natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udviklingen af den sociale dimension i den europæiske integration blev betragtet som en væsentlig regulerings- og demokratiseringsfaktor: Ud fra dette synspunkt må udviklingen af en europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik anses for en logisk og nødvendig konsekvens af de afgørende fremskridt, der er opnået med integrationen på det økonomiske, finansielle, monetære og handelsmæssige område; det skal ske gennem oprettelse af koordineringsprocedurer, positiv konvergens og gradvis vedtagelse af direktiver og fælles normer.
The development of the social dimension of European integration was regarded as an important regulatory and democratising factor: from this viewpoint, the decisive progress made in the areas of economic, financial, monetary and commercial integration makes unavoidable and indispensable the emergence of a European social policy, via the creation of coordination procedures, positive convergence and, progressively, directives and common standards.
Den øgede vægt på koordineringen af beskæftigelsespolitikkerne, navnlig siden beskæftigelsestopmødet i Luxembourg, bør opfattes som et centralt element i udviklingen af en europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik, eftersom beskæftigelse hænger nøje sammen både med økonomi og med social velfærd.
The increased power of the coordination of employment policies, notably since the Luxembourg Employment Summit, should be seen as a key element in the emergence of a European social policy - employment is inseparably both an economic and social issue.
Alle deltagere var enige om, at der må skabes et nyt samfundsøkonomisk kompromis, men der var heftig debat om, i hvilken retning dette kompromis skal gå.
While all participants agreed that we need to develop a new socioeconomic compromise, there were intense debates on the direction this compromise should take.
Det store skel, der tilsyneladende i dag består mellem den dynamiske økonomiske integration i EU og den meget begrænsede sociale integration, er med til at sætte spørgsmålstegn ved fortolkningen af subsidiaritetsprincippet.
The current perceived wide gap between the momentum of EU economic integration and the low level of social integration contributes to relaunching the debate on the interpretation of subsidiarity.
Et mindretal af deltagerne i workshoppen — navnlig repræsentanten for en tysk social organisation - var af den opfattelse, at medlemslandene burde have enekompetence i sociale spørgsmål, fordi det kunne fungere som en garanti mod risikoen for en liberalisering eller »kommercialisering« af den sociale beskyttelse på europæisk plan.
A minority of participants at the session - notably the representative of a German social organisation -believed that an exclusive competence of Member States in social matters can act as a guarantee against the risks of a deregulation or "marketisation" of social protection at European level.
Debatten på workshoppen om sammenhængen mellem den økonomiske og den sociale sfære foregik på forskellige niveauer:
The debate in the session over the relationship between the economic and social spheres occurred at different levels.
blot er ensbetydende med den nødvendige omfordeling, som er en forudsætning for lighed og solidaritet, men også er af afgørende betydning for økonomisk vækst.
• At the overall global level, some contributors believed that the reinforcement of social protection not only constitutes the necessary redistribution required by the values of equality and solidarity, but also acts as a factor in economic growth.
I modsætning hertil gav andre udtryk for det synspunkt, at der kun kan skabes økonomisk opsving på bekostning af en mere selektiv form for solidaritet, som giver mulighed for at styrke de europæiske økonomiers konkurrenceevne.
By contrast, others were of the view that economic recovery can be achieved only at the price of a more selective type of solidarity, which would allow the competitiveness of European economies to be strengthened.
• Mere konkret blev der peget på, at Kommissionens henstilling fra maj 1998 om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker http://europa.eu.int/comm/dg02/document/econeur/beg/ gopel998_en.htm, som blev drøftet på Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998, er udtryk for, at der i dag er stor uenighed om et nyt samfundsøkonomisk kompromis.
• More tangibly, the Commission's May 1998 Recommendation for the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community [http://europa.eu.int/comm/dg02/document/econeur/beg/gope1998_en.htm], discussed at the Cardiff European Council meeting in June 1998, underlines the extent to which a new socioeconomic compromise is currently the subject of dispute between opposing forces.
Det blev yderligere understreget ganske kraftigt af en appel fra en organisation, der kalder sig »Collective of European Marches against Unemployment, Precariousness and Exclusion«.
