natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I erkendelse af, at landdistrikternes familier har særlig vanskelig adgang til børnepasning og anden service til børnefamilierne, har Kommissionens Chi Ideare Network Især behandlet behovet for børnepasning i landdistrikterne.
The European Commission's Childcare Network has paid special attention to rural childcare needs, recognising that rural families face particular difficulties in accessing childcare and child support services.
Det andet emne, kvinder i landbruget, er først og fremmest behandlet Inden for rammerne af Arkleton Trust's arbejde med landbrugsstrukturen og flerstrenget strategi (femårs forskningsprogram, støttet af Kommissionen, som blev afsluttet ved udgangen af 1992).
The other area is farm women; in this context the work of The Arkleton Trust on farm structures and pluriactivity (a five-year research programme, supported by the European Commission, which was completed at the end of 1992) is the most significant.
Desuden omfatter forskningen, som fandt sted i 20 EF-omràder og 4 områder uden for EF (med de forskellige agromiljømæssige, økonomiske, sociale og politiske vilkår, der findes I Europa), både undersøgelser af de foranderlige økonomiske forhold, sociale og politiske forhold i de undersøgte områder, og undersøgelser over tid af udvalgte landbrug I hver af de 24 områder.
environmental, economic, social and policy conditions found in Western Europe), includes both studies of the changing economic, social and policy contexts in the study areas and longitudinal studies of a sample of farm households in each of the 24 areas.
I det følgende omtales kort oplysninger fremlagt I Arkletonundersøgelsen af landbrugsstrukturen og landbrugets kvinder, samt andre undersøgelser af kvinder i landbruget.
Below, we summarise the information available from the Arkleton farm structures and pluriactivity research on farm women, together with other studies on women in agriculture.
Men allerførst skal kort beskrives de tendenser Inden for landdistrikternes arbejdsmarked, som er fundet I undersøgelserne, og dernæst spørgsmålet om børnepasning i landdistrikterne.
But firstly, we focus briefly on the trends in the rural labour market as identified in the context studies and then on the issue of rural childcare.
Kvinder pi landdistrikternes arbejdsmarked
4.3.1 Women in the rural labour market
Ændringer i beskæftigelsesstrukturen i landdistrikterne ændrer den relative efterspørgsel efter kvinder på arbejdsmarkedet. Tilsvarende har demografiske og sociale forandringer (faldende fødselstal og familiestørrelser, ændrede værdier og livsstil, stigende erhvervsfrekvens mv.) ændret udbuddet af kvindelig arbejdskraft I landdistrikterne.
Changes in the structure of rural employment have altered the relative demand for women in the labour market; equally, demographic and social changes (falling birth rates and family sizes, changing values and lifestyles, rising activity rates...) have altered the supply of female labour in rural areas.
Det særlige forhold mellem udbud og efterspørgsel har medført forandringer I kvindernes erhvervsfrekvens i de fleste landdistrikter.
The particular combination of supply and demand has led to changes in female employment rates in most rural regions.
Ikke blot de lokale arbejdsmarkedsvilkår påvirker kvinderne.
It is not only local labour market conditions that affect women.
Mændenes arbeJdsvandrIng spiller en afgørende rolle I visse dele af Sydeuropa.
Migration of males plays a major part in some areas of southern Europe.
Også transportmulighederne spiller ind.
Transport facilities may also have an impact.
I visse egne pendler mænd til/fra arbejde på ugebasis (eller endnu længere perioder), og det giver nye muligheder, men også nye begrænsninger, for den kvindelige arbejdskraft.
In some regions, weekly (or even longer-term) commuting by males has given new opportunities to, but also placed new constraints on, the female workforce.
I mange områder, men langtfra i alle, er kvindernes erhvervsfrekvens i landdistrikterne faldet i de sidste tyve år.
In many regions, women's employment rates in rural areas have increased during the last two decades, although this has not been true in all areas.
For eksempel I mange dele af Sydeuropa er deres erhvervsfrekvens kun steget langsomt eller endog faldet mellem 1971 og 1981.
For example, in many parts of southern Europe female employment rates have grown only slowly, or have even declined between 1971 and 1981.
I en af Arkleton-undersøgelsens områder, Sila Greca, Calabria (Italien), er frekvensen faldet fra 27 til 20% I per loden 1971-81.
In one of the Arkleton research's study areas of Sila Greca, in Calabria (Italy), the female employment rate fell from 27% to 20% between 1971 and 1981.
