natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sammen med rumfartssektoren er telekommunikationssektoren det område, der tiltrækker flest civile investeringer i ny teknologi1).
Telecommu­ nications, along with space technology, will receive the major share of European civil investment in new technology.1
Efter kul­ og dampalderen og derefter el­ og oliealderen, er nu den tredje industrielle »alder« på vej.
After the age of coal and steam, and the era of oil and electricity, has come a third industrial revolution.
Den er baseret på nye teknologier, hvor man internationalt regner med en gennemsnitsvækstrate på syv pet., hvilket vil sige et godt stykke over gennemsnittet.
It is based on new technology sectors, which have over recent years achieved average growth rates of 7 % on the international market, in contrast to the lower rate of expansion in the economy generally.
Blandt disse topteknologiske sektorer, hvis massive efterspørgsel i stadig højere grad berører den samlede erhvervsøkonomi, tegner edb og telekommu­nikation (behandling og overførsel af data) sig for et verdensmarked på mere end 500 mia ECU2).
Among these advanced sectors, whose massive demand will increasingly affect the economy as a whole, information management and transfer — combining telecommunications and data processing — represents a world market worth more than 500 000 million ECU.2
Europa står overfor valget imellem at deltage fuldt ud i denne dynamiske erhvervsøkonomiske nyskabelse eller at indordne sig som en andenrangs handels­partner, der bliver stadig fattigere.
Europe has two options: either to participate on equal terms in this dynamic transformation of the world economy, or to become a second­rank partner and grow steadily poorer.
Fællesskabet har taget udfordringen op, og siden 1983 i hurtigt tempo udformet en europæisk telekommunikationspolitik.
The Community has taken up the challenge. Since 1983 it has rapidly built up a European telecommunications policy.
Hovedfa­serne i denne udvikling bestod af:
The principal stages of this process included:
D Fremsættelsen og vedtagelsen i 1984 af det første handlingsprogram, der var udarbejdet i samarbejde med en gruppe af medlemslandenes højtstående embedsmænd på telekommunikationsområdet.
ZI the proposal and adoption in 1984 of the first action programme, prepared with the help of a group of senior national telecommunications officials;
'3 Undertegnelsen i 1984 og 1985 af samarbejdsaftaler med Den Europæiske Konference af Post­ og Teleadministrationer (CEPT) og de store europæiske normorganisationer (CEN og CENELEC).
Π in 1984 and 1985, the signing of cooperation agreements with the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT) and with the major European standardization bodies CEN and Cenelec;
□ Ministerrådets vedtagelse mellem efteråret 1984 og slutningen af 1987 af 12 direktiver, beslutninger, forordninger og henstillinger.
Π the adoption by the Council of Ministers, between autumn 1984 and the end of 1987, of 12 Directives, Decisions, Regulations or Recommendations, Two of these decisions enabled the ambitious RACE research programme to be launched;
To af disse beslutninger er grundlag for det ambitiøse forskningsprogram RACE.
Also the efforts of the European Commission to open up the whole telecommunications market;
D Europa­Domstolens kendelse den 29. marts 1985 i sagen »British Telecom«, der var afgørende for etablering af et frit marked for kommercielle kommunikations­tilbud med høj merværditilvækst, samt EF­Kommissionens bestræbelser for at åbne hele telekommunikationsmarkedet.
Π the Green Paper published by the Commission in June 1987, which opened a broad debate on the adjustment and liberalization of this sector; the first ever
Teksten er udarbejdet på grundlag af »Telekommunikation i Europa ­ et frit valg for brugerne på det store marked i 1992« af Herbert Ungerer i samarbejde med Nicholas Costello — og som er offentliggjort af EF­Kommissionen i serien »Horisont 1992« i brochuresamlingen »Europæiske perspektiver«.
Text based on Herbert Ungerer, with the collaboration of Nicholas Costello: Telecommunications in Europe ­ Free choice for the user on Europe's 1992 market', in the series European Perspectives published by the Commission of the European Communities.
2) 1 ECU (Europæisk valutaenhed) = ca. 8 kr. pr. 29. 8. 1988.
One V.CU (European currency unit) = about £ 0.65.
□ Offentliggørelsen i juni 1987 af EF­Kommissionens grønbog om telekommuni­kationssektoren, som har dannet grundlag for en bred debat om liberalisering af telekommunikationsområdet og om dets tilpasning til det fælles marked.