This was further stressed, in a vigorous manner, by the appeal launched at the Forum by the "Collective of European marches against unemployment, precariousness and exclusion".
Deltagerne på workshoppen havde ikke mulighed for at drøfte Det Europæiske Råds svar på denne henstilling (eller Ministerrådets debat, som skulle finde sted i juli), men nogle fandt det dog opportunt at gøre opmærksom på, at visse af retningslinjerne tilsyneladende afveg fra sigtet om at styrke den sociale samhørighed og også fra forummets målsætninger.
While the participants at the session were not in a position to examine the European Council's response to the Recommendation (or the Council of Ministers' debate, due in July), it did seem opportune to some to state that some of the guidelines appeared to diverge from the aim of increasing social cohesion and from the objectives of the Forum.
For disse deltagere pegede f.eks. tempoet i og karakteren af den foreslåede økonomiske stabilisering, den restriktive monetære politik, ønsket om en generel nedsættelse af skatter og sociale bidrag og de manglende overvejelser om alternative måder at finansiere socialsikringen på alt sammen på nogle afvejninger, hvori de sociale spørgsmål meget vel kunne blive taberen.
For example, for these contributors, the speed and nature of the proposed economic stabilisation, the restrictive approach to monetary policy, the desire for a general reduction of taxes and charges and the lack of reflection on alternative ways of financing social security, all point to trade-offs in which social matters risk being the loser.
De samme bekymringer kunne gøres gældende i relation til de dele af henstillingen, der kan fortolkes som en »radikalisering« af holdningen på beskæftigelsesområdet (såsom større fleksibilitet med hensyn til sikkerhed i ansættelsen og skærpelse af betingelserne for at kunne modtage arbejdsløshedsydelser).
These same worries arise in relation to the parts of the Recommendation that are seen as representing a "radicalisation" of the approach to employment (such as greater flexibility in areas such as employment protection, or toughening the criteria for receipt of unemployment benefit).
For nogle forekom det at ligge langt fra ånden og bogstaven i Rådets henstilling fra 1992 om konvergens i målsætningerne og politikkerne for social beskyttelse, som mange af deltagerne betragtede som et referencepunkt.
For some, this seems a long way from the spirit and letter of the 1992 Council Recommendation on the convergence of social protection objectives and policies which many of the participants regarded as a point of reference.
• I denne sammenhæng gav spørgsmålet om »jobegnethed« anledning til megen debat på workshoppen.
• In this context, the idea of "employability" provoked many debates in the session.
For ngo'er og EFS burde dette begreb være ensbetydende med en bekræftelse af arbejdstagernes ret til uddannelse, uanset om de er i beskæftigelse eller ledige, og ikke med indførelse af nye begrænsninger for retten til arbejdsløshedsydelser.
For NGOs and the ETUC, this concept should involve the affirmation of worker's rights to training, whether they are employed or unemployed, and not the introduction of new restrictions on entitlement to unemployment benefits.
Mange deltagere var bekymrede over risikoen for, at skylden og hovedansvaret for arbejdsløshed blev lagt på de arbejdsløse selv, i stedet for at arbejdsgiverne fik et større ansvar for beskæftigelsen med hensyn til kvaliteten, sikring i ansættelsen og antallet af job.
Many contributors were concerned about the risk of putting the main blame and responsibility for unemployment on unemployed workers themselves, rather than increasing the responsibility on employers in terms of the quality, security and volume of
Set ud fra dette synspunkt kan arbejdsløshed ikke udelukkende forklares med manglende uddannelse i den erhvervsaktive befolkning, ¡sær ikke når det er kvalificeret arbejde, der mangler, og når - som EFS hævder - mange arbejdstagere er tvunget til at acceptere job, som de er overkvalificerede til, når de ansættes, og hvori deres kvalifikationer undervejs forældes og bliver overflødige.
■ψ employment. From this perspective, unemployment cannot totally be blamed on a lack of training among the active population, especially when it is skilled work which is lacking and when, as the ETUC claims, many workers are compelled to accept jobs for which they are overqualified when recruited, and in which they then become "dequalified".
