natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Blandt de langtidsledige unge (14 000 personer) havde omkring 70% ikke en sådan uddannelse (omkring 10000 personer). ner).
Out of a total of some 14000 longterm unemployed young people, around 70% (10000 persons) have received no such training.
Personer, der er truet af langtidsledighed og udelukkelse fra arbejdsmarkedet
Persons at risk from longterm unemployment and exclusion from the labour market
Langtidsledigheden er taget til i de senere år.
Longterm unemployment has gone up in recent years.
Fra 1989 til 1993 var der en stigning på mere end en tredjedel.
Between 1989 and 1993 there was an increase of more than one third.
Omkring 144000 personer er langtidsledige, dvs. de har været ledige i mindst 10 måneder i løbet af et kalenderår (1993), og denne gruppe udgør 39% af det samlede antal ledige.
About 144000 persons are longterm unemployed, i.e. have been unemployed for at least 10 months during a calendar year (1993). This represents 39 % of total unemployment.
Lidt under halvdelen af denne gruppe har været ledig i mere end to år. Et voksende antal personer har været ledige i flere år.
Somewhat less than half have been unemployed for at least two years.
Der er på det danske arbejds marked en klar tendens til, at når man først en gang har været ledig, så er der en øget sandsynlighed for, at man også senere hen bliver det.
In the Danish labour market there Is a clear tendency that once a person has been unemployed he or she is more likely to be unemployed again at a later date.
86 % af de langtidsledige er at finde i aldersgruppen 25-59 år.
Of the longterm unemployed, 86 % are in the age group 25-59.
Lidt over halvdelen af de langtidsledige er kvinder.
A little more than half of them are women.
Omkring 6 % er udenlandske statsborgere fra andre lande end de nordiske lande og EU. 60% har ikke nogen formel, kompetencegivende erhvervsuddannelse. nelse.
About 6 % are foreign nationals from countries other than the Nordic ones and the EU; 60% have no formal training in vocational skills.
De grupper, som i almindelighed er mest udsatte for at blive langtidsledige eller udelukket fra arbejdsmarkedet, omfatter de ufaglærte og de arbejdstagere, der kun har få kvalifikationer, kvinder, ældre, som er blevet ledige, personer med integrations- eller sundhedsproblemer, indvandrere og personer, der tidligere har været ledige. Sandsynligvis vil personer
The categories which are generally most at risk from longterm unemployment or exclusion from the labour market Include the unskilled, workers with few qualifications, women, elderly persons who have become unemployed, persons with integration or health problems, Immigrants and persons who have already been unemployed.
uden erhvervsuddannelse eller traditionel lærlingeuddannelse være blandt de grupper, der berøres mest negativt af udviklingen inden for beskæftigelsesstrukturen.
versely affected by developments in employment structure.
Den demografiske udvikling medfører, at der i arbejdsstyrken omkring år 2000 vil være færre personer under 29 år og flere personer i aldersgrupperne over 50 år.
Demographic trends mean that around the year 2000 there will be fewer persons under 29 years In the labour force, but more persons in the over 50 age groups.
De ældre ledige vil ligeledes kunne være en særligt udsat gruppe.
Thus, the elderly unemployed might also become an especially vulnerable group.
Efterfølgende evaluering - væsentligste konklusioner
Ex post evaluation - main findings
I den foregående programperiode 1990-1993 deltog omkring 17000 personer årligt i de samfinansierede aktioner under de tidligere mål 3 og 4 (1991), hvilket svarer til 0,6 % af den samlede arbejdsstyrke.
In the previous programming period 1990-93, about 17 000 persons a year participated in coflnanced measures under the former Objectives 3 and 4 (1991), corresponding to 0.6% of the total labour force.
Den gennemsnitlige deltagelsesperiode var på omkring 5 måneder, hvilket betyder, at det gennemsnitlige antal fuldtidsdeltagere var på omkring 7 000 om året.
The average period of participation was about five months, which means that the average number of fulltime participants was about 7 000 per year.
Dette svarer til omkring 7 % af det samlede antal fuldtidsdeltagere i aktive arbejdsmarkeds foranstaltninger, 2,4% af den gennemsnitlige ledighed og 0,3% af den samlede arbejds styrke.
This corresponds to about 7 % of the total number of fulltime participants in active labourmarket measures; 2.4 % of average unemployment and 0.3 % of the total labour force.
