natgillin/translations-raw huggingface dataset:
»Hr. direktør, Det er første gang, jeg henvender mig til Dem efter at have arbejdet næsten 15 år i denne virksomhed.
This is the first time I have written to you in the 15 or so years I have been with the company.
Jeg ønsker at give udtryk for den forvirring, jeg føler, efter hvad der skete, da jeg kom hjem fra arbej­de i går.
I wish to express my dismay at what happened to me yesterday when I arrived home.
Min søn og hans bedste kammerat ventede pá mig derhjemme.
My son and his best friend were waiting for me, hoping I could fill them in on the details regarding a vacan­cy our company was advertising in the newspaper.
De ville gerne have at vide, hviken form for job det var, min virk­somhed havde annonceret ledigt i avisen.
Concealing my surprise, I asked them to show me the ad.
Jeg bad dem om at vise mig annoncen, og stor var min overraskelse.
I was total­ly taken aback.
Ikke blot vidste ¡eg ikke, at vi søgte efter nye medarbejdere, men
Not only did I not know we were looking for people, I did not even
Nu om stunder modtager vi alle en lang række informationer ­ gennem TV, radio og aviser m.m. ­ som indplacerer os i en virkelighed, der er mere eller mindre tæt på os.
Nowadays we obtain our information from various sources - television, radio and newspapers - which keep us in tune with what is going on in the outside world.
Paradoksalt nok mangler vi imidler­tid ofte information om den allernærmeste virkelighed, som det f.eks. er tilfældet i de virksomheder, hvor kommunikation
Yet paradoxically we usually lack information on our more immediate surroundings, i.e. on the company where we work, because in-house communication and/or informa­tion are neglected as management tools.
NL LOVGIVNING OG ARBEJDSMIUØPOUTIK I FEM MEDLEMSSTATER
NL REGULATIONS AND POLICY IN FIVE MEMBER STATES
RAMMEDIREKTIV GØR DET NØDVENDIGT MED ARBEJDSMILJØLOVGIVNING FOR TJENESTEMÆND
FRAMEWORK DIRECTIVE REQUIRES LEGISLATION ON WORKING CONDITIONS FOR PUBLIC SERVANTS
I øjeblikket sker der store ændringer i lovgivningen for arbejdsmiljøet for EU-arbejdstagere. Nye bestemmelser tvinger EU-medlemsstater til at tilpasse den eksisterende lovgivning på dette område og at gøre den mere omfat­tende.
Far­reaching changes are currently taking place in the leg­islation governing the working conditions of employees in Europe.
Regelmæssige bedriftssundhedstjenesteundersøgelser: Endnu ikke gældende for samtlige arbejdstagere i medlemsstaterne?
^^m tries surveyed (representing the corporatist type of welfare state) are for the time being limiting them­selves to adapt­ing and expanding the
¡sær til udtryk med hensyn til lovbestemmelser, håndhævelse af regler og forekomsten af institutioner med sagkundskab.
existing special rules, policy and enforcement regarding civil servants.
I de øvrige lande i undersøgelsen (socialstaten af kooperativt tilsnit) nøjes man med
This is not totally in line with the framework Directive from the point of view of scope (it applies to all employees).
De fleste medlemsstater i EU har i mellemti­den omsat direktivets bestemmelser til national lovgivning.
Harmonization of minimum provisions in the field of working condi­tions in the EU strictly implies, however, full standardization of rules for those who are public servants and those who are not.
I Nederlandene har direktivets bestemmelser været i kraft siden 1. januar 1994.
Most Member States have directly incor­porated the Directive's provisions into national regulations.
Et nyt perspektiv i EU-bestemmelserne er, at de fremover gælder for alle arbejdstagere.
The provisions in ques­tion have been in force in the Netherlands since 1 January 1994, one new aspect being that they now apply to all employees.
