natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DELTAGERENS NAVN:
PROPOSAL N° (1):
Personalekategorier (34)
PARTICIPANT NAME: Categories of staff (26)
Timesatserne er baseret på
Hourly rates are based on:
Basisåret for lonsatserne er 199
Base year for the rates is: 199
Gennemsnitlig inflation/stigning pr. år
Average inflation/increases per year:
Lonninqsudgifter ι
Labour costs (29)
Timer på projektet
Labour costs (ECU)
Se lønninger
See labour χ
I alt før inflation
Total before Inflation
Beløb til inflation/stigning
Amount for inflation/increases
I ALT (Overføres til punkt 1. s. B3)
Total overheads recovered on labour
Akademikere
(enter In line 1 on page 3)
Kapacitetsomkostninger i tilknytning til andre kategorier end lønninger i2 < tai
Overheads recovered on categories other than labour (32)
I ALT (Overføres til punkt 7, s. B3)
(enter in line 7 on page 3)
Firmaer/institutioner, der anvender tillægsom­kostningsberegning, bedes for hver kategori at fastansatte angive, hvor mange timer projektet kræver af personer, hvis lønninger ikke er medregnet i det samlede beløb ovenfor. ι24ι
For organisations using additional costs only; Indicate by category of permanent staff the number of hours to be dedicated to the project by persons whose costs are excluded form the total shown in the breakdown above. (26)
Anlægsaktiver I.UH­IMI
Equipment (33)­(39)
Anskaffelses­måned
% usage on project
Udgifter til projektet (ECU)
Period of Depreciation use (In period (in months) months)
Anskaffelses­pris (ECU)
Cost of purchase (ECU)
Anvendelses. Afskrivnings­periode periode (i måneder) (i måneder)
Description x
Hvis der er mere end fem punkler. anføres resien på el ekstra ark, og beløbet indsættes her
If more than three items, please provide the additional information on page 3 and enter amount here
I ALT (Overføres til punkt 2, s. B3)
TOTAL (enter in line 3 on page 3)
FORSLAG NR. m
Page 3
Arbejde/bistand
PARTICIPANT NAME:
Beløb (ECU)
PROPOSAL Ν*{1):
I ALT (overføres til punkt 3, under)
Financial and accounting rules used by the participant
*­ Forbindelsens art forbindelse med en kontrahent eller en LlNej associeret kontrahent? (201
B) Are the proposed labour and overhead rates based on government approved rates for shared-cost RTC projects? (42)
Det af deltageren anvendte finansierings­ og beregningssystem
National authority responsible for approving the rates
A) Er GD XII blevet underrettet om Deres firmas/institutions omkostningsberegningsprincipper og ­systemer (især med hensyn til beregning af lønninger og fordeling af kapacitetsomkostninger)? (38)
­ > C) Are these government rates based on similar principles to those used by the EC? I I No
B) Er de foreslåede løn­ og kapacitetsomkostningssatser baseret på satser, som regeringen har godkendt for samfinansierede FTU­projekter? (39)
*► D) Have they been adjusted to reflect any differences? (43)
»­ National myndighed, der er ansvarlig for godkendelsen af satserne
X = Annex on Financial and Accounting Rules attached (41 )
Dato for seneste
Cost basis used
D) Er de blevet justeret, så de afspejler eventuelle forskelle? (40)
Cost breakdown (ECU) (50)
Udgiftsfordeling (ECU) i47 >
Conversion rate used for ECU (45)
Anlægsaktiver
Code for local currency (46)
Rejser og diæter (48) o
_BAR_ Legal documents establishing organisation (47)
Andre udgifter (50)
Other costs (53)
—I Årsrapporter og statusopgørelser (45).
Annual reports and balance sheets (48).
Hvis de ikke vedlægges, angives referencen for den seneste kontrakt, hvormed de blev fremsendt (f. eks. BREU­CT92­0565).
If not attached, please provide reference of most recent contract where they were supplied (e.g. BREU­CT92­0565).