Telecommunications Council (Council of Ministers of 30 June 1988), which gave strong support to the Green Paper orientation. Henceforth these Councils will be held regularly, in recognition of the enhanced importance of the sector.
Europa var 1970'erne præget af en stilfærdig revolution: Telefonen blev i alle medlemslande en almindeligt anvendt brugsting for den store offentlighed — og de offentlige telekommunikationsvæsener gav beskæftigelse til mange.
The Europe of the 1970s witnessed a silent revolution: the telephone became an instrument of daily use for the wider public; telecommunications administrations are now among the Community's principal employers.
I dag præges kommunikationsområdet af en ny revolution, der bæres af en række teknologiske fremskridt.
Today the sector is undergoing a new revolution as a result of technological progress and in particular:
Π Digitaliseringen, som gør det muligt at omforme impulser af forskellig art (den menneskelige stemme, tekst, tal og billeder) til bits, den mindste enhed i binære computersprog.
□ digitization, which allows data — the human voice, text, numbers, images, etc. — to be encoded in the form of bits, which are the basic elements of binary computer language.
Digitaliseringen har åbnet for en stadig større sammenhæng mellem datateknik og telekommunikation.
The consequence of this is a growing interpénétration of telecommunications and computer technology.
Et digitalnet, der integrerer en række kommunikationstilbud (ISDN), er på vej.
An integrated services digital network (ISDN) is being established; this will improve the quality of traditional services (telephone, telex, etc.) and will enable new ones to be provided: high­speed facsimile, enhanced videotex, electronic mail, tele­shopping, data transmission, etc.
Det vil forbedre de traditionelle service­tilbud som telefon og telex og skabe mulighed for nye tilbud: hurtig telekopiering, teledata (videotex) af høj kvalitet, elektronisk post, telekøb, datatransmission mv. Sammenknytningen af datateknik og telekommunikation trækker en afgørende forandring med sig: Databehandling og ­transmission tilpasses forbrugernes individuelle behov, idet de får samtlige nettets og deres egen terminals muligheder til rådighed.
Thus combined, computer technology and telecommu­nications will engender decisive change, adapting information and the processing of it to the particular needs of the user, and availing of all the resources of the network and its terminals.
Man vil derfor få en række nye serviceydelser med høj merværditilvækst at se: elektronisk overførsel af forret­ningsmæssige data, elektronisk bank­ og finansierings­service mv.
In that way the number of high value­added services can multiply: electronic exchange of commercial data, financial services, etc.;
ZI Satellitter og optiske fibre vil åbne nye muligheder for transmission. Optiske fibre vil erstatte kobbertråden.
Π the changes in transmission techniques, due to satellites and fibre optics.
De bliver i stand til at overføre store mængder data eller andre impulser samtidigt — ikke blot de tjenesteydelser, der direkte er forbundet med ISDN, men også fjernsyn (programmer og to­vejs­TV) og nye tilbud som vidiofoni (billedtelefon), viseokonferencer, telekopiering i farver, ultra­hurtig overførsel af edb.
Broadband or high bit­rate optical cable will be the telecommunications highway of the future: it will be able to transmit, besides the services of the ISDN, television programmes (both traditional and interactive) and new services such as videotelephony (telephone with pictures), videoconferencing, colour facsimile, high­speed transmission of computer data.
I løbet af det 21. århundrede bliver dette ægteskab mellem databehandling/ telekommunikation og de audiovisuelle kommunikationsformer en kends­gerning.
In the twenty­first century, the marriage of telecommunications, computerized data processing and audio­visual technology will become a reality.
Den europæiske udfordring
Europe faces up to the challenge
I begyndelsen af 1990'erne vil telekommunikationsområdet være et af de vigtigste erhvervsområder.
In the early 1990s telecommunications will be one of the main sectors of the economy.
Henimod århundredets slutning ventes det at tegne sig for ca. 7
Towards the end of the century, they will account for about 7 % of the
1 ) To optiske fibre, hvis glasrør er pá tykkelse med et menneskehår, kan overføre op til 8 000 telefonsamtaler samtidigt, mens et traditionelt coaxialkabel af kobber kun klarer nogle hundrede. Med den nye satellitgeneration er satellitternes kapacitet pä 25 år vokset fra 300 til 80 000 samtaler ad gangen.
Two optical fibres, with their glass core of the thickness of a human hair, can transmit up to 8 000 simultaneous telephone conversations, compared with the few hundred carried by the traditional coaxial copper cable.
pet. af Fællesskabets bruttonationalprodukt mod ca. tre pet i dag.