Indtil for kort tid siden var nogle kategorier af arbejds­tagere, herunder arbejdstagere ansat af det offentlige, i de fleste EU-medlemsstater helt eller delvist undtaget herfra.
Until recently certain categories of em­ployee ­ including those in government ser­vice ­ were exempted from them in full or in part in most Member States.
At de nye bestemmelser også gælder for tjene­stemænd, medfører, at der i en række medlemsstater tages nye initiativer med hensyn til bestemmelser for denne gruppe arbejdstagere.
The fact that the new regulations apply also to civil ser­vants has led to new initiatives being taken in relation to this category of employees in some Member States.
I den forbindelse skal det bemærkes, at denne udvikling ikke skal ses isoleret.
It must be pointed out here that this development is not taking place in a vacuum.
I de fleste medlemsstater har der været en udvikling i gang inden for de senere år, der nogle gange er gået i ret­ning af en gennemgribende organisatorisk omstrukturering af den offentlige sektor (regelsaneringsprogram og privatisering).
Over a number of years there have been developments in most Member States leading in some cases to far­ranging organizational restructuring of the public sector (deregulation and privati­zation).
Denne omstrukturering har ikke alene haft følger for de offentligt ansatte arbejds­tageres arbejdsbetingelser, men også for deres arbejdsmiljø.
Such restructuring affects not only government employees' terms of employ­ment but also their working conditions.
- Indenrigsministeriet eller det offentlige spiller ikke samme rolle overalt i de undersøgte lande.
(d) The role of the Ministries of Home Affairs or the Public Service is not the same in the countries looked at.
Der er forskelle med hensyn til, hvorledes man inddrages i det forberedende arbejde til lovbestem­melser (rådgivende over for lovgivende opgaver).
Differences exist regarding involvement in preparing the rules (legislative versus co­legislative tasks).
Endvidere er der forskel med hensyn til, i hvilken udstrækning de involverede parter på forskellige niveauer høres, ligesom håndhævelsen af bestemmelser ikke er den samme (det offentlige sørger selv for håndhævelse i modsætning til håndhævelse med en tilsynsinstitution, der er underlagt arbejds eller socialministeriet).
Furthermore, a dif­ference exists in the degree to which the parties involved are consulted at various levels, as well as in the enforcement method (self­enforcement versus enforcement by an inspectorate body usually coming under a Ministry of Labour or Social Affairs).
I denne artikel går vi ind på denne pro­blematik på grundlag af en international sammenlignende undersøgelse, der er udarbejdet af TNO Preventie en Gezondheid (nederlandsk centralorganisa­tion for anvendt naturvidenskabelig forsk­ning, forebyggende arbejde og sundhed) i opdrag fra indenrigsministeriet, og vedrø­rer tilpasningen af arbejdsmiljøpolitik for tjenestemændene i fem EU-lande: Nederlandene, Storbritannien, Spanien, Tyskland og Frankrig.
This article looks at this, drawing on a comparative international survey­carried out by the Netherlands Institute for Prevention and Health (TNO Preventie en Gezondheid) on behalf of the Ministry for Home Affairs ­on regulation of and policy on public ser­vants' working conditions in five European Union countries: Netherlands, United Kingdom, Spain, Germany and France.
- Der er i høj grad variationer med hen­syn til den måde, de forskellige dele af rammedirektivet gennemføres på i de forskellige EU-medlemsstater.
(b) Despite the different approaches to implementing the framework Directive among the five countries, all of them are striving to modernize the civil ser­vice.
I nogle lande gennemføres der en ny lovgivning i parlamentet, eller man ændrer den eksisterende lovgivning.
Here, too, there are large differ­ences, but there are some common threads ­ decentralization, privatiza­tion and deregulation.
I andre lande nøjes man med at indføre bestemmelser, der ikke er vedtaget i parlamentet (forordninger, dekreter o.lign.). Endvidere integreres arbejdsmiljølovgivningen for tjenestemænd og ikke-tjenestemænd kun i få lande.