Bemyndiget administrativ sagsbehandler '1221
I Organisation structure (49)
Bemyndiget videnskabelig sagsbehandler * 123)
CONTRIBUTION REQUESTED FROM EC
F.venuielt visitkort vedlægges.
Contract Negotiation Forni
Xll/CNF/Udgave al 25/2/94
Draft version of 27 October 1993
Følgende informationsmateriale fremsendes på anmodning. Sæt kryds ud for de emner, der interesserer Dem. og fax formularen til +32 2 296 3025.
For further information on items mentioned in this brochure, please indicate your area of interest and fax this form to (+32) 2 296 3025
EF's FTU­programmer ARCADE Støtte til små og mellemstore virksomheder Standardkontrakt Europæiske Økonomiske Firmagrupper CORDIS Andet (angives nedenfor)
European Community RTD programmes ARCADE Support for SMEs The model contract EEIGs CORDIS Other (please specify below)
Eventuelt visitkort vedlægges.
Please indicate below what information you require
Navn: __
Name: —.
Udforming og produktion: POPLAR /INCISIF
Editing, design and production: POPLAR
EUR 15462 DA — EF-støttet forskning og teknologisk udvikling Om behandling af projektforslag Om kontraktforhandling
EUR 15462 EN — EC-funded Research and Technological Development: An insight into the handling of project proposals An introduction to contract negotiation
Denne håndbog er en vejledning i Kommissionens interne procedurer for behandling af indsendte projektforslag under programmerne for forskning og teknologisk udvikling (FTU).
The document is a guide to internal Commission procedures for handling project proposals submitted to research and technological development (RTD) programmes.
Første del beskriver evalueringsprocedurer og udvælgelse af støttemodtagende forslag.
Part 1 deals with the process tor organising the evaluation of proposals after they have been submitted and the selection of which proposals to finance.
Anden del beskriver forhandling af FTU-kontrakter og projektforvaltning.
Part 2 deals with the process of negotiating a RTD contract and subsequent project management.
Herstedvang 10­12 DK­2620 Albertslund
Euro­Info­Service
Alle videnskabelige og tekniske rapporter udgivet af Europa-Kommissionen bekendtgøres i månedstidsskriftet »euro abstracts«.
All scientific ond technical reports published by the Commission of the European Communities are announced in the monthly periodical 'euro abstracts'.
Vedrørende abonnement (1 år: ECU 60) skriv venligst til nedenstående adresse.
For subscription (1 year: ECU 60) please write to the address below.
Denne båndbog er en vejledning i Kommissionens interne procedurer for behandling af indsendte projektforslag under programmerne for forskning og teknologisk udvikling (FTU).
This book is a guide to internal Commission procedures for handling project proposals submitted to research and technological development (RTD) programmes.
Første del beskriver evalueringsprocedurer og udvælgelse af støttemodtagende forslag.
Part 1 deals with the process for organising the evaluation of proposals after they have been submitted and the selection of which proposals to finance.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS ► OF THE EUROPEAN COMMUNITIES L-2985 Luxembourg
. d g n g p og d g og d g ny n n
,d ou by y n d
g og .
o h o
og u dn n k d g og8 k ud.
, h o , n h o h n b n y o d by o g o n
på n g og g k
h d y o g o n
, n og
o n d d o n y n
, p g d g og
h d d g y d y
n n k n og
d n odn o y d
, og n o k b g og
, o g n h d y g.
, g n d kun
, y n h o k y n o
n og og n d d
n o o d
, og d h n n d n , og n
n o k o p d , n o n o n y d
, og og og
, n d d g d y d y
og n d og
o d h by n n o n o b d n o
, n d kun n n
d d by d n n o y d by k d o n
n d og
, y y o g h h
, b k g og og n d n n
g g h y y o d o k h no g d n n b n o o n o h y o y o h o h n h d y y d o n on o o n d by
n d n g s og
, n o h n y d o y
, g s n ud n g g
. n n n dd 10o ouoon d s d by n
d og
, s y y o y y h d o n o n
, og k
, d k d o n g d y o o
og d d
140 n n d d,n o n h y
, n n og k g .