I Pthiotis i Grækenland steg erhvervsfrekvensen for kvinder mellem 20 og 64 år kun fra 29 t i I 31%.
In Fthiotis in Greece the increase in female employment rates of 20-64 year olds was only from 29% to 31%.
Kønsforskelle på arbejdsmarkedet er store I alle områder, selv om de lokale variationer I beskæftigelsesstrukturen for kvinder I visse lande kan være ganske store, også mellem områder i samme region. Som eksempel kan nævnes det sydlige Lazio i Italien.
Gender differentiation in the labour market is strong in all areas, although local variations in the structure of female employment can, in some countries, be quite marked, even between areas in the same region.
I Fros i none-området har kvindernes andel af den samlede arbejdsstyrke været konstant, men andelen af arbejdspladser I landbruget er høj, som et billede pá den féminiser Ing af landbruget I Syditalien, som kvindernes Øgede erhvervsfrekvens og mændenes arbejdsvandrIng medfører. Kvinderne udgør 53% af arbejdsstyrken I landbruget i dette område.
In the Frosinone sub-area, the rate of female participation in the total labour force has remained constant, but the rate of female participation in the agricultural sector is high, reflecting the "féminisation" of agriculture in southern Italy resulting from the increased participation of women and the migration of men; women account for 53% of the agricultural labour force in this area.
I provinsen Latina er både beskæftigelsen og kvindernes andel heraf steget, og kvindernes andel i landbrugssektoren er pá 35,5%, til dels pá grund af erhvervets større dynamik og Intensitet.
In Latina province, employment generally as well as female participation in employment have increased. Here the female share of the agricultural labour force is 35,5 %, largely accounted for by the more dynamic and intensified nature of the industry.
Kvindernes store andel I servicesektoren er typisk for de fleste landdistrikter, og det samme er deres relativt mindre beskæftigelse i fremsti I Iingssektoren.
A high rate of female participation in the services sector is typical of most rural areas, as is the relatively lower participation of women in manufacturing.
Servicesektoren beskæftiger flest kvinder inden for forsikring, hotel- og restaurationsbranchen, bank- og finanssektoren, sundhedsvæsenet, anden bank- og forsikringsvirksomhed og anden forretningsservice.
and catering, retail distribution, banking and finance, medical services, auxiliary banking and insurance and other business services.
Den centralisering i byer i landdistrikter og byområder, vi finder pá mange af disse områder (detailhandel, sundhedsvæsen, bank-, forsikrings- og finanssektoren), har Indvirket pá den geografiske fordeling af kvinderne pá landdistrikternes arbejdsmarked.
Centralisation of many of these services (retail and medical services and banking, insurance and finance) in urban centres within rural regions and in urban regions has affected the spatial character of female labour markets in rural areas.
Behov for børnepasning i landdistrikter
4.3.2 Childcare needs in rural areas
I de fleste landdistrikter betragtes børnepasning som den væsentligste hindring for, at kvinderne går ind pá og fuldt ud deltager i det lokale arbejdsmarked.
In most rural areas, childcare is identified as a key constraint on women entering, and playing a full role in, the local labour market.
Der findes stadig områder, hvor familie og naboer yder tilstrækkelig uformel hjælp til, at kvinderne kan deltage i uddannelse eller arbejde, som f.eks. i visse egne af Grækenland og Portugal, men det bliver stadigt sjældnere.
Areas where family and neighbours provide sufficient informal support to enable women to take part in training or employment still exist, such as in regions of Greece and Portugal, but are increasingly rare.
Det generelle billede, som tegnes af Chi Ideare Network (1988), er følgende: "Der er vidnesbyrd om, at der er færre børnepasningsmuligheder i landdistrikter end i byområder, navnlig større byer ...
The general picture is that reported on by the European Commission's Childcare Network (1988): "The evidence points to childcare services in rural areas being at lower levels than those in urban areas, and especially in cities...
Spørgsmålet om forældrenes udearbejde, hvilke børnepasningstilbud der er behov for og Ønske om I landdistrikterne, familiernes problemer, når de ønsker at benytte sig af dem, og hvordan ydelserne bedst gives, bør øjeblikkeligt undersøges".
The issue of parental employment and what childcare services are needed and wanted in rural areas, the problems faced by families wishing to use them and how best to provide services needs urgent attention".
I en senere rapport fra et seminar i 1990 om børnepasningsbehov hos landdistrikternes familier, understregede Chi Ideare Network I forbindelse med omtalen af de voksende økonomiske forskelle "behovet for lokale serviceydelser, herunder børnepasning, hvis kvinderne skal deltage fuldt ud i udviklingsprocessen.