In the long run this process is meant in all five coun­tries to bring work arrangements in the government sectors more into line with those in trade and industry.
Et resumé af de vigtigste konklusioner sioner
Summary of Hie main conclusions
Der er også store forskelle mellem medlemsstaterne, når det drejer sig om håndhævelsen af bestemmelser.
Huge differences also exist in the way Member States enforce the regulations.
- De forpligtelser, rammedirektivet pålæg­ger, opfyldes forskelligt af de forskellige lande.
(c) One factor that stands out in the coun­tries studied is the intertwining of the government's roles as legislator and employer, although some differences exist between the respective countries.
I den liberale form for socialstat (Nederlandene og Storbritannien) er der tale om en i forhold til erhvervslivet næsten fuldstændig normalisering af bestemmelser, politik og håndhævelse inden for området arbejdsmiljø.
In itself this fact does not lead to unaccept­able conflicts of interest, especially since in the five countries the direct link between legislator and employer is (in different ways) diluted through, for example, delegating or mandating gov­ernment powers along the organization­al chain, introduction of discrete govern­ment branches (sectoral, regional), etc.
Alligevel er der fortsat væsentlig forskel mellem disse to lande. Denne forskel kommer en tilpasning og udvidelse af de særlige bestemmelser, der gælder for tjen­estemænd, ligesom for den førte politik og håndhævelse.
(a) The obligations arising from the frame­work Directive have been complied with differently in the various countries.
Denne sidstnævnte praksis er ikke helt i overensstemmelse med hensigten i rammedirektivet (rammedirektivet gælder for alle arbejd­stagere).
In the liberal type of welfare state (Netherlands and UK) there has been virtually com­plete standardization of rules, policy and enforcement as regards working conditions in trade and industry.
Selv om gennemførelsen af rammedirek­tivet gribes forskelligt an i de fem lande, er der i alle lande tale om en mo­dernisering af den offentlige sektor.
Nevertheless, considerable differences exist between these two countries regarding, in particular, the level of reg­ulation, enforcement and the existence of specialized services.
Også her forekommer der store ind­byrdes forskelle. Fælles elementer i denne proces er: decentralisering, priva­tisering og et regelsaneringsprogram.
The other coun­
I sidste ende vil denne proces i alle fem lande føre til en større ensartethed mellem den offentlige sektor og erhvervs­livet med hensyn til ansættelsesforhold.
The full text of the survey (in Dutch and to a lim­ited extent in English) can be obtained from the above­named authors, who will be very pleased to answer any queries.
OFFENTLIGGØRELSE AF RETNINGSLINJER OM FOREBYGGELSE AF VOLD PA ARBEJDSPLADSEN
GUIDELINES PUBLISHED ON PREVENTING VIOLENCE AT WORK
Verbal og fysisk vold på arbejdspladsen er et alvorligt problem, som gør sig mere og mere gældende på en række områder.
Verbal or physical work-related violence is a serious and increasing problem in a number of areas.
Vold på arbejdspladsen indebærer ofte, at almindelige samfundsborgere går til angreb på en arbejdstager.
Violence in the workplace commonly involves an attack on an employee by a member of the public.
Arbejdstilsynet i Irland har udarbejdet Retningslinjer om forebyggelse af vold på arbejdspladsen, og de blev præsenteret på et seminar om det pågældende emne (i oktober 1994) af arbejdsminister Mary O'Rourke TD.
The Health and Safety Authority's Guidelines on preventing violence at work were launched at a seminar on the subject (during October 1994) by the Minister for Labour Affairs, Mary O'Rourke TD.
Retningslinjerne skal hjælpe ansatte med at identificere vold på arbejdspladsen og årsagerne hertil samt at træffe de fore­byggende foranstaltninger, der kræves i henhold til loven.