, h o d o
, kun d
o
, d n, og n
, y n o
n, og d k u og
,, no, o d no n d o
, n g g d og ø d
, n o h y o o d g n g n d
30 og og
30 and and
, , n g kun.
o do no o n o o d o n y g good d g n o
, n d n n o ogg d n og n
n o y o
, og n n n
, d y d
, og n og n
, o b d b o d
pk og n n k
. o n y d g d o o
, og
n o d d o o y
, n ud o
. n g g o n n o
kun d d kun1993 nok,,
d y o n o n d h o
, kun n d n g og
, o d p o d g n
Generelle oplysninger energi
Information from
Det er solens og de andre stjerners energikilde
It is the energy source of the sun and other stars
Kan vi her på jorden tæmme kernefusionens kraft til gavn for menneskeheden?
Can we harness the power of fusion on Earth for the benefit of mankind?
I denne pjece forklarer vi hvordan og hvorfor EU giver penge til forskning i kernefusion som en mulig energikilde for det 21. århundrede.
This brochure explains how and why the EU is funding research into this energy option for the 21st century.
Energi er livsnødvendig
Energy is vital
Vort samfund er afhængig af løbende tilførsel af energi.
Our society depends on α ready supply of energy.
Vi bruger energi overalt: til befordring, opvarmning, belysning og til produktionen i industri og landbrug.
We use energy everywhere: for transport, heating, lighting, industrial and agricultural production.
I øjeblikket får vi det meste af vores energibehov dækket af fossile brændsler (kul, olie og gas); en del kommer fra kernekraftværker, og små mængder kommer fra vedvarende energikilder.
Presently, most of this energy comes from burning fossil fuels (coal, oil and gas), some comes from nuclear power stations and a small amount from renewable sources.
1 de næste 50 år vil verdens befolkning vokse fra seks milliarder til omkring ti milliarder. Energiefterspørgslen vil i samme periode blive fordoblet eller tredoblet.
Over the next 50 years the world's population will grow from 6 billion people to about 10 billion.
Den stigende koncentration af befolkningen i byerne vil øge behovet for store kraftværker.
Most of the population growth, and much of the increase in energy consumption, will occur in the developing countries.
Afbrændingen af fossile brændsler frembringer kuldioxid, som er en af drivhusgasserne.
The burning of fossil fuels generates carbon dioxide, one of the greenhouse gases.
Den deraf følgende globale opvarmning og andre miljøskader giver anledning til stadig større bekymring.
There is growing concern about the resulting global warming and other damaging effects on the environment.
Det er nødvendigt med en målrettet indsats for at lede udviklingen ad bæredygtige baner der både kan sikre energiforsyningen og beskytte miljøet.
Positive action is needed towards a sustainable development path, to ensure a secure energy supply while protecting the environment.
Fusion er en sikker og miljøvenlig energikilde
Fusion is a safe and eco-friendly energy option
Kernefusion giver løfte om en langsigtet, ren og sikker energiforsyning og rummer flere vigtige fordele:
Fusion offers the possibility of α clean, secure, long-term energy supply, with some important advantages:
• Fusionskraftværker vil have en indbygget sikkerhed, og ulykker hvor kraftværket "løber løbsk" eller "smelter ned", er umulige.
Fusion power stations can be made inherently safe, in particular, "runaway" or "meltdown" accidents are impossible,
• Brændstoffet til kernefusion er til stede i rigelige mængder overalt.
• The fusion fuels are abundant and available everywhere,
• Den daglige drift af et fusionskraftværk kræver kun transport af ikke-radioaktive materialer.
• The day-to-day operation of a fusion power station requires the transport of non-radioactive materials only,
• Der er ingen udledning af drivhusgasser.
• There are no greenhouse gas emissions,
• Affaldsprodukter fra fusion bliver ikke en langsigtet byrde for fremtidige generationer.