In a subsequent report, of a 1990 seminar on "Childcare Needs of Rural Families", the Childcare Network noted, in the context of an increasingly diversified rural economy, the "importance of local services, including childcare, if women are to participate fully in this diversification process.
Uden sådanne muligheder kan kvinderne ikke fá del i uddanne Isesti I buddene og de gode beskæftigelsesmuligheder".
For example, without such services women (will) be less able to benefit from training and good quality employment opportunities".
I et dokument fra seminaret påpeges, at "manglen på effektiv service fører til en situation, hvor Især kvinder i landdistrikterne má nøjes med mindre kvalificeret arbejde eller deltidsarbejde" (Bell et al. 1990).
A paper presented at the seminar pointed to the fact that a "lack of effective local service provision...leads to a situation in which rural people and in particular rural women are restricted to less skilled or part-time employment" (Bell et al. 1990).
Et af de væsentligste problemer I mange af de marginaliserede landdistrikter er den stadige udvandring, især tabet af unge børnefamilier, som har betydning for den nuværende og fremtidige udvikling i området.
One of the most significant problems in many of the more marginalised rural areas is the continued outmigration of inhabitants, and in particular the loss of young parents and their children, which has consequences for the current and future development of these areas.
Udvandringen kan kun dæmpes, hvis familierne føler, at der ud over et sundere fysisk og socialt miljø for børnene også er tilstrækkelige muligheder for beskæftigelse og et højt kvalitetsniveau af service og Infrastruktur.
Such outmigration can only be slowed if rural families feel that, in addition to the healthier physical and social environment offered by rural areas for raising children, the opportunities for employment and the quality of services and infrastructure are adequate.
Som det fremgår af en undersøgelse om børnepasning I fjerntliggende landdistrikter I Grækenland (EF Chi Ideare Network 1992), er det mange steder lige nu ikke tilfældet.
At present this is not the case in many rural areas, as a study on childcare in a remote rural area of Greece showed (EC Childcare Network 1992).
Her mente 77% af forældrene, at det at bo I landsbyen indvirkede negativt pá børnenes muligheder.
Here, 77% of parents thought that living in the villages was adversely affecting their children's career.
Børnepasningstilbud er en stadig vigtigere del af landdistrikternes infrastruktur.
Childcare provision is an increasingly important part of the rural infrastructure.
Et problem for børnepasningen i landdistrikter I EF består I, at pasningen som følge af det relativt lavere Indkomstniveau i landdistrikter er tilbøjelig til at være dyrere i forhold til husstands Indtægten.
One problem relating to childcare in rural areas in the EU is that, because of the lower incomes in rural areas, childcare is likely to be more expensive relative to family income than in urban areas.
Også de større transportudgifter bidrager til, at børnepasning ofte er dyrere for landbofamilierne end 1 byområder.
The increased transport costs also result in rural childcare often being more costly to the parent than in urban areas.
Ofte er pasningen også af dårligere kvalitet, fordi der mangler adgang til oplysninger og muligheder for faglig uddannelse for pædagogerne (EF Chi Ideare Network 1992).
Also, it is frequently of poorer quality due to lack of access to information and to an absence of vocational training facilities for childcare workers (EC Childcare Network 1992).
Landbrugets kvinder og deres rolle I landdistrikternes økonomi
4.3.3 Farm women and their role in the rural economy
Landbrugserhvervet og samfundene i landdistrikterne er uløseligt forbundet, og landbrug spiller fortsat en vigtig men ikke nødvendigvis dominerende rolle i landdistrikternes Økonomi.
Agriculture and the rural world are inextricably linked, and farming continues to have an important, though not necessarily pre-eminent, place in the rural economy.
Det er langt lettere at undersøge kvinderne I landbruget end kvinderne i andre sektorer eller I landdistrikternes økonomi generelt, fordi statistiske oplysninger om landbruget, en af de tre hovedsektorer, Indsamles og offentliggøres systematisk sável på nationalt plan som på fællesskabsplan.
The study of women in agriculture is, to a great extent, a far easier task than the study of women in other sectors or in the rural economy generally, since statistics on agriculture, as one of the three main activity sectors, are collected and published systematically at national and EU levels.
Statistikken giver dog Ikke et fuldstændigt billede og kan endog pá grund af den måde, ejerskab og kvindernes usynlighed I de konventionelle kategorier af arbejde, aktivitet og stillinger I landbruget behandles, give et skævt billede af kvindernes arbejde I landbruget.
