natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Undersøgelsens fælles formular.
Common survey census form
INDLEDNING
Background
Denne rapport indeholder resultaterne for 1987 og 1988 af de nationale opgørelser over skovenes sundhedstilstand og EF's undersøgelse af skader på skovene.
This report gives the results of national forest health reports and the Community forest damage survey in 1987 and 1988.
Formålet med rapporten er at give et overblik over skovenes sundhedstilstand i EF.
The aim of the report is to give an overview of the state of forest health in the European Community.
Rapporten er et resultat af to års anvendelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening.
The report is a result of the application for two years of Council Regulation (EEC) n° 3528/86 of 17 November 1986 on protection of the Community's forests against atmospheric pollution.
I henhold til denne forordning har medlemsstaterne siden 1987 udarbejdet en oversigt over skaderne på skovene i hele EF og tilsendt Kommissionen årlige opgørelser over skovens sundhedstilstand.
Member States have set up a Community wide forest damage inventory and forwarded annual forest health reports to the Commission since 1987.
Efter samme forordning har Kommissionen ydet finansiel EF-støtte til gennem førelse af pilotprojekter og praktiske forsøg for at udvide kendskabet til luftforurening i skove og dens virkninger, for at forbedre metoderne til observation og måling af de skader, der er sket på skovene, og for at udvikle metoder til bevarelse og genopretning af de beskadigede skove.
Under the same Regulation the Commission has granted Community financial aid for the completion of pilot projects and experiments to improve knowledge of air pollution in forests and Its effects, to improve methods of observing and measuring damage to forests and to devise methods of maintaining and restoring damaged forests.
Ved udarbejdelsen af EF's undersøgelse af skader på skovene og af de nationale opgørelser er der anvendt fælles metoder, som blev udformet med hjælp fra en gruppe eksperter i forbindelse med de forberedende aktioner, som Kommissionen traf beslutning om i 1984.
For the purpose of making the forest damage survey and national reports, a common methodology was used as laid dawn by Commission Regulation (EEC) nc1696/87 of 10 June 1987.
De fælles metoder er baseret på de retningslinjer for harmoniseret prøvetagning, vurdering, overvågning og analyse af virkningerne af luftforurening på skove, som blev vedtaget af de parter i konven tionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, som deltager i det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove. Den fælles metodik blev fastlagt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/87.
This methodology is based on guidelines for harmonized sampling, assessment, monitoring and analysis of the effects of air pollution on forests, as adopted by the parties to the Convention on Long-range Transboundary Air Pollution participating in the International Cooperative Programme for Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests.
EF's oversigt over skader på skovene er den første storstilede oversigt af sin art udarbejdet på tværs af landegrænser ved hjælp af en fælles metode, hvori der indgår et ensartet system til udtagning af prøver og central detailhandling.
The Community's forest damage inventory Is the first large scale transboundary inventory of its kind to be carried out in accordance with a common method, involving a unified sampling system and centralized data treatment.
Den gav mulighed for at indsamle sammenlignelige data fra over 37.000 prøvetræer fra hele EF.
It enabled comparable data to be collected in respect of more than 37,000 sample trees throughout the Community.
Fra begyndelsen af 1980'erne registreredes der i mange dele af EF en forværret sundhedstilstand i skovene, hvilket normalt tilskrives luftforureningen, og dette i forbindelse med den hurtige spredning af skaderne på skovene lå til grund for EF's aktion til beskyttelse af skovene mod luftforurening.
The appearance of widespread forest decline, generally attributed to atmospheric pollution in many regions of the Community since the beginning of the 1980's, as well as the rapid spread of forest damage, were at the origin of the Community's action for the protection of forests against atmospheric pollution.
RESUME AF RESULTATERNE
Summary findings
Resultaterne af to års undersøgelser viser omfanget og den regionale fordeling af skaderne på skovene.
The results of the two years survey provide data on the extent and regional distribution of forest damage.
Sådanne skader blev registreret både i den nordlige del af EF og i Middelhavsegnene.
Damage was observed both in the northern part of the Community and in the Mediterranean regions.
Kartografiske gengivelser af det registrerede nåle /bladtab i hvert enkelt observationsområde gav mulighed for et første overblik over den regionale fordeling og udvikling af skaderne.
Cartographic representations of the observed defoliation, plot by plot, provided an overview of regional distribution and evolution of damage.