Community's gross domestic product, compared with 3 % at present.
De nye telekommunikationsmuligheder vil få afgørende betydning for markedsføring af alle andre tjenesteydelser og for hvordan virksomhederne etablerer sig.
At the same time the emergence of new telecommunications services will have a major impact on the tradability of services in general and on the location of economic activities.
Væksten i telekommunikationssektoren vil imidlertid kræve en afvejning af og et samarbejde mellem offentlige og private investeringer, en afbalancering af udbud og efterspørgsel og en rimelig fordeling af de forretningsmæssige og sociale opgaver og resultater.
The growth of the sector will however require a healthy interaction between public and private investment, supply and demand, and economic and social considera­tions.
De erhvervsmæssige vilkår for telekommunikation rummer derfor en række problemer. Europa har brug for dynamiske erhvervsvirksomheder, der er i stand til at udvikle en moderne og hensigtsmæssig erhvervsstruktur, og for et liberaliseret marked, der stimulerer private investeringer i nye kommunikationstilbud og som sikrer brugerne valgfrihed — en forudsætning for, at de nye teknologier kan accepteres.
The economic regulations to be applied to telecommunications are therefore crucial: Europe needs powerful operators who can develop its infrastructure, as well as a liberalized market to stimulate private investment in new services and provide users with freedom of choice, which is the key to public acceptance of new technology.
Der er — på et tidspunkt, hvor Europa står overfor den overvældende dynamik, som liberale vilkår har givet de amerikanske og japanske konkurrenter — brug for en ny balance mellem den offentlige og private sektor.
A whole new balance must be struck, as Europe must compete with the dynamic forces which deregulation has released in the United States and Japan.
Disse nye vilkår for erhvervslivet må skabes på europæisk plan og for Europa som helhed.
The new conditions must be created at European level.
Der er ikke mere noget alternativ til det fælles marked.
There is no longer any alternative to the Community market.
Omkostningerne ved, at dette marked er opdelt i tolv nationale områder, vil i fremtiden være for store.
The fragmentation of that market into 12 national ones is too costly.
Skønt Europa på telekommunikationsområdet traditionelt har stået stærkt, er vi i 1980'erne sakket agterud.
Though traditionally strong in the telecommu­nications sector, by the early 1980s Europe had fallen behind:
□ Udviklingen i datateknologien — især integrerede kredsløb (chips), som er et centralt element i hele udviklingen.
□ in computer technology, particularly in 'chips' — the highly integrated circuit components which form the heart of the new technology;
□ Tilpasning af lovgivningen til udviklingen, så der åbnes for en dynamisk udnyttelse af de nye muligheder.
D in adapting regulations and opening up the telecommunications sector to new opportunities.
De nationale markeder indenfor Fællesskabet er i dag for små til, at de stadigt voksende forskningsomkostninger kan blive rentable.
Today national markets in the Community are no longer big enough to cover the ever­increasing costs of research and development.
Udviklingen har betydet, at programmel (software) er væsentligt dyrere end selve data­ og transmissionsudstyret (hardware).
The growth of those costs is such that software has become much more expensive than hardware.
Man skønner, at programmel til en automatisk telefoncentral i begyndelsen af 1990'erne vil omfatte tre milioner programmerede instruktioner mod i dag en million, og at det vil koste 80 pet. af hele anlægget mod 20 pet. af 1970'ernes elektronisk­mekaniske anlæg.
It is estimated that at the beginning of the 1990s the software for a public switching system, which will incorporate about three million programmed instructions (compared with one million at present), will represent 80 % of the total cost of the system: in 1970 the proportion was 20 %.
Forskningsomkostningerne ved et sådant anlæg vil være på en milliard ECU mod omkostninger på 15­20 mio ECU i begyndelsen af 1970'erne ­ til anlæg, der i praksis holdt tre gange så længe.
The research and development cost of such a system is now 1 000 million ECU, where the electro­mechanical systems of 1970, which had a useful life two or three times longer, cost only 15 to 20 million ECU.
Der er tale om investeringer af en sådan størrelse, at de ikke er mulige, med mindre man har adgang til ca. otte pet. af det internationale kapitalmarked — og intet land i Europa har adgang til mere end seks pet. — (mod 11 pet. i Japan og 35 pet. i USA).
Investment on that scale cannot be undertaken unless one can count on obtaining 8 % of the world market, but none of the national markets in the Community amounts to more than 6 % (while Japan has 11 % and the United States 35 %).