Selv om omfanget af samfinansierede aktioner er begrænset set på baggrund af helheden, så er betydningen meget større på udvalgte områder inden for den aktive arbejdsmarkeds politik, f.eks. i forbindelse med de aktioner, der gennemføres af kommunerne, og som er rettet mod de ikke-forsikrede.
Although the volume of cofinanced measures Is small when viewed in overall terms, Its significance is much greater in selected areas of active labourmarket policy, e.g. In relation to measures carried out by the municipalities and targeted at the non-insured.
De ikke-forsikrede udgjorde kun 15 % af den samlede ledig hed, men mere end halvdelen af de 7 000 fuldtidsdeltagere i de samfinansierede aktioner.
The noninsured amounted to only 15 % of total unemployment but more than half of the 7 000 fulltime participants in the cofinanced measures.
Målgrupperne for aktioner i den foregående programperiode har været de unge, langtidsledige, kvinder, handicappede og indvandrere.
The target groups for measures during the previous programming period Included young persons, longterm unemployed, women, disabled people and Immigrants.
Disse kategorier har ligeledes været dem, der har befundet sig i den vanskeligste situation på arbejdsmarkedet.
These were also the categories In the most difficult situations in the labour market.
I den foregående periode øgedes langtidsledigheden, og det samme var tilfældet for ledigheden i de øvrige ovenfor nævnte kategorier.
During the previous period longterm unemployment increased, as did unemployment among the other categories mentioned above.
Målretningen af socialfondsforanstaltninger har således i høj grad været relevant for de tidligere mål 3 og 4 og situationen på det danske arbejdsmarked. ked.
The actual targeting of ESF measures was thus relevant to the former Objectives 3 and 4 and the situation In the Danish labour market.
Rundspørger blandt deltagerne har vist effekten af disse samfinansierede aktioner.
Surveys among the participants have demonstrated the effects of cofinanced measures for the beneficiaries.
I almindelighed var de fleste deltageres erfaringer positive i forbindelse med en række aspekter, f.eks. med hensyn til de opnåede kvalifikationer og de psykologiske fordele (f.eks. øget selv tillid).
In general, the experience of most participants in the projects has been positive on a number of counts, including qualifications obtained and psychological benefits gained (e.g. self-confidence).
Projekterne har derfor bidraget til at opretholde og forbedre erhvervsevne og -kvalifikationer hos deltagerne.
Projects have thus contributed to preserving and enhancing the working ability and qualifications of the participants.
Omkring et halvt til et helt år efter deltagelsen i uddannelsesforanstaltningerne havde 20 % et almindeligt job, 7 % var under almindelig uddannelse, 24 % deltog i andre former for arbejdsmarkedsforanstaltninger og resten (49 %) var hverken i normal beskæftigelse eller under uddannelse. Reintegreringen på arbejdsmarkedet lå på et tilsvarende niveau som de lignende nationale foranstaltninger rettet mod de samme grupper.
Six months to one year after participating in training measures, about 20 % of participants were In a normal job, 7 % were in ordinary training, 24 % were involved in other labour market measures and the rest (49 %) were neither in normal employment nor in training.
Reintegreringen var påvirket af det forhold, at mange af deltagerne havde en forholdsvis svag uddannelses- og beskæftigelsesbaggrund.
Reintegration was Influenced by the fact that many of the participants had a relatively weak educational and employment background.
Den generelle ledighed var endvidere høj og tiltagende.
Furthermore, general unemployment was very high and increasing.
På trods heraf havde de samfinansierede projekter for mange af deltagerne haft en positiv betydning med hensyn til de fremtidige muligheder på arbejdsmarkedet.
In spite of that, for many of the participants cofinanced projects had a positive effect on their future chances in the labour market.
F.eks. var halvdelen af deltagerne af den opfattelse, at uddannelsen havde forbedret deres beskæftigelsesmuligheder.
For example, about half the participants were of the opinion that the training had improved their employment prospects.
Det kan konkluderes, at en stor del af de ledige, i absolutte tal, havde gavn af de samfinansierede aktioner i den foregående programperiode.
The conclusion is that in absolute terms a large number of unemployed people benefited from cofinanced measures during the previous programming period.
Der er ingen tvivl om, at disse samfinansierede aktioner har været positive for hovedparten af deltagerne — enten på et per sonligt plan eller med henblik på en integrering på arbejdsmarkedet og i samfundet.
There Is no doubt that for the majority of the participants these measures have had a positive significance on a personal level or with a view to their integration into the labour market and society.
