammenkobling af nationale og europæiske finansielle instrumenter, som f.eks.
It also requires an effective link ing of national and European financial instruments, such as the ESF, to support the measures envisaged.
De fire søjler består af 22 enkelte retningslinjer, hvori indgår tre europæiske og en række nationale målsætninger.
The four pillars are broken down into 22 individual guidelines, consisting of three European and a number of national objectives.
Hvis EU-landene, arbejdsmarkedets parter og andre aktører efterlever disse, vil de møde det næste årtusind bedre rustet til udfordringer som globalisering, strukturelle ændringer og beskæftigelse.
If the Union Member States, social partners and other actors comply with them, they should reach the next mil lennium better armed to address the challenges of globalisation, structural change and employment. ment.
Til grund for den nye europæiske beskæftigelsesstrategi ligger en række mål, som forfølges via beskæftigelsesretningslinierne og de nationale handlingsplaner.
(I)construct a European employment model, which is based on the achievement of employment rates equal to or higher than those of our main competitors, the US and Japan.
Da dette er en strategi på mellemlang sigt, vil vi først på et senere tidspunkt vide, om de store mål vil være opfyldt i år 2002, som det var hensigten.
Since this is a medium-term strategy we will not know until later whether the ambitious objectives will be met by the target year of 2002.
Der er dog ingen tvivl om, at den nye europæiske strategi har fået politikkerne til at styrke samhørigheden, kvaliteten og præcisionen i blandingen af politiske midler.
But there is no doubt that the new European strategy has made policies to move and enhance the coherence, quality and accuracy of the policy mix.
Især er det tydeligt, at:
In particular, it is evident that:
2) At lægge mindre vægt på ren bekæmpelse af arbejdsløshed og mere vægt på at øge beskæftigelsesvæksten.
(2)shift the focus from a mere fight against unemployment towards the promotion of employment growth.
At skaffe flere og bedre arbejdspladser er ikke alene den mest effektive metode til at bekæmpe arbejdsløshed, det er også den mest effektive sociale sikkerhed.
The provision of more and better jobs is not only the most effective way to com bat unemployment, it is also the most effective social protection.
Medlemsstaterne har vist, at de er indstillet på at fortsætte i samme fart.
the Member States have demonstrated their commitment to keep up the momentum.
Gruppepres og opstilling afstandarder på europæisk plan ses som redskaber til at hjælpe medlemsstaterne til at skabe flere og bedre arbejdspladser.
Peer pressure and benchmarking at the European level are recognised as tools to help the Member States generate more and better jobs.
Dette er en stor forandring, idet der for blot 23 år siden blev sat spørgsmålstegn ved, om der overhovedet var brug for et europæisk engagement i beskæftigelse.
This is a major change, as only two or three years ago the very need for an European approach to employment was called into question; tion;
Den europæiske beskæftigelsesstrategi har gjort den politiske planlægning mere gennemsigtig på grund af de nationale handlingsplaner og godkendelsesprocessen.
• the European employment strategy has made policy-making more transparent through the national action plans and their approval pro cess;
3) At gå fra helbredende til forebyggende politikker for jobmangel.
(3) move from curative to preventive policies for the jobless.
Dette kræver en fornyelse og udvikling af beskæftigelsespolitikker og arbejdsmarkedsinstanser, sådan at folk, der mister deres arbejde, ikke skal vente, til deres kvalifikationer ikke længere kan bruges, og marginaliseringen sætter ind, men risikogrupperne identificeres på et tidligt tidspunkt, og der træffes tidlige foranstaltninger for at forebygge en tilstrømning til langtidsledighed.
This requires reform and development of employment policies and services in such a way that those who become unemployed are not required to wait until deskilling and marginalisation set in, but risk groups are identified early and measures are taken early on to prevent an inflow into longterm joblessness;
Alle parter er mere Involveret i udarbejdelsen og gennemførelsen af beskæftigelsespolitikken på grund af en bedre forståelse for det fælles ansvar.
• there is more political accountability by virtue of the public nature of the procedures and the quantified and verifiable objectives;
• moderniseringen af arbejdslivet, så man kan leve op til det næste tiårs udfordringer.
• ners, must also fulfil their responsibilities and speed up the modernisation of working life to be able to meet the challenges of the next decade.
Der er en mere klar forbindelse mellem beskæftigelsesstrategier og strukturer for finansiel støtte på nationalt plan, f.eks. støtten via ESF, som ikke længere betragtes som en verden for sig selv.
there is increased involvement by all partners in the preparation and delivery of employment policy, through a better understanding of a shared responsibility;