• Waste from fusion will not be a long-term burden on future generations.
Ved de ekstremt høje temperaturer (omkring 15 millioner grader) der hersker i solens centrum, smelter lette grundstoffers atomer, f.eks. brintatomer, sammen hvorved der frigives store mængder energi.
At the extremely high temperatures (about 15 million degrees) in the centre of the sun, the atoms of light elements such as hydrogen fuse together, releasing a large amount of energy.
Forskerne har frembragt ti gange så høje temperaturer i magnetisk indesluttede fusionsanlæg og har produceret effekt i megawattniveau i flere sekunder.
Scientists have created ten times higher temperatures in magnetic fusion devices and produced megawatts of fusion power for up to a few seconds.
Europa har bygget den fælleseuropæiske torus (JET, Joint European Torus), som er verdens største forsøgsanlæg for fusionsenergi, og er for tiden indehaver af verdensrekorden i produktion af effekt ved kernefusion.
Europe has built the Joint European Torus (JET) which is the world's biggest fusion experiment and currently holds the world record for fusion power production.
... og gør store fremskridt
...and is advancing in big steps
Succesen for de banebrydende eksperimenter på JET-anlægget og de dybtgående undersøgelser ved mindre forsøg på anlæg i medlemsstaterne og Schweiz har givet Europa og dets internationale partnere anledning til at se nærmere på hvordan man bedst kommer videre med et nyt stort anlæg; det kendes under arbejdstitlen "Next Step".
Because of the success of the ground-breaking experiments at JET, and the in-depth investigations on small and medium-sized experiments in the laboratories of the Member States and Switzerland, Europe and its international partners are now looking into the best way to proceed with a large "Next Step" device.
Det sker i forbindelse med forberedelsen af projekteringen af en forsøgsreaktor, der kaldes "International Tokamak Experimental Reactor, ITER".
This is being prepared through the design of the International Tokamak Experimental Reactor (ITER).
Som det næste skridt mod sikker og økonomisk gennemførlig fusionsenergi vil ITER demonstrere den videnskabelige gennemførlighed af fusion i et anlæg på størrelse med et rigtigt kraftværk.
As the next step on the path to safe and economic fusion power, ITER will demonstrate the scientific feasibility of fusion in a machine of power station dimensions.
Det vil producere fusionsenergi med en effekt på omkring 500 MW i op til 10 minutter ad gangen og måske senere i kontinuerlig drift.
It will produce fusion power at the 500 MW level for periods of up to 10 minutes, possibly extending to steady-state operation.
Al fusionsforskning i EU's medlemsstater og i de lande der er tilknyttet fusionsforskningsprogrammet ved en associeringsaftale, koordineres i et fælles europæisk program.
All the fusion research in the Member States of the EU, and countries associated to the fusion programme, is co-ordinated in a single European programme.
Under det femte rammeprogram bruger Europa ca. 450 millioner euro om året på fusionsforskning, hvoraf omkring 200 millioner betales af EU.
During the period of the Fifth Framework Programme, Europe is spending about 450 million euro per year on fusion research, of which about 200 million euro per year comes from Community funds.
Op mod 2.000 forskere og ingeniører arbejder på et bredt spektrum af fusionsforskningsprojekter i mere end 20 laboratorier, herunder JET.
Close to 2000 scientists and engineers work on a broad range of fusion R & D projects in more than 20 laboratories, including JET.
Denne vidtspændende, koordinerede indsats har været med til at føre Europa frem i forreste række på mange teknologiske fronter og har gjort Europa førende på verdensplan inden for fusionsforskningen.
This wide ranging, co-ordinated effort has helped put Europe at the forefront of many high technology areas, and led to Europe being the world leader in fusion research.
Kernefusion er en mulig langsigtet energikilde.
Fusion is a long-term energy option.
Resultaterne af det næste store eksperiment vil danne grundlag for opførelsen af det første kraftværk der producerer store mængder elektricitet og vil demonstrere at et fusionskraftværk kan drives pålideligt og sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
The results from the next major experiment will form the basis for the construction of a first power station, producing significant amounts of electricity, to demonstrate the safe and reliable operation of a fusion power plant.