The guidelines are intended to help people recognize work­place violence and its cause and to put in place the safeguards required by law.
foranstaltninger til forebyggelse af vold på arbejdspladsen, for de tre elementer tilsammen giver anledning til en voldelig situation. »Voldelig adfærd kan udløses af personlige omgivelser, og samfundsbor­gere kan i nogle situationer være for­beredt på konfrontation og anvende vold til at skræmme andre eller give udtryk for deres frustrationer.
lent situation. 'Violent behaviour may be triggered by the personal environment and members of the public can approach some situations prepared for confrontation, using violence to intimi­date or to vent their frustrations.
Arbejdsmiljøet omfat­ter både arbejdsplads og praksis, og ret­ningslinjerne indeholder forslag til fore­byggende foranstaltninger.« Tom Walsh omtalte fysiske foranstaltninger og fremhævede, at mobile arbejdstagere også bør være opmærksom på, hvilke steder der har tradition for voldelige hæn­delser, og arbejdstagerne bør gøres opmærksom på kendte risikoområder.
The work environment includes both the workplace and work practices and the guidelines indicate some safeguards that can be put in place.' Mr Walsh stressed that as well as physical arrangements, employees who are mobile should be aware of locations that have a history of violent incidents and known high-risk areas should be identified to employees.
I retningslinjerne fra det irske arbejdstil­syn henstilles det, at arbejdsgiverne vur­derer risikoen for vold på arbejdspladsen.
In 1993 4% of all reported accidents in Irish workplaces were due to violence.
Det understreges, hvor betydningsfuldt det er med forudgående træning af personalet og med støtte- og behandlingsfaciliteter.
However, this figure does not represent the full extent of the problem due to the large number of incidents that are not reported.
Alle ofre skal have adgang til støtte og rådgivning, og alle hændelser bør ind­berettes til de relevante myndigheder og registreres internt.
People most at risk include workers in health care, social work, law enforcement, transport workers, those who handle money or valuables and people working alone.
Sådanne rapporter kan være værdifulde som grundlag for udar-
Protecting workers from violence should form part of the routine safety management in any workplace.
I 1993 var 4% af samtlige indberettede ulykker på irske arbejdspladser forårsaget af vold, men tallet viser ikke problemets fulde omfang på grund af de mange hæn­delser, som ikke indberettes. Mest udsat er arbejdstagere inden for sundhedsvæsenet og socialforsorgen, arbejdstagere, som skal håndhæve loven og transportarbej­dere, personer, som skal håndtere penge eller værdigenstande, samt folk, som arbej­der alene.
They underline the importance of advance train­ing for staff and of support and treatment facilities.
Beskyttelse af arbejdstagerne mod vold bør indgå som et naturligt led i sikkerhedsforanstaltningerne på enhver arbejdsplads.
These reports can be valuable as a basis for devising suitable protection measures.
• * * Rådet for Den Europæiske Union har med kvalificeret flertal - den danske, tyske og nederlandske delegation stemte ¡mod - vedtaget en fælles holdning til et direktiv (trettende ændring af direktiv 76/769/EØF) om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt dier ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater.
* * The European Union's Council of Ministers has adopted by a qualified majority, with the Danish, German and Dutch delegations voting against, the common position on a Directive (amending for the 13th time Directive 76/769/EEC) on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the EU Member States relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations.
Det pågældende direktiv har til formål at begrænse markedsføring og anvendelse af tre typer stoffer og præparater, som udgør en risiko for forbrugernes sundhed, dvs.: carcinogener, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer, kreosot og derivater heraf, klorstoffer.
The purpose of this Directive is to restrict the placing on the market and use of three types of substances and preparations which present a risk to consumer health, namely: carcinogens, mutagens and substances toxic for reproductive purposes; creosote and its derivatives; chlorinated substances.
EU-pressemeddelelse
European Union press notice
ØSTRIG PA LINJE MED EU
AUSTRIA LINES UP WITH THE EUROPEAN UNION
* * I juni 1994 blev der indført nye regler om sundhed og sikkerhed på ar­bejdspladsen i Østrig.