Ifølge disse kort var der særlig mange områder med et højt gennemsnitligt nåle /bladtab i de østlige og sydvestlige dele af Forbundsrepublikken Tyskland, Skotland, Nederlandene, den nord- og sydøstlige del af Frankrig, de nordlige og centrale dele af Grækenland, den sydlige del af Spanien og den nordvestlige del af Italien.
It appears that plots with high average defoliation were particulari ly evident In the eastern and south-western parts of the Federal Republic of Germany, Scotland, the Netherlands, north-east and southeast of France, northern and central regions of Greece, the south of Spain and in north-west Italy.
19.651 træer blev observeret i 1987 og 1988, og disse observationer viste, at henholdsvis 14,75% og 12,86% havde et nåle/bladtab på over 25% i de pågældende to år.
Observation of 19,651 trees in 1987 and In 1988 showed that 14.75 % and 12.86 % respectively had more than 25% defoliation in these two years.
Resultatet af observationerne i 1988 af det større prøvemateriale på 37.600 træer var noget mere optimistisk med 10,15% klart beskadigede træer. Misfarvning var mindre udtalt, idet der i 1987 og 1988 var henholdsvis 3,75% og 2,56% moderat eller alvorligt misfarvede træer.
The results In 1988 from observation of a much larger sample, including notably many additional Mediterranean sample trees (total sample: 37,600 trees), showed that 10.15 % of trees were clearly defoliated that year.
Både nåletræer og løvtræer havde nedsat vitalitet, men nåletræerne var mere beskadigede end løvtræerne.
Both conifers and broadleaves showed reduced vitality but conifers were more damaged than broadleaves.
Udviklingen i træernes vitalitet fra 1987 til 1988 blev vurderet på basis af observationsresultater fra 19.651 prøvetræer, som var blevet observeret begge år.
The tendency as regards the vitality of trees between 1987 and 1988 was assessed on the results of observations made of 19,651 sample trees In both years.
Generelt var der et lille fald i procentdelen af træer med moderat eller alvorligt nåle/bladtab (- l,97o).
Globally there was a slight decrease of the percentage of trees with moderate or severe defoliation (-1.9%).
Men hvor bedringen var markant for løvtræer (- 3% for træer med moderat eller alvorligt bladtab, + 2% for træer uden noget bladtab), begrænsede den sig for nåletræer til en lille overførsel af prøvetræer fra tabstrinnet "moderat" til tabstrinnet "ubetydeligt".
However, whereas the improvement was significant for broadleaves (-3% of trees with moderate or severe defoliation, +2% of trees without any defoliation), it was limited for conifers to a slight transfer of sample trees from defoliation class "moderate" to defoliation class "slight".
Samtidig faldt procentdelen af nåletræer uden noget nåletab med 3%.
At the same time the percentage of conifers without any defoliation decreased by 3%.
For alle arter under ét faldt procentdelen af træer med nogen misfarvning med næsten 2% fra 1987 til 1988.
For all species together, the percentage of trees showing some discolouration decreased by nearly 2% between 1987 and 1988.
Men hvor der ikke var nogen markant ændring for nåletræer, steg procentdelen af løvtræer uden misfarvning med næsten 4%.
However, whereas conifers showed no significant variation, the percentage of broadleaves without any discolouration increased by nearly 4%.
fidelgran, rødgran, bøg og løvfældende egetræer er nogle af de mest beskadigede træarter.
Silver fir, Norway spruce, Beech and deciduous Oaks belong to the most damaged tree species.
Mens de tre førstnævnte arters vitalitet bedredes fra 1987 til 1988, forværredes tilstanden for de løvfældende egetræer.
Whereas the vitality of the three first named species improved between 1987 and 1988, the condition of deciduous oaks deter¡orated.
Der er i 1988 blevet observeret let identificerbare skader som følge af kendte årsager hos en tredjedel af alle prøvetræer og i 62% af alle observationsområderne. Insektangreb var særlig udbredt.
Easily Identifiable damage due to known causes have been observed In 1988 on one third of all sample trees and on 62% of all sample plots.
Træer uden identificerbare skader havde normalt et betydeligt mindre nåle/bladtab end træer med sådanne skader.
Trees without presence of identifiable damage were generally significantly less defoliated than trees with presence of such damage.