Dermed kan fusion komme til at spille en betydelig rolle i energiproduktionen fra og med anden halvdel af det 21. århundrede.
This will provide an option for fusion to play a significant role in energy production, starting by the second half of the 21st century.
Den vellykkede forsknings- og udviklingsindsats inden for kernefusion og nødvendigheden af at skaffe sikkerhed for at verdens befolkning på lang sigt kan råde over sikre og miljøvenlige energiforsyningskilder er baggrunden for at Europa og verdens store nationer arbejder på at udvikle fusion som en fremtidig energiforsyningsmulighed.
"The success of fusion research and development, and the need to guarantee a long-term, safe, environmentally friendly energy supply for a growing world population, are the reasons why Europe and the large nations of the world are pursuing the development of fusion as a future energy option. "
Vedrørende oplysninger om nøgleaktionen for fusion kontakt:
Contact information for the Key Action Fusion:
Flere oplysninger findes på: http://europa.eu.int/comm/research/fusionl .html http://www.fusion-eur.org/ http://europa.eu.int/comm/research/energy/index_en.html
More information is available at: and http://europa.eu.int/comm/research/fusionl .html http://www.fusion-eur.org/
Den Fælles Landbrugspolitik m m'
The common agricultural policy m· m
Den fælles landbrugspolitik - fyrre år med fremme af EU's landbrug og landdistrikter
The CAP - Forty years promoting European agriculture and rural areas
EU forbereder sig på det 21. århundrede
Shaping up for the 21 " century
Et landbrug, der er i bedre overensstemmelse med realiteterne på markedet, og nye forbedrede forhold for forbrugerne
An agriculture closer to market realities and a new deal for consumers
Mere levende landbosamfund: Nye mulighederfor landdistrikterne
Promoting a living countryside: new opportunities for rural communities
Imødekommelse af samfundets interesser: En grønnere fælles landbrugspolitik
Responding to social concerns: a greener CAP
Udvidelse af den fælles landbrugspolitik: Nye horisonter, nye partnerskaber
Extending the CAP: new horizons, new partnerships
På vej mod en ny europæisk landbrugsmodel
Towards a new model of European agriculture
2 < Europæisk landbrug Page 3
2 < European agriculture Page 3
At sikre kontinuitet er ofte ensbetydende med at skabe forandringer.
Ensuring continuity often means bringing about change.
Dette gælder ikke mindst for den fælles land brugspolitik.
This is especially true for the Common Agricultural Policy.
Siden den blev etableret i 1962, er den konstant blevet tilpasset og reformeret for at bevare en sektor, der er af vital betydning ikke blot for landdistrikterne, men for samfundet som helhed.
Since its foundation in 1962. it has been continuously adapted and reformed in order to maintain a sector that is vital, not only for the farming community, but for society as a whole.
Den fælles landbrugspolitiks rolle har helt bestemt ændret sig. Efter anden verdenskrig var det primære mål med den fælles landbrugspolitik at blive selvforsynende med fødevarer og stabilisere de turbulente landbrugsmarkeder.
Certainly, the role of the CAP has changed: In the aftermath of the Second World War the Common Agricultural Policy was mainly aimed at achieving self-sufficiency in food products and stabilising the turbulent agricultural markets.
1 80'erne havde den fælles landbrugspolitik nået disse mål og fordrevet angsten for fødevareknaphed fra vort kontinent, og der var sikret en rimelig levestandard for landmændene og deres familier.
By the 1980s, the CAP had met these goals, banishing the spectre of food shortages from our continent and securing a fair standard of living for farmers and their families.
Ja, en række af de oprindelige mål var endda mere end nået.
In fact, some initial goals were even over achie­ved.
Efterhånden som produktiviteten øgedes voldsomt, sad vi tilbage med et system, der belønnede en stor og intensiv produktion, der til tider havde alvorlige konsekvenser for miljoet, dyrevelfærden og fødevarernes kvalitet.