Der kan imidlertid opnås en større effekt ved at koncentrere socialfondsinterventionerne om færre personer og derigennem gøre det muligt at udvikle og udvælge foranstaltninger, der øger
However, greater effectiveness may be achieved by concentrating ESF assistance on fewer per sons, thereby making it possible to develop and select measures leading to a higher rate of reintegration into the labour market for the target groups concerned.
Generelle mål i forbindelse med den danske arbejdsmarkedsstrategi
General objectives of Danish labourmarket strategy
Et centralt element i den nationale strategi er arbejdsmarkedsreformen, der trådte i kraft i 1994.
A central element in the national strategy is the labourmarket reform which came Into effect in 1994.
Hensigten hermed er at skabe et arbejdsmarked, der bedre er i stand til at efter komme behovene hos de ledige, arbejdstagerne og virksomhederne og derigennem at opnå en nedgang i ledigheden.
The idea is to create a labour market which is more capable of meeting the needs of the unemployed, employees and companies and thus achieving a reduction In unemployment.
De væsentligste punkter i reformen er en aktiv arbejdsmarkedspolitik og en reform af orlovsordningen.
The main aspects of the reform are an active labourmarket policy and reform of the leave system.
— de passive ydelser i højere grad erstattes af aktive tilbud
The reform represents a consistent entity, and the main objectives are to ensure that:
— de regionale arbejdsmarkedsmyndigheder i højere grad kan tilrettelægge indsatsen i overensstemmelse med de lediges ønsker og det lokale arbejdsmarkeds behov
Job rotation is a measure which permits employees to take time off work, normally to at tend continuing or further training; while they are away, their places ar filled by unemployed people who have been specifically trained to take over their jobs.
— der gives bedre og tidligere tilbud til især de ledige, der har størst risiko for at blive lang tidsledige
This has the double advantage of giving job experience to the unemployed and allowing employees to attend continuing or further training.
— der gives flere individuelle valgmuligheder, så initiativlysten ikke fratages de ledige
Danish labourmarket policy gives high priority to flexibility and regional (local) decision making in the selection and implementation of measures to combat unemployment.
— de beskæftigedes muligheder for orlov forbedres for herigennem at skabe øget jobrotation tion
Decentralization is further increased as a consequence of the labourmarket reform.
— såvel beskæftigede som ledige får nye muligheder for efter- og videreuddannelse.
The idea behind this strategy is to make measures more effective.
Jobrotation er en foranstaltning, som gør det muligt for arbejdstagerne at tage orlov fra de res arbejde, bl.a. for at modtage efter- og videreuddannelse, og mens de er væk, erstattes de af ledige, som har gennemgået særlig uddannelse med henblik på at overtage disse job.
A central feature of Danish active labourmarket policy is that all unemployed persons have minimum rights (and the authorities corresponding minimum obligations) in respect of a new activity after a certain period of unemployment.
Dette har den dobbelte fordel, at det giver erhvervserfaring til de ledige, og at det giver arbejdstagerne mulighed for at gennemgå efter- og videreuddannelse.
However, legislation offers much more scope for creating activities for the unemployed than these minimum rights.
Der lægges i den danske arbejdsmarkedspolitik stor vægt på fleksibilitet og regional (lokal) beslutningstagning ved udvælgelse og gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af ledigheden.
The principal measures under Danish national policy are:
Det er et centralt element ved den danske aktive arbejdsmarkedspolitik, at alle arbejds tagere har et minimum af rettigheder (og myndighederne et tilsvarende minimum af forpligtelser) til aktivering inden for specificerede tidsrum i ledighedsperioden.
Particularly in respect of help for the very young. Denmark is now making an effort to reduce the drop-out rate from youth training schemes, such that 90-95% of each year's young people undergo skill training.
— jobrotation og uddannelse af beskæftigede
call in the Withe Paper on growth, competitiveness and employment for young people to be guaranteed a first opportunity to obtain access to recognized vocational training and, perhaps, a job (Youthstart).
Vurdering af planen og berettigelse af valgt strategi og prioriteter for socialfondsstøtte
Assessment of the plan and justification for the adopted strategy and priorities for ESF assistance
Vurdering af den socioøkonomiske baggrund
Appraisal of the socioeconomic background
Informationen i den danske plan om den socioøkonomiske udvikling er i det store og hele både gyldig og relevant i forhold til mål nr. 3. Planen indeholder en beskrivelse af den foregående programperiode og prognoser for perioden frem til år 2000.
The information contained in the Danish plan on socioeconomic development is by and large both applicable and relevant to Objective 3.