Udviklingen af den europæiske telekommunikationssektor kan derfor ikke fortsætte efter den traditionelle model med nationale systemer.
It is therefore no longer possible to develop European telecommunications according to the traditional model of 'national champions', which has led to the development of eight different types of digital switching systems in Europe, compared with two in Japan and three in the United States.
Dette system har resulteret i otte forskellige omformere til digitalkodning mod to i Japan og tre i USA.
Europe can no longer afford the luxury of costly duplication of research and development within national markets that are partitioned from each other.
Europa har heller ikke mere råd til den luksus, at forskernes indsats inden for de aflukkede markedsområder overlapper hinanden.
It cannot allow continuation of the equally serious delays and shortcomings in the development of new high value­added services, due to divergences between the timetables and standards of the various Member States.
□ At samfundet kan opfange de samfundsmæssige virkninger af, at den teknologi­ske udvikling giver anledning til såvel oprettelse af nye jobs som bortfald afandre. andre.
Π to manage the social effects of technological change, which will create many jobs but will do away with others;
Π At formulere en fælles holdning til databehandling på områder som adgangen til at benytte edb, beskyttelse af privatlivets fred mv., så borgerne ikke føler sig foruroliget af det nye teknologiske miljø.
Π to determine a common approach to access to information, protection of private life, etc., so that the individual feels at ease in the new technological environment;
□ At tage hensyn til de vanskeligt stillede regioner. Moderniseringen af telekom­munikationen bør bidrage til øget ligevægt mellem de forskellige egne og ikke til at uddybe kløfter og skævheder.
Π to take account of the interests of less-favoured regions, so that modernization of telecommunications helps to increase the cohesion of the Community rather than widen the existing gaps.
Hovedformålet med Fællesskabets indsats på telekommunikationsområdet er at udnytte det enorme potentiel, som et stort fælles hjemmemarked rummer.
The principal objective of Community action in the telecommunications field is to take full advantage of the vast potential of a unified European market.
Siden 1984 har EF fulgt et handlingsprogram vedtaget af Ministerrådet på grundlag af et forslag, som EF­Kommissionen udarbejdede i samarbejde med en gruppe højtstå­ende embedsmænd fra medlemslandene.
In 1984 the Community's Council of Ministers approved an action programme for this sector.
I overensstemmelse med dette handlings­program udfolder Fællesskabet bestræbelser på fem områder:
This had been drawn up by the European Commission with the aid of a group of senior national government officials.
D Koordinering af udviklingen på telekommunikationsområdet.
On that basis, activities have been initiated in five areas:
Der er fastlagt en fælles holdning for så vidt angår normer, tariffer og kommunikationstilbud, og det er meningen, at nettet i 1993 skal have en sådan udbredelse, at 80 pet. af forbrugerne har mulighed for at blive tilsluttet ISDN­nettet og at fem pet. rent faktisk vil være tilsluttet.
• in 1986 the Council adopted a Recommendation on the coordinated introduction of the integrated services digital network; a common approach was determined to standards, tariffs and services; under the timetable laid down, 80 % of consumers would have the option of access to the ISDN by 1993 and 5 % would actually be connected to it (five million lines);
I 1987 vedtog Ministerrådet en henstilling og et direktiv om et pan­europæisk mobiltelefonnet baseret på digitaliserede impulser.
• in 1987 the Council adopted a Recommendation and a Directive on the pan-European digital mobile telephone.
Det er menin­gen, at de første forbrugere skal kunne tilsluttes i 1991, at de fleste større byer skal være dækket inden 1993, og at 2,5 mio biler i 1996 vil være udstyret med telefoner tilsluttet nettet.
This service is to be started in 1991 and the main urban areas are to be covered by 1993, so that 2.5 million motorists will have the equipment in 1996.
(I 1985 var der i hele EF kun 150 000, og da den anvendte teknologi var forskellig fra medlemsland til medlemsland, kunne man ikke telefonere fra et land til et andet).
(In 1985 there were only 150 000 users and the noncompatibility of the technologies restricted the services);
• Endvidere startedes i 1987 programmet TEDIS, hvis formål er at undersøge veje og midler til at udvikle elektronisk udveksling af forretningsmæssige data og lette virksomhedernes faktiske adgang til det store fælles marked i 1992.