However, statistics do not give a complete picture, and indeed may even give a distorted picture of women's labour in agriculture due to the ways in which, in some cases, answers are given to questions about ownership and labour and to the invisibility of women within conventional categories of work, activity and occupations in farming.
Som det fremgår nedenfor má man for at kunne medregne kvindernes fulde bidrag til landbrugsmæssige aktiviteter, især pá familiebrug, omformulere definitioner af og mål nr. for arbejde og Økonomisk aktivitet, målt i antal arbejdstimer, udførte opgaver og deltagelse I beslutninger vedrørende gårdens drift.
Indeed, as will be seen below, in order to fully take into account women's contribution to agricultural activities, particularly on family farms, it is necessary to reformulate definitions and measures of farm labour and economic activity, in terms of hours worked, tasks performed and involvement in farm decision-making.
I det følgende fremlægges nogle af de vigtigste statistiske oplysninger om kvinder i landbruget samt resultaterne af nylige mere dybtgående undersøgelser af kvindernes rolle og aktiviteter pá familiebrug.
What can be done here is to look at some of the principal published statistics on women in farming, and then at the results of recent, closer examinations of the role and activities of women on family farms.
Kvinder I landbruget
4.3.4 Women in agriculture
I 1990 var 35,3% af alle beskæftigede I landbruget i de 12 medlemsstater kvinder, mere end I Industrien (23,6%) men mindre end I servicesektoren (48,4%) (EF 1993a). Det samlede tal dækker både over variationer landene imellem (se figur 4.3) og over regionale variationer, som det fremgår af kapitel 4.
In 1990, 35,3% of all people employed in agriculture in the twelve Member States were women, a féminisation rate higher than in industry (23,6%) but lower than in services (48,4%) (EC 1993a).
Kvindernes dominans i landbruget er relativt stor, over 40% I Tyskland, Grækenland og Portugal, lavest i Irland med 10,4%.
The féminisation of agriculture is relatively high, with levels over 40% in Germany, Greece and Portugal; the lowest rate is in Ireland (10,4%).
Pá landsplan er landbrugserhvervet en betydelig arbejdsgiver I Grækenland, Spanien, Italien og Portugal. I andre EF-lande beskæftiger det kun et lille mindretal af de ansatte kvinder.
Agriculture is significant at national level as an employer of women only in Greece, Spain, Italy and Portugal; in other EU countries it employs only a tiny minority of employed women.
Beskæftigelsen i landbruget har været og er stadig faldende (se figur 3.2), med særligt alvorlige virkninger for kvindernes beskæftigelse i lande, hvor landbruget stadigt giver mange arbejdspladser.
Agricultural employment has been, and still is, declining steadily (see Fig.4.4 below), which has a particularly serious impact on women's employment in those countries where agriculture remains a significant employer.
Tallene nedenfor fortæller dog kun en del af historien.
The figures below are, however, only part of the story.
De viser Ikke det store tab af arbejdspladser I landbruget I Østtyskland efter 1989 (se afsnit 7.5).
Not included in the figures below is the spectacular loss of women's jobs in agriculture in East Germany since 1989.
Som Maruanl påpeger, er det vanskeligt at angive nøjagtige tal for faldet i antallet af kvindelige beskæftigede i landbruget, fordi landbrugserhvervets vanskeligheder I visse lande og regioner enten har skubbet kvinderne ud af arbejdsmarkedet, gjort dem arbejdsløse eller underbeskæftigede (EF 1992).
And, as Maruani points out, precise figures for the decline in the number of women working in agriculture are difficult to determine as the hardships of farming in some countries and regions have pushed women towards economic inactivity, nonemployment and underemployment (EC 1992).
Navnlig i EF's sydlige lande kan tabet af arbejdspladser for kvinder l landbruget dog antages at være større, end tallene antyder.
It may be assumed, particularly in countries of the south, that the loss of female employment in agriculture has been worse than the recorded figures indicate.