Planen er koncentreret om udviklingen på arbejdsmarkedet, dvs. inden for arbejdsstyrke, beskæftigelse og ledighed.
It concentrates on labourmarket developments, i.e. trends in labour force size, employment and unemployment.
Prognoserne er baseret på forskellige kilder, hvilket øger gyldigheden af konklusionerne. sionerne.
Forecasts are based on various sources, thus adding to the validity of the conclusions.
Vurdering af den danske socialfondsstrategi
Appraisal of Denmark's ESF strategy
Den danske socialfondsstrategi for mål nr. 3 svarer i meget udpræget grad til den generelle, nationale aktive arbejdsmarkedspolitik.
Denmark's ESF strategy for Objective 3 Is very similar to its general national active labourmarket policy.
Den danske plan indeholder derfor en lang række muligheder snarere end afgrænsede prioriteter.
Consequently, it outlines a whole range of possibilities rather than specific priorities.
Dette svarer i høj grad til dansk praksis, og dette kan fra et dansk synspunkt være positivt, idet det er ensbetydende med en meget høj grad af fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af socialfondsstøtten.
This very much corresponds to Danish practice, which from the Danish point of view is positive In that it is synonymous with a very high degree of flexibility In the use of ESF assistance.
Det er ligeledes i overens stemmelse med den socioøkonomiske analyse og på linje med udviklingen inden for den danske arbejdsmarkedspolitik, hvori der gives høj prioritet til fleksibilitet og regional (lokal) beslutningstagning ved udvælgelse og gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af ledigheden.
It Is also consistent with socioeconomic analysis and In line with developments In Danish labourmarket policy, which gives high priority to flexibility and regional (local) decisionmaking in the selection and implementation of measures to combat unemployment.
Planens bredde indebærer, at socialfondsstrategien ikke har nogen distinkt profil i forhold til den nationale politik, og der er endvidere risiko for, at bredden kan gøre Socialfonden temmelig usynlig i Danmark.
The broad scope of the plan Implies that the ESF strategy does not have a separate profile from national policy, and there is the risk that this may mean that the Impact of the ESF In Denmark is not very obvious.
Der findes i den danske socialfondsstrategi ikke nogen tydelig koncentration, sådan som det er forudset i artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 2084/93 om ændring af forordning (EØF) nr. 4255/88.
There Is no explicit concentration in the Danish ESF strategy, as foreseen in Article 3 of Council Regulation (EEC) No 2084/93 amending Regulation (EEC) No 4255/88.
I vurderingen af planen anbefales der en højere grad af koncentration i de danske socialfondsaktioner end den, der er skitseret i den danske plan.
Appraisals of the plan recommended a higher degree of concentration In the Danish ESF measures than is outlined In the Danish plan.
— foranstaltninger, der udgør et (finansielt) supplement til den nationale politik
It is recommended that the ESF assistance should concentrate on:
— færre modtagere og længerevarende projekter end i den tidligere programperiode
(i) measures which (financially) supplement national policy, (ii) measures which are feasible from the point of view of regional ESF administration, (iil) fewer beneficiaries and longer projects than In the previous programming period, (iv) the most vulnerable groups in the labour market, (v) measures which are qualitatively additional to national measures, (vi) high-quality (highly effective) measures, (vii) innovative measures
— foranstaltninger, der er kvalitativt supplerende til nationale foranstaltninger
These are the basic criteria which are developed further in the strategy for ESF assistance.
Vurdering af prioriteterne
Appraisal of priorities
Prioriteterne i den danske plan er følgende:
The priorities in the Danish plan are:
Prioritet 1 : Kompetencegivende erhvervsuddannelse (herunder omskoling), erhvervsintroducerende kurser samt særligt tilrettelagte uddannelser for ledige, der er truet af langtidsledighed.
Priority 1 : Skill training (Including retraining), vocational preparation courses and specially adapted training for unemployed people at risk from longterm unemployment.
Prioritet 2: Kompetencegivende uddannelse, erhvervsintroducerende kurser samt særligt tilrettelagte uddannelser for unge med det formål at lette den erhvervsmæssige integrering.
Priority 2: Skill training, vocational preparation courses and specially adapted training for young people — the purpose being to make occupational integration easier.
Prioritet 3: Særligt tilrettelagte uddannelser, herunder erhvervsintroducerende kurser, der tager sigte på at fremme integrering af personer, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet.
Priority 3: Specially adapted training, including vocational preparation courses aimed at promoting the integration of persons excluded from the labour market.