• also in 1987, the Tedis programme was launched to study ways and means (standardization, promotion, etc.) of developing the electronic exchange of commercial data, and facilitating in that way the European activities of firms on the large market after 1992;
Der er bl.a. tale om formularstandardisering og promotion overfor erhvervs­livet.
We have already noted that the Commission concluded cooperation agreements in 1984
□ Oprettelse af et fælles marked for terminaler og andet udstyr. Man skønner, at gennemførelse af fælles europæiske normer alene for dette marked vil betyde en besparelse på ca. en milliard ECU årligt (fem til ti pet. af omkostningerne) Kommissionen indgik i 1984 og 1985 aftaler med CEPT — Den Europæiske Konference af Post­ og Teleadministrationer — og normorganisationerne CEN og CENELEC.
and 1985 with CEPT (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations) and CEN­Cenelec (responsible for standardization).
Et direktiv, der blev vedtaget i 1986, om gensidig anerkendelse af afprøvninger af terminal­udstyr skulle gøre det muligt for producenterne at markedsføre deres produkter over hele Europa, fordi afprøvningerne foretages af godkendte laboratorier og på grundlag af fælles europæiske normer. En enkelt godkendelsesprocedure erstatter således de tolv godkendelsesprocedurer, som hidtil har været en forudsætning for at sælge i hele EF.
A Direct­ive adopted in 1986 on mutual recognition of conformity tests for terminals should allow the industry to market these throughout the Community on the strength of tests carried out in approved laboratories and based on European standards; in this way a single procedure replaces the 12 existing national procedures;
D Udvikling af fælles forskning.
G development of joint research.
Forud for markedsføring og normproblemer er en betydelig forskningsindsats nødvendig for at udvikle den teknologi, som skal anvendes omkring år 2000.
Upstream from marketing and standardization, a major research effort is required to develop the technology of the year 2000.
Det europæiske program RACE har til formål at udvikle den nødvendige teknologi og fastsætte de fælles normer til det service­integrerede bredbåndsnet. Det drejer sig bl.a. om komplekse kredsløb på en enkelt integreret chip, der er egnet til høje hastigheder, integration af optik og elektronik, omformere til bredbåndsnettet, passive optiske komponenter, forbin­delser med stor kapacitet, samt selve konceptet for systemets udvikling og integration.
The Community's RACE programme is intended to enable the necessary technology and standards to be perfected for the future broadband integrated network: high­speed and high­complexity integrated circuits, integrated optoelectronics, broadband switching, passive optical components, high bit­rate links, concepts for system development and integration, etc.
RACE er baseret på samarbejde mellem laboratorier på universiteter og erhvervsvirksomheder i hele Europa. Beløbsrammen er sat til 1,2 milliarder ECU, hvoraf industrien betaler halvdelen og Fælleskabet resten.
The RACE programme is based on cooperation between industrial laboratories and universities all over Europe and has a budget of 1 200 million ECU, financed by equal contributions from the Community and industry.
Det gælder bl.a. ESPRIT (datateknologi), AIM (medi­cinsk anvendelse af edb), DELTA (edb­støttet undervisning) og DRIVE (forbedring af transportinfrastrukturerne og trafiksikkerheden).
Other Community programmes also encompass certain aspects of telecommunications: Esprit II (information technology), AIM (Advanced informatics in medicine), Delta (Developing European learning through technological advance) and Drive (Dedicated road infrastructure for vehicle safety in Europe);
Π Særlige oplysningsbestræbelser i de vanskeligst stillede egne om de moderne telekommunikationsnet.
Π promotion of modern telecommunications services and networks in the less­favoured regions of the Community.
Modernisering må og skal bidrage til at knytte Fælles­skabets enkelte dele nærmere sammen og til at udvikle de fattigste regioner.
Modernization of telecommunications could and should contribute to strengthening the cohesion of the Community and to developing its peripheral regions.
Fra 1987 til 1991 yder Fælleskabet derfor 780 mio ECU til programmet STAR, der har særlig betydning for Grækenland, Irland og Portugal, samt visse spanske, franske, italienske og britiske regioner.
Between 1987 and 1991 the Com­munity will devote 780 million ECU to the STAR programme, which operates in Greece, Ireland, Portugal and certain regions of Spain, France, Italy and Britain.
Alene i 1987 ydede europæiske fonde et tilskud på 200 mio ECU til fornyelse og forbedring af telekommunikationsudstyr i de vanskeligst stillede regioner.
In 1987 alone, total aid from the European Regional Development Fund for better equipping the less­favoured regions was nearly 200 million ECU.