Undersøgelsens resultater bekræftede desuden, at der var korrelation mellem voksestedsfaktorer som højdeforhold og adgang til vand på den ene side og observeret nåle/bladtab eller misfarvning på den anden side.
The survey results further confirmed the existence of correlations between site factors such as altitude and water availability on the one hand and observed defoliation or discolouration on the other.
Der kan ikke på grundlag af oversigtsresultaterne alene drages konklusioner om årsagerne til de registrerede skader, og dette skyldes, at de registrerede skadessymptomer ikke er specifikke.
Because of the non-specific character of the observed damage symptoms the inventory results are not sufficient in themselves to draw conclusions on the causes of the observed damage.
De bekræfter imidlertid, at skovenes vitalitet er klart reduceret i mange dele af EF.
They however confirm that the vitality of the forests Is clearly reduced in many regions of the Community.
I videnskabelige kredse er det den almindelige opfattelse, at denne nedsatte vitalitet, som har kunnet konstateres i mange dele af Europa siden begyndelsen af 1980'erne, er forårsaget af et kompleks af biotiske, abiotiske, og menneskeskabte faktorer, hvoriblandt luftforurening spiller en markant rolle som destabiliserende faktor for skovenes økosystemer.
It has been generally admitted In scientific circles that this reduced vitality of forests, which has been observed In many parts of Europe since the beginning of the 1980's, is caused by a complex of blotic, abiotic and anthropogenic factors among which atmospheric pollution plays a significant role as a destabilizing factor of forest ecosystems.
Luftforureningens indflydelse er forskellig i de forskellige egne.
The Influence of atmospheric pollution is regionnally variable.
Den kan have direkte og indirekte virkninger både på skovens træer og på andre dele af skovens økosystem.
It may have direct and indirect effects on forest trees as well as on other parts of the forest ecosystem.
For at undgå en yderligere svækkelse af skovene bør den nuværende luftforurening reduceres.
In order to improve the vitality of forests and In the same time their resistance to wide spread blotic damage factors and extreme climatic events, the present levels of atmospheric pollution should be reduced.
Hvis belastningen fortsætter i samme omfang eller stiger, trues skovenes eksistens i mange dele af Europa.
Their continuation or increase may threaten the survival of forests in many regions of Europe.
I betragtning af de skader, der er registreret, må der siges at være behov for fortsat overvågning.
The observed damage situation indicates a need for continued monitoring.
Skovtræernes vitalitet bør fortsat observeres ved hjælp af den fælles metodik, der under forløbet har vist sin anvendelighed.
The observation of the vitality of forest trees should be continued following the common methodology which has already proved Its effectiveness.
Dette vil gøre det muligt at følge langtidsudviklingen i skader på skovene.
This will enable the evolution of forest damage to be followed over time.
Desuden bør de visuelle observationer af prøvetræerne suppleres med en storstilet overvågning af skovøkosystemet, der også skal omfatte systematisk bestemmelse af atmosfæriske aflejringer, jordbundsforhold, bladenes og nålenes kemiske sammensætning, og træernes tilvækst.
Furthermore, the visual observations of sample trees should be completed by a large scale coordinated forest ecosystem monitoring, including systematic identification of atmospheric deposits, soil conditions, chemical composition of leaves and needles and tree growth.
Den 17. november 1986 vedtog EF's Ministerråd forordning (EØF) nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening, som fik virkning fra den 1. januar 1987 (1).
On 17 November 1986 the Council of Ministers of the E.C. adopted Regulation (EEC) No 3528/86 on the protection of the Community's forests against atmospheric pollution, which took effect from 1 January 1987 (1).
Ved forordningen er der indført en EF-aktion, som indebærer, at der regelmæssigt udarbejdes en oversigt over de skader, der er sket på skovene, og at medlemsstaterne regelmæssigt udarbejder opgørelser over skovenes sundhedstilstand.
Within the Regulation, a Community scheme is provided for establishing a periodic Community inventory of damage caused to forests and the drawing up by the Member States of a periodic forest health report.
Aktionen omfatter også gennemførelse af pilotprojekter og praktiske forsøg med henblik på at udvide kendskabet til luftforureningen i skove og dennes virkninger, at forbedre metoderne til observation og måling af skader og at udvikle metoder til genopretning af de beskadigede skove.