For nogle deltagere forudsætter en afbalanceret forståelse af begrebet jobegnethed større respekt for arbejdstagernes rettigheder: I dag må alt for mange ældre arbejdstagere, vandrende arbejdstagere, kvinder og unge påtage sig uregelmæssigt arbejde og atypiske og usikre job, eller de udsættes for forskellige former for diskrimination i ansættelsen og på jobbet.
Forsorne participants, a balanced understanding of the idea of employability requires a greater respect for the rights of workers: today, too many older workers, migrant workers, women and young people face irregular work, "atypical" and precarious jobs or various forms of discrimination in recruitment and during employment.
Med referentens egne ord: forarmelse af arbejdstagerne må ikke blive et alternativ til arbejdsløshed.
Pauperisation of workers cannot be an alternative to unemployment, as the rapporteur puts it.
• Europæiske og nationale netværk for bekæmpelse af fattigdom var stærkt repræsenteret på workshoppen og samlede stor interesse om deres forslag, som primært gik ud på, at social udstødelse skal bekæmpes forebyggende, og at indsatsen skal være rettet mod de strukturelle årsager til forarmelsen og de usikre livsvilkår.
Finally, a number of strategic themes linked to the emergence of new needs were raised during the session. • European and national antipoverty networks were strongly represented in the session, and gained substantial attention for their proposals - essentially that the fight against exclusion must be preventive and focused on the structural causes of pauperisation and precariousness.
Foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom må under ingen omstændigheder blot blive et spørgsmål om tilbud til de fattige, som er henvist til at leve på kanten af samfundet.
In no circumstances should antipoverty actions become merely poor provisions for poor people, confined to the margins of society.
Der skal være tale om en helhedsstrategi, som gennemføres på grundlag af partnerskaber, hvori de berørte grupper arbejder sammen med almennyttige organisationer og det offentlige.
Action must be global and thus conducted in partnerships in which the groups affected are allied with associations and public services.
At hjælpe de grupper, der befinder sig i en usikker og vanskelig situation, til at komme til orde og at lytte og tage hensyn til, hvad de siger, betragtes som et af de mest effektive våben i bekæmpelsen af fattigdommen.
Helping find a voice for groups in a precarious and fragile situation and listening to and taking account of this voice are seen as the surest weapons in the fight against poverty.
De europæiske netværk opfordrede Kommissionen til systematisk at samle den ekspertviden, som de fattige grupper i befolkningen har om deres egen situation, og udnytte diagnosticeringen af samfundets problemer.
The European networks called on the Commission to provide the means to pull together systematically the expertise about their own situation of the groups affected by poverty, and the diagnosis of society's problems that this expertise allows.
• Sociale og befolkningsmæssige forandringer kræver gennemgribende ændringer i de sociale beskyttelsesordningers dækning og den måde, de fungerer på, herunder omsorg for syge, handicappede og ældre i familien, og i de nødvendige
• Social and demographic changes require deep changes in the coverage and workings of social protection, including taking on the care of dependent sick, disabled or very old people, or providing benefits and services relating to the "socialisation" of children and young people.
Den specifikke karakter af disse nye behov forudsætter en meget præcis strukturering og forvaltning af de sociale tjenester, som er nødt til at involvere sig tæt i både enkeltpersoners, familiers og lokalsamfunds dagligdag.
The specific nature of these new demands requires a precise conception and management of social services, which are being called on to involve themselves very closely in the everyday life of individuals, families and communities.
Det fremgik af forskellige indlæg fra ¡sær Det Europæiske Netværk af Sociale Forvaltninger, som efterlyste anerkendelse af brugernes eller klienternes centrale betydning for udformningen og styringen af de offentlige sociale instanser.
This was the sense of various contributions from, notably, the European Network of Social Public Services, which sought recognition of the central role of users or clients of social services in the conception and management of these services.
• Kvindernes voksende deltagelse på arbejdsmarkedet og ændringer i familiestrukturerne gør det nødvendigt at arbejde for reel ligestilling mellem mænd og kvinder på alle niveauer og navnlig - men med forsigtighed, som det blev understreget af Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område - for en individualisering af socialsikringsrettighederne.
• The rising level of women's employment and changes in family structures make it necessary to develop at all levels factors favourable to real equality between women and men and in particular - though prudently, stressed the Platform of European Social NGOs - the individualisation of social security rights.