Figur 4.3 Kvinders %-del af beskæftigelse I land bruget (1990) 1)
% share of agriculture in total female employment (1987)2
Landbrugets %-del af kvindernes samlede beskæftigelse (1987) 2)
Fig.4.3 Women's % share of employment in agriculture (1990)* *
Kvinder I landbruget 1983-1989 1)
Growth rate of women's employment in agriculture 1983-1989
Som Sarah Whatmore fremførte I sit indlæg på det europæiske seminar om "Women on Family Farms" ved Wagen Ingen Landbrugsuniversltetet I marts 1993, er forskningen skiftet fra at for- søge "at gøre kvinder synlige I de officielle kategorier af
As Sarah Whatmore argues, in her keynote lecture at the European seminar on "Women on Family Farms" at Wageningen Agricultural University in March 1993, research has gradually shifted from its early task of "trying to make women visible within the established categories and measures of labour and economic activity on the farm, in terms of hours worked, tasks performed and involvement in farm decision making" to approaches which have, of necessity, begun to redefine farming and rural life in ways which admit women's experiences and perspectives. Other approaches
Andre arbejder har påpeget betydningen af at forstå magtforholdene i familiebruget (Endeveld 1993).
have stressed the importance of understanding power relations within the farm family (Endeveld 1993).
I denne udvikling danner arbejde I huset såsom børnepasning, husarbejde, madlavning osv. selve grundlaget for de mere formelle aktiviteter, som antoges at udgøre arbejdet I landbruget.
In particular, in these new approaches, domestic labour in childcare, housework, food preparation, etc. has been established as a key foundation for those formal work activities which have been taken to constitute farm labour.
"Det betyder, at begrebet "arbejde" udvides til en bredere defineret "uformel økonomi", herunder husarbejde, sørge for familiens egetforbrug, løst arbejde eller sæsonarbejde, Ikke kun som dele eller undergrupper af fuldtids lønarbejde, men kvalitativt forskelligt erfaringsgrundlag og arbejdsrelationer" (Whatmore 1994).
"This has meant extending the concept of labour to a more broadly defined "informal economy", including homeworking, subsistence activities and casual or seasonal work, not just as fractions or sub-sets of fulltime paid work, but as qualitatively different kinds of work experience and labour relation" (Whatmore 1994).
Der lægges nu også vægt pá den betydning, forholdet mellem kønnene og kønsidentiteten har for forståelsen af kvindernes rolle og stilling i landbrugsfamiI ien og familiebruget.
The focus has shifted too to the importance of gender relations and identities in understanding women's role and position within the farming family and on the family farm.
Trods den forskning, der fandt sted I 1980'erne, findes der stadig Ikke sammenlignende nationale data om de grundlæggende træk ved familiehusholdningens struktur, ejerforholdenes fordeling på køn, eller familiens eiler den ansattes andel af arbejdsstyrken.
In spite of the research during the 1980s, there are still no comparative national data on the basic characteristics of family-household structures, the gender composition of the ownership of farm capital and land, or of the family and waged agricultural workforce.
Processer og mønstre for omlægningen af landbruget og for udviklingen i landdistrikterne er forskellige fra region til region, og kvindernes erfaringer i den forbindelse er tilsvarende afhængige af, hvilken region vi taler om.
The process and pattern of agricultural restructuring and rural development is regionally varied; it follows that women's experiences of rural and agricultural restructuring will also vary regionally.
Der er kun i ringe grad forsket i samspillet mellem ændringer I landbrugsstrukturen og stillingen for kvinder I landbruget I EF's landdistrikter.
Very little research has been undertaken which enables us to understand the interplay between changes in farm structures and the position of farming women in rural Europe.
Den eneste sammenlignende europæiske undersøgelse, som giver brugbare oplysninger om arten af kvindernes arbejde I landbruget, er et femårs forskningsprojekt om landbrugsstrukturen og arten af landbrugsarbejde, som gennemføres af Arkleton Trust og finansieres af Kommissionen (Arkleton Trust 1992).
The sole comparative European study, which contains useful information on the nature of farming women's work, is the five-year research project undertaken by The Arkleton Trust, with finance from the European Commission, on farm structures and pluriactivity (Arkleton Trust 1992).
Selv om kønsspørgsmal Ikke var I centrum af undersøgelsen, blev der indsamlet kønsbaserede data, som danner grundlag for en række efter vort synspunkt vigtige offentliggjorte artikler (Blanc og MacKinnon 1989, Bell et al.
Although gender was not the foremost dimension of the study, gender disaggregated data were collected in the course of the study and these have provided the basis for a number of - from our point of view important -published articles (Blanc and MacKinnon 1989; Bell et al.
1990), og for fremtidig forskning om landbrugets kvinder (Dr. Joanna Gi I Matt, pers. komm.).
1990) and for future research on farm women (Dr. Joanna Gilliatt, pers. comm.).
Følgende afsnit bygger pá Arkleton Trust's undersøgelse (Arkleton Trust 1992, Bell et al.
The following section is based on the Arkleton Trust work (Arkleton Trust 1992; Bell et al.