* * New regulations on health and safety at work in Austria became law in June 1994.
Mange af de nye forskrifter er udformet således, at de bringer den østrigske lovgivning på linje med Den Europæiske Unions direktiver*).
Much of the new legislation has been designed to bring Austrian law into line with European Union directives.
Reglerne om bedriftssundhedstjeneste er mere omfattende, og der stilles krav om, at der trinvis opnås almindelig dækning i løbet af seks år.
The regulations on occupational health service provision go further, requiring com­prehensive coverage to be achieved in a stepwise way over tsix years.
Flere fagforeningsmedlemmer er fortsat skeptisk indstillet med hensyn til, hvordan små virksomheder skai kunne finan­siere en bedriftssundhedstjeneste og den vægt, der lægges på læger som formidlere af heraf.
Doubts remain amongst some trade unionists about how small firms will obtain funding for occupa­tional nealth service provision and about the heavy emphasis on doctors as providers of occupational health care.
Det er måske ikke muligt at forebygge alle voldelige hændelser på arbejdsplad­sen, men risikoen for, at de opstår, og føl­gerne heraf kan begrænses til et mini­mum.
It may not be possible to prevent all violent incidents in the workplace, but the chances of them occurring and the consequences can both be minimized.
Tom Walsh, generaldirektør for det irske arbejdstilsyn udtalte, at det er vigtigt at tænke på angriberen, ofret og ar­bejdsmiljøet, når der skal udarbejdes
Tom Walsh, Director-General of the HSA, said that when drawing up mea­sures to deal with workplace violence it is important to think about the attacker, the victim and the work environment, since all come together to create a vio­
NYE EPIDEMIER INDEN FOR ARBEJDSMEDICIN
NEW EPIDEMICS IN OCCUPATIONAL HEALTH
Nye arbejdsmedicinske epidemier dukker op, samtidig med at arbejds­livet ændres hurtigt.
New occupational epidemics are emerging at the same time as working life undergoes rapid change.
Det er vanskeligt at vide nøjagtigt, hvilke fænomener der kan kaldes epidemier.
It is diffi­cult to know exactly what kind of phe­nomena can be called an epidemic.
Dette spørgsmål blev sammen med mange andre drøftet på et internationalt møde i Helsinki i midten af maj.
This topic was one of many discussed at an international meeting held in Helsinki in mid­May, 1994.
Eksperter i sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør kunne identificere farlige og risikobetonede forhold, som kan føre til en arbejdsmedicinsk epidemi.
Occupational health and safety experts should be able to identify the dangerous and hazardous exposures that may lead to an occupational epidemic.
Nye smitsomme sygdomme, som f.eks.
New infec­tious diseases, such as AIDS, drug­resis­tant tuberculosis, and hepatitis Β and C, are now causing dangerous occupational exposures.
AIDS, tuberkulose, som er modstands­dygtig over for lægemidler, og hepatitis Β og C udgør nu en risiko på arbejdsplad­sen. Et andet problem er det, der beteg­nes som pludselig død­syndromerne i Thailand og Singapore, som der endnu ikke er fundet nogen forklaring på.
Another problematic issue is what is known as the sudden death syn­drome in Thailand and Singapore, for which no explanatory factor has yet been determined.
Det finske arbejdstilsyn har i samarbej­de med WHO i forbindelse med organi­sationens program for arbejdstagernes sundhed afholdt et internationalt sympo­sium, hvor der deltog ca. 180 personer fra næsten 40 lande.
The Finnish Institute of Occupational Health, in collaboration with the Workers' Health Programme of the World Health Organization, organized an international symposium attended by about 180 partici­pants from almost 40 countries.
\ EN SVENSK UNDERSØGELSE * DE FREMTIDIGE ARBEJDSVILKÅR
SWEDISH STUDY ON WORKING CONDITIONS IN THE FUTURE
I henhold til en undersøgelse, som arbejdstilsynet i Sverige foretog for nylig, er grænserne mellem forskning relateret til arbejdsmarkedet, arbejdsmedicin og arbejds­miljø ved at blive flyttet.