As productivity rose sharply, we were left with a system that rewarded large-scale, intensive production with sometimes serious consequences for the environment, animal welfare and food quality.
Resultatet var mælkesøer og oksekødsbjerge, som forbrugerne ikke kunne konsumere, men som skatteyderne var tvunget til at betale for.
The result: milk lakes and beef mountains which consumers could not consume, but taxpayers had to pay for.
Ændrede samfundsmæssige og økonomiske prioriteringer fordrer en ny tilgang til EU s landbrug.
Changing social and economic priorities call for a new approach to European agriculture.
I den henseende var reformen i 1992 et stort skridt i den rigtige retning: den bragte produktionen i overensstemmelse med forbruget og tilskyndede samtidig til mindre intensivt og mere miljøvenligt landbrug.
In this respect, the reform of 1992 was a big step forward: it brought production into line with consumption whilst encouraging less intensive and more environmentally friendly farming.
Men der er imidlertid behov for at gore mere, og hvis vi undlader at tage affære i dag, vil vi ende med at komme til at betale for det i morgen.
More needs to be done, however, and if we fail to act today, we will end up paying for it tomorrow.
Hvis vi ikke gør noget, vil vi simpelthen ikke være i stand til at klare de udfordringer, der ligger forude, såsom ændrede forbrugerpræferencer, udvidelsen mod øst eller dårlig konkurrenceevne for vore landbrugsprodukter.
We will simply not be able to deal with the challenges lying ahead, such as changing consumer preferences, eastward enlargement or poor competitiveness of our agricultural pro­duce.
Konsekvenserne, der er lige skadelige for landmænd, forbrugere og skatteydere, vil være nye overskudslagre, faldende landbrugsindkomster, opsvulmede budgetter og faldende offentlig støtte.
The consequences - equally harmful to farmers, consumers and taxpayers - would be new surpluses, decli­ning farm income, inflated budgets and falling public support.
Europa-Kommissionens Agenda 2000-reformforslag viser, hvordan man kan føre en bæredygtig model for EU's landbrug ud i livet.
The European Commission s Agenda 2000 reform proposals show how a viable model for European agriculture can be put into practice.
Et prisfald og en forøgelse af den direkte støtte vil gavne EU's landmænd ved at stimulere for bruget på de for øjeblikket stagnerende EU-markeder og ved at gøre det muligt at konkurrere på lovende internationale markeder uden eksportstøtte.
Cutting institutional prices and increasing direct payments will benefit European farmers, by stimulating consumption on the presently stagnant EU markets and by boosting the opportunity to compele on pro­mising international markets without export refunds.
Politikken til udvikling af landdistrikterne, der udgor den nye anden søjle i den fælles landbrugspolitik, vil være med til at belønne landmændene direkte for de tjenesteydelser, de præsterer over for samfundet i form af miljøbeskyttelse og landskabsbevarelse, der også er vigtige kilder til nye arbejdspladser og regional kultur.
Rural development policy, which constitutes the new second pillar of the CAP, will help to reward farmers directly for services they provide to society, like the protection of the environment and the preservation of the countryside, which are also an important source of new jobs and regional culture.
Landdistrikterne kommer til at spille en ændret og væsentlig rolle i det 21. århundrede.
The farming community will play a changing and important role in the 21st century.
Det er kun vore landmænd, der kan levere levnedsmidler, som lever op til forbrugernes høje forventninger med hensyn til kvalitet, levnedsmiddelsikkerhed, økologiske standarder og dyrevelfærd.
It is only our farmers who can provide consumers with food which lives up to their high expectations regarding quality, food safety, ecolo­gical and animal welfare standards.
Hvis vi vil have EU's landmænd til at opfylde disse krav, må samfundet være rede til at støtte dem gennem en reformeret fælles landbrugspolitik.
If we want European farmers to meet these demands, society must be prepa­red to support them through a reformed CAP.