It also provides for the development of pilot projects and field experiments in order to improve the understanding of atmospheric pollution in forests and its effects, to improve methods of observing and measuring damage and to establish methods for the restoration of damaged forests.
Ifølge artikel 2 i nævnte forordning indebærer aktionen for så vidt angår oversigten:
Under Article 2, with respect to the Community inventory, the scheme in the above Regulation provides for : establishing on the basis of a common method a periodic inventory of damage caused to forests in particular by atmospheric pollution; establishing or extending, in a coordinated and harmonious way, the network of observation points required to draw up this inventory.
I tilslutning til oversigten sender hver medlemsstat Kommissionen de data, der er indsamlet i observationsområderne i dette net.
Following the inventory each Member State forwards to the Commission the data gathered at the observation points of the network.
Desuden udarbejder hver medlemsstat ifølge artikel 3 i nævnte forordning regelmæssigt og især på grundlag af oplysningerne i den i artikel 2 nævnte oversigt en opgørelse over skovenes sundhedstilstand og sender den til
In addition, in accordance with Article 3 of the above Regulation, each Member State draws up and forwards to the Commission a periodic forest health report based in particular on the inventory data referred to in Art icle 2.
I overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Skovbeskyttelse, der blev nedsat ved samme forordning ((EØF) nr. 3528/86) er der med Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/87 af 10. juni 1987 (2) vedtaget bestemmelser om, hvordan oversigten skal gennemføres, og denne forordning fastlægger desuden en fælles metodik og fremlæggelsesform, som skal anvendes i forbindelse med de nationale opgørelser over skovenes sundhedstilstand.
In accordance with the opinion of the Committee on Forest Protection, established by the same Regulation (No 3528/86), the detailed rules of implementation of the inventory, and In particular the common methodology and the format of presentation of the national forest health reports have been adopted and are laid out in Commission Regulation (EEC) No 1696/87 of 10 June 1987 (2).
Denne fælles metode tager højde for, hvad der anbefales i ECE-retningslinjerne (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa, konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande - det internationale samarbejdsprogram for vurdering og overvågning af luftforureningens virkninger på skove).
This common method takes account of the recommendations of the ECE manual (United Nations Economic Commission for Europe, Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution - International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests).
Den fælles metode til regelmæssig udarbejdelse af en oversigt over de skader, der er sket på skovene, som beskrives i bilag I til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/87 af 10. juni 1987 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86, anvendes både i EF­oversigten over skader på skovene og i forbindelse med de tætLere net, som medlemsstaterne kan anvende med henblik på udarbejdelse af deres opgørelser over skovenes sundhedstilstand, som sendes til Komm i ss ionen.
The common method for establishing a periodic inventory of damage caused to forests, as described in Annex I of Commission Regulation (EEC) No 1696/87 of 10 June 1987 laying down certain detailed rules for the implementation of Council Regulation (EEC) No 3528/86, applies to both the Community Inventory of forest damage and to the denser grid networks that might be used by the Member States to draw up their forest health reports to be forwarded to the Commission.
Den fælles oversigtsmetodik kræver, at der udformes et net af observationsområder på basis af en systematisk kvadrering af hele EF's skovareal.
The common inventory methodology requires that a network of observation points should be established following a systematic grid covering the entire forest area of the Community.
Hvad EF­oversigten angår, måler kvadraterne 16 km χ 16 km og Kommissionen har meddelt hver enkelt medlemsstat længde og breddekoordinaterne for hvert skæringspunkt.
As regards the Community inventory the grid has a density of 16 km χ 16 km for which the latitude and longitude coordinates of each point have been provided by the Commission to each Member State.
Medlemsstaterne tilskyndes imidlertid til at indsamle yderligere data fra tættere net ved hjælp af den fælles metodik for at få repræsentative data på nationalt eller regionalt niveau, som kan indgå i deres årlige opgørelser, som anført i Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86.
Member States are however encouraged to collect additional information from denser networks using the common methodology, in order to obtain representative data at national or regional level to be included in their annual reports as foreseen by Council regulation (EEC) No 3528/86.
Ved hvert skæringspunkt, der falder inden for et skovområde, udvælges et prøvemateriale på 20­30 træer med henblik på vurdering efter en fast defineret objektiv og neutral statistisk fremgangsmåde.