The programme included six work­shops, the topics of which were sudden deaths, occupational cancer hazards, VDU work­facts and fiction, sick­building syndrome, the rise and fall of epidemics involving musculoskeletal overuse syn­drome, and reproductive hazards.
Programmet omfattede seks workshop­per med temaerne pludselige dødsfald, arbejdsbetingede risici for cancer, skærm­arbejde ­ fup og fakta, indeklimasyn­dromet, stigning og fald i epidemier, herunder syndromet med misbrug af muskler og skelet, samt risici i forbindelse med reproduktion.
The borders between research on the labour­market, on occupational health and on the work environment are shifting, according to a recent study of the National Institute of Occupational Health (NIOH) of Sweden .
Pludselige dødsfald
Sudden deaths
Undersøgelsen, en ekstern miljøanalyse, som blev foretaget af professor Gunnar Aronsson, Ph.D., og forskningsassistent Alicia Sjögren, B.A., fra afdelingen for organi­sations­ og socialpsykologi, viser, hvordan udviklingen i det svenske samfund og i erhvervslivet kan påvirke ansættelsesvilkår, arbejdsmiljø, sundhed og arbejdsmarkedets karakter.
The study, an external environmental analysis made by Professor Gunnar Aronsson, Ph.D., and research assistant Alicia Sjögren, ΒΑ, of the Division of Organizational and Social Psychology, describes how trends in Swedish society and industry may affect employment conditions, the work environment, health, ana the nature of the labour­market.
Forskerne mener, at der er risiko for, at arbejdsmarkedet bliver opdelt i tre grupper.
A special new health problem in the Asian region proved to be sudden death for which there seems to be no explana­tion.
Den første er den højt uddannede kernegruppe med specialiserede job, hvilket er ensbe­tydende med sikkerhed i ansættelsen, men en stor arbejdsbyrde.
It was noted, however, that a heavy workload is associated with these deaths, even though it cannot be claimed to be their cause.
Den anden gruppe består af dem, der er ansat midlertidigt i forbindelse med et bestemt projekt: Denne type job kan kaldes lige­til­tiden ¡ob. Den tredje gruppe er den ret store gruppe arbejdsløse.
The victims are relatively young, healthy people who work hard and suddenly awake during the night, and then die.
Et nyt og specielt sundhedsproblem i det asiatiske område viste sig at være pludselige dødsfald, som der ikke synes at være nogen forklaring på.
The researchers see a risk that the labour­market will divide into three groups. The first is the highly skilled core group with specialized jobs, i.e. steady employment, but with high workloads.
Det blev dog anført, at de pågældende dødsfald er for­bundet med en stor arbejdsbyrde, selvom arbejdsbyrden ikke kan siges at være årsag til dødsfaldene.
The second group consists of those employed temporarily for a particular project: these jobs could be called the ¡ust­in­time jobs.
Dødsofrene er ret unge sunde mennesker, som arbejder hårdt og pludselig vågner om natten for så at dø.
The third group is the relatively large group of unemployed.
Det nuværende signaleringssystem, som bruges til at påvise sundhedsrisici i ar­bejdsmiljøet, vil ikke længere fungere som hidtil. Det skyldes større mobilitet inden for erhvervslivet, ændringer i forholdet mellem arbejde og arbejdsløshed, mellem heltids­ og deltidsarbejde, mellem professioner, mellem studier og beskæftigelse og mellem job med stress af forskelligt omfang og forskellige udviklingsmuligheder.
The present signal system for detecting health hazards in the work environment will no longer function as it has in the past, trie reason is the increasing industrial mobility: shifts between work and unemployment, between full­time and part­time work, between professions, between studies and employment, and between jobs with different stresses and different opportunities for development.