Prioritet 4: Tidsbegrænset beskæftigelses- og etableringsstøtte efter de nationale regler for alle grupper.
Priority 4: Temporary employment aid and start-up grants under the national rules cover ing all groups.
Jobrotation omfatter kombinationer af en række prioriteter.
Job rotation includes combinations of various priorities.
Prioriteterne er i overensstemmelse med forordningerne.
Of course, the priorities are In accordance with the Regulations.
I lyset af den forventede socioøkonomiske udvikling er især prioriteterne 1 og 3 relevante.
In the light of the expected socioeconomic developments Priorities 1 and 3 are especially relevant.
Vurderinger viser ligeledes, at prioritet 4 kan være relevant, hvis den kombineres med uddannelsesforanstaltninger, dvs. som en del af en integreret pakke.
The appraisal also shows that Priority 4 may be relevant if combined with training measures as part of a package. age.
Berettigelse af valgt strategi og prioriteter for socialfondsstøtte:
Justification for the adopted strategy and priorities for ESF assistance
— Koncentrationen af socialfondsinterventioner opnås ved at anvende en række kriterier på samme tidspunkt.
(a) Concentration of ESF assistance will be achieved by applying a number of criteria at the same time.
Der er tale om koncentration bl.a. i forbindelse med de grupper, der har mest brug for støtte, og i forbindelse med de mest effektive foranstaltninger.
There will be concentration on, for example, the groups most in need of support and on the most effective measures.
Tidsbegrænset beskæftigelses- og etableringsstøtte, prioritet 4, er slettet som enkelt stående foranstaltning. Dette indebærer ikke, at midlertidig beskæftigelsesstøtte fuld stændig opgives; den gives kun, hvis den kombineres med uddannelsesforanstaltninger, dvs. som en del af en integreret pakke.
Temporary employment and start-up aid (Priority 4) has been discontinued as an Independent measure, though this does not mean that employment aid has been abolished completely, merely that it is available only in combination with training, i.e. as part of a package.
Midlertidig beskæftigelsesstøtte omfatter Ikke etableringsydelser.
Employment aid does not, however, include start-up grants.
Der foretages endvidere en tydelig prioritering af de mest effektive foranstaltninger.
Furthermore, explicit priority is given to the most effective measures.
— Idet gennemførelsesperioden er på seks år, er det vigtigt at tilvejebringe en vis grad af fleksibilitet i forbindelse med den strategi og de prioriteter, der er udvalgt. Medlemsstaten fastlægger derfor en række retningslinjer, der kan danne grundlag for de beslutninger, der træffes om socialfondsstøtte til konkrete aktioner.
(b) As the period of implementation is six years it is important to provide for some flexibility within the strategy and priorities selected.
Overvågningsudvalget kan år ligt overveje, om det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt at ændre retningslinjerne.
The Monitoring Committee can consider each year whether revisions of the guidelines are necessary or appropriate.
Ret ningslinjerne bør ligeledes anvendes som grundlag for tilsyn, mellemliggende evaluering og efterfølgende evaluering af socialfondsinterventionerne.
The guidelines should also be used as a basis for the monitoring, interim assessment and ex post evaluation of ESF assistance.
— De valgte prioriteter er i fuld overensstemmelse med mål nr. 3 i forordningerne, hvor de underordnede mål er: 1) fremme af de unges integrering på arbejdsmarkedet, 2) bekæmpelse af langtidsledighed, 3) fremme af integrering på arbejdsmarkedet for per soner, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet.
(c) The selected priorities are fully consistent with Objective 3 in the Regulations, with subobjectives being: (1) facilitating the Integration Into working life of young people, (2) fighting longterm unemployment, (3) facilitating the Integration into working life of per sons exposed to exclusion from the labour market.
De tre prioriteter er ligeledes berettigede i forhold til situationen på det danske arbejdsmarked.
These three priorities are also justified with regard to the situation In the Danish labour market.
— Under prioritet 1 (unge) og prioritet 2 (personer, der er truet af langtidsledighed) er de primære målgrupper de kategorier, der alt andet lige har størst behov for bistand til at opnå beskæftigelse.
(d) Under Priorities 1 (young people) and 2 (persons at risk for longterm unemployment) the primary target groups are those which, all things being equal, are In the greatest need of help In finding a job.
Det er vigtigt at understrege, at Socialfonden ikke kan støtte et stort antal personer i disse grupper.
It is important to stress that the ESF cannot support a large number of people In these groups.