At each grid intersection point falling in a forest, a sample of 20-30 trees is selected for assessment according to a stringently defined, objective and unbiased statistical procedure.
Prøvematerialet skal ­ hvis det er muligt ­ omfatte alle træarter, det er dog en betingelse, at prøvetræerne er mindst 60 cm høje.
The sample includes all tree species provided the sample trees have a minimum height of 60 cm.
Kun fremherskende, dominerende og samlet dominerende træer (Krafts system) kan anvendes som prøvetræer.
Only predominant, dominant and co-dominant trees, according to the system of Kraft, qualify as sample trees.
I hvert observationsområde vurderes prøvetræerne med hensyn til nåle /bladtab og misfarvning efter den europæiske klassificering (dvs. nåle /bladtab: skadetrin O­intet tab (0­10%), skadetrin 1­ubetydeligt tab (11­25%), skadetrin 2­moderat tab (26­60%), skadetrin 3­alvorligt tab (over 60%) og skadetrin 4­dødt.
At each observation plot the tree sample Is assessed for defoliation and discolouration following the European classification (i.e. Defoliation : class 0-not defoliated (010%), class 1-slightly defoliated (11-25%), class 2-moderately defoliated (26-60%), class 3-severely defoliated (more than 60%), class 4-dead.
Vurderingen af nåle /bladtab sker ved sammenligning med et træ med fuld benåling/beløvning, og sammenligningsgrundlaget kan være et sundt træ i nærheden eller et fotografi af et træ med fuld benåling/beløvning, som er repræsentativt for undersøgelsesområdet. Misfarvning: skadetrin O­ingen eller ubetydelig misfarvning (0­10%), skadetrin 1­let misfarvning (11­25%), skadetrin 2­moderat misfarvning (26­60%), og skadetrin 3­alvorlig misfarvning (over 60%)).
Defoliation is estimated relatively to a tree with full foliage, the reference being a healthy tree in the vicinity or a photograph of a tree with full foliage, suitable for the region of investigation.
Træernes nåle /bladtab eller kronens tæthed er den vigtigste målestok, der anvendes ved alle undersøgelser af skovens sundhedstilstand, der gennemføres i Europa i forbindelse med konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande.
Defoliation of trees or crown density is the basic index used in all surveys of forest health carried out throughout Europe in the framework of the Convention on long-range transboundary air pollution.
Nåle /bladtabet påvirkes af en række faktorer, hvoraf forureningen kun er én.
It is influenced by a number of factors, of which pollution is one.
Det samme gælder misfarvning af benåling/beløvning, som er en anden målestok for træernes vitalitet.
The same is true for discoloration of foliage, another index used for evaluating the vitality of trees.
Det er derfor meget vanskeligt at skelne ændringer i kronetæthed eller farve, som skyldes forurening, fra de ændringer, som skyldes andre faktorer.
Consequently, there is a major problem in separating any changes in crown density or coloration attributable to pollution from those attributable to other factors.
Forskningsresultater fra en række lande tyder dog på, at luft­forurening spiller en væsentlig rolle for skovsvækkelsen.
However, research in some countries indicates that air pollution plays a significant role in forest decline.
I mange tilfælde kan forekomsten af skader på skovene kun forkares ved luftforureningens virkninger.
In many cases the existence and extend of forest damage cannot be exlalned without considering the influence of air pollution.
Derudover indsamles der for hverL observationsområde data vedrørende en række parametre, og disse data klassificeres i fælles kategorier, der er fastlagt i forordning (EØF) nr. 1696/87.
In addition, for each sample plot, data are collected for the following parameters and classified into common categories laid down In Regulation 1696/87.
Blandt disse parametre kan nævnes: land, faktiske breddegrads og længdegradskoordinater, nummer på observationsområdet, højdefor­hold, terrænets hældning, de fremherskende arters adgang til vand, humustype, den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder, observationsdato, træets nummer, træarter og observatioer af let identificerbare skader.
These parameters include : country, actual latitude and longitude coordinates, observation point number, altitude, aspect, availability of water to principal species, humus type, mean age of dominant storey, date of observation, tree number, tree species and observations of easily identifiable damages.
1 forbindelse med EF­nettet indsamles disse data på fælles formularer (se bilag 1), som videresendes til Kommissionen.
For the Community network these data are collected on common census forms (see Annex 1) which are forwarded to the Commission.