Endelig syntes det at løbe som en rød tråd igennem drøftelserne på workshoppen, at de nye og komplekse problemstillinger i relation til social beskyttelse - og navnlig den gensidige afhængighed mellem de forskellige områder og aktører - kræver en uddybning af demokratiet inden for alle felter i den sociale sfære.
Finally, a common thread seemed to run though the session's debates: the new complexity of social matters - and notably the interdependences between the various fields and players - requires a deepening of democracy throughout all aspects of the social sphere.
I denne proces vil tilvejebringelsen af nye sociale indikatorer, som kan måle udviklingen i uligheder og udstødelse, samt mere systematiske procedurer for evalueringen af det offentliges politik, være værdifulde redskaber.
In this process, the construction of new social indicators, which can measure the growth of inequalities and segregation, and more systematic procedures for evaluating public policies would be valuable tools.
De vil gøre det lettere at mobilisere kapaciteten hos alle involverede parter med hensyn til selvudfoldelse, analyse og debat, hvilket er en udtrykkelig forudsætning for social samhørighed.
They would help mobilise the capacities of all the parties for self-expression, analysis and debate - something that is an express condition of social cohesion.
(Referenten og de øvrige bidragydere til rapporten om drøftelserne på denne workshop opfordrede til, at de problemstillinger, der var blevet påpeget, blev fulgt op af en arbejdsgruppe, hvori der navnlig skulle sidde repræsentanter for ngo'er, offentlige sociale forvaltninger og fagbevægelse.
[The rapporteur and the other contributors to the report on the session's proceedings called for the issues raised to be followed up by a working group including, notably, representatives of NGOs, social public services and trade unions.
Denne gruppe skulle på en »pragmatisk måde« undersøge de mest hensigtsmæssige partnerskabsmodeller for sociale tjenester og ydelser, og gruppens arbejde skulle primært fokusere på, hvordan brugerne af disse tjenester og ydelser kan blive fuldt anerkendt som berørte parter i forbindelse med formuleringen af tiltag og politikker på dette område.)
This group would study in a "pragmatic" way best practice in partnership on social services and benefits, and its work would centre on the way in which users of these services and benefits can be fully recognised as interested parties in policies and provisions.]
Aktiv inddragelse af borgerne og styrkelse af borgerrettighederne
Promoting participation and citizenship
Spørgsmålet om, hvordan man via den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik får alle til at deltage mere aktivt i alle aspekter af samfundslivet og styrker borgerrettighederne, forstået som fuldgyldigt medlemskab af et demokratisk samfund, er af stor strategisk betydning for den europæiske integrationsproces.
The topic of promoting both the active participation of everyone in every sphere of social life and "citizenship" - ie full membership of a democratic community - through European social policy is strategically relevant to the European integration process.
Det minder os om, at selve formålet med denne proces og dens politiske mål er at opbygge en demokratisk union og »et Europa for borgerne«.
It provides a reminder that the goal of this process and its political aim is to build a democratic Union and a "Europe of citizenship and citizens" in the broadest sense.
Dette mål betragtes også i vidt omfang som en nødvendighed: »Enten bliver Europa et Europa for alle, for alle sine borgere, eller også bliver der ikke noget Europa«, som det udtrykkes i indledningen til Vismandsudvalgets rapport fra 1996.
This goal is also widely seen as a necessity: "Europe will be a Europe for everyone, for all its citizens, or it will be nothing", argued the Comité des Sages in the introduction to its 1996 report, For a Europe of civic and social rights.
Fremskridt på dette område består ikke alene i at berige indholdet i begrebet »europæisk borgerskab«, som for mange mennesker forekommer at være et abstrakt og fjernt begreb, der ikke giver megen plads for handling.
Progress in this area aims not only to enrich the current content of "European citizenship", which seems to many to be abstract and remote as a concept and to offer little room for action.
Man kan kun håbe på, at sådanne fremskridt vil forbedre kvaliteten af den europæiske integrationsproces, for så vidt angår de to grundlæggende demokratiske værdier, retfærdighed og frihed.
Such progress should also, it is hoped, improve the quality of the European integration process in terms of the values of justice and freedom, which are seen as essential to democracy.
I den sammenhæng anses det for afgørende at fremme nye forvaltningsformer og styrke både den sociale dialog og samfundsdialogen og partnerskabsmodellen på alle stadier i forberedelsen og implementeringen af den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik.
To this end, it is considered vital that new modes of governance be promoted and there should be a strengthening of social dialogue, civil dialogue and partnership at all stages of the preparation and implementation of European social policy.
• kvinders udelukkelse fra fuldt samfundsborgerskab på visse områder, f.eks. er de fortsat underrepræsenteret i den politiske proces
• the exclusion of women from full citizenship in some areas, such as their continuing under-representation in the political process;
• den udfordring, som arbejdsløsheden og de ændrede strukturer, i beskæftigelsen udgør for arbejdets traditionelle betydning som grundlaget for sociale rettigheder og borgerrettigheder
• the challenge posed to the traditional role of work as a basis of social rights and citizenship by unemployment and changing structures of employment; and
• den troværdigheds- og legitimitetskrise, der præger myndigheder og offentlige aktører på mange områder, og som afspejles i fænomener som faldende medlemstal i de politiske partier og fagforeninger og svigtende valgdeltagelse.
• the crisis of credibility and legitimacy which affects governments and public players in many areas, reflected in phenomena like falling political party and trade union membership and electoral participation.
• Hvordan kan vi gøre Europa til et mere solidarisk samfund med en øget aktiv deltagelse fra borgernes side? • Hvordan kan ngo'er, den frivillige sektor og arbejdsmarkedets parter bidrage til at involvere alle mere aktivt?
Questions that arise in this area include: • How we can make Europe a more participatory and inclusive society?
• Hvordan kan debatten om bekæmpelse af forskelsbehandling og sikring af grundlæggende rettigheder udvides som opfølgning på vismandsudvalgets rapport?
• What role can the NGO/voluntary sector and the social partners play in promoting the participation and involvement of everyone? • How can concerns about participation, democracy, citizenship, transparency and legitimacy be translated to the European level? • How can the debate on non-discrimination and fundamental rights be extended, following on from the report of the Comité des Sages? • What are the practical implications of the new anti-discrimination clause in the Amsterdam Treaty and how can public awareness of the issues be raised?
Inden for det overordnede tema om aktiv inddragelse af borgerne og styrkelse af borgerrettighederne blev der udvalgt fire nøgleemner, der skulle debatteres på workshoppen:
Within the overall theme of promoting partnership and citizenship, four key issues were identified for discussion at the session : • maximising active participation and citizenship by removing barriers, addressing challenges and seizing opportunities;
• optimering af den aktive inddragelse af borgerne og styrkelse af borgerrettighederne ved at fjerne barrierer, tage udfordringer op og udnytte eksisterende muligheder
• mobilising players and promoting cooperation between NGOs, the social partners and the public authorities;
• støtte til den aktive inddragelse af borgerne ved at fremme deres rettigheder og iværksætte ledsageforanstaltninger, navnlig gennem anvendelse af de nye bestemmelser i Amsterdam-traktaten
• supporting participation and citizenship by promoting rights and backup measures and in particular by using the new provisions of the Amsterdam Treaty in this respect; and
• fremme af en integreret og bæredygtig udvikling gennem mobilisering af alle EF-politikkerne, herunder også strukturfondene.
• promoting integrated and sustainable development and mobilising to this end all Community policies, including the Structural Funds.
De to centrale emner på workshoppen var fremme af borgernes rettigheder og partnerskab.
The two central themes of the session were the promotion of rights and partnership.
Begreberne »samfundsborgerskab« og »aktiv deltagelse« blev fremhævet som de grundlæggende elementer i selve tanken om at opbygge Europa »som et borgernes Europa, et Europa, der sikrer den enkeltes rettigheder og et Europa for alle borgerne«.
"Citizenship" and "participation" were stressed as the key elements in the idea of building Europe "as a Europe of citizens, a Europe of rights and a Europe for all its citizens".
Samtlige deltagere pegede på, at det er nødvendigt at sætte tempoet op i bestræbelserne for at nå dette mål.
All participants highlighted the need to speed up the process of achieving this goal.