natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture, and Directorate­General Enterprise FOIicy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B­1049 Brussels
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
Catalogue number: CC­AI­92­005­EN­C
Subsidiaritetsprincippet — mere aktuelt end nogensinde
Subsidiarity: a principle which is more timely than ever
Fællesskabet skal ikke tage sig af alt
The Community must not undertake everything
I dette år, som er præget af de sidste forberedelser til det indre marked, af ratificeringen af Maastricht-traktaten og af debatten om Fællesskabetsfinansielemidlerefter 1992, modtager Kommissionen to indbyrdes modstridende budskaber: Nogle anklager Kommissionen for at ville blande sig i alt, og andre — somme tider de samme — kræver indgreb på områder, hvor Kommissionens beføjelser er beskedne eller ikke-eksisterende.
In a year marked by the final preparations for the single market, the ratification of the Treaty of Maastricht and the debate on the Community's financial resources for the post-1992 period, the European Commission is receiving two contradictory signals: it is being accused by some of wanting to have a finger in every pie, while others — they are sometimes the same — want it to intervene in areas in which its powers currently are either limited or non-existant.
Fællesskabet hverken kan eller skal tage sig af alt.
The Community cannot and must not undertake everything.
Det præciseres meget hen sigtsmæssigt i den Traktat om den Europæiske Union, der blev vedtaget i Maastricht: »Fællesskabet handler kun hvis og i det omfang målene for den påtænkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemføres på fællesskabsplan.« Det er subsidiaritetsprincippet.
The Treaty on European Union, adopted at Maastricht, is clear on this point: 'In areas which do not fall within its exclusive competence, the Communityshall take action only if and in so far as the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reason of the scale or effects of the proposed action, be better achieved by the Community.' This is the principle of subsidiarity.
En garanti for demokrati En streng anvendelse af dette princip udgør en garanti for demokratiet.
It guarantees democracy Strict adherence to this principle represents a guarantee for democracy.
Desuden vil det indebære en klar kompetencefordeling, hvor der ikke længere består nogen »gråzoner« mellem områder, der er henlagt under Fællesskabets kompetence, og områder, som er forbeholdt medlemsstaterne.
It fits into the logic of federalism. Besides, as Commission President Jacques Delors recently reminded the European Parliament, it implies a clear division of competence, leaving no grey areas between the subjects allocated to the Community and those reserved to the Member States.
Det er nemlig sådanne »gråzoner«, der infiltreres af det så ofte kritiserede teknokrati.
This is important, given that such grey areas tend to be infiltrated by the much criticized technocracy.
Desuden får borgeren, hvis subsidiaritetsprincippet opfattes rigtigt, en klar fornemmelse af, hvad der hører under Fællesskabet, og hvad der sorterer under hans eller hendes egen stat eller region.
What is more, once properly understood subsidiarity enables citizens to know whether a matter lies within the competence of the Community — or their own national or regional authorities.
Visse områder vil også fremover i det væsentlige blive styret nationalt eller regionalt, navnlig social-og sygesikringsområdet, uddannelse og sundhed. Dette udelukker ikke en vis koordinering på fællesskabsplan: Det viser et program som »Europa mod kræften«; dette program er i øvrigt et godt eksempel på anvendelse af subsidiaritetsprincippet.
Some areas will continue to be regulated, for practical purposes, at the national or regional level. This is particularly true of social security, education and health.
Men desuden er der kompetenceområder, som sandsynligvis vil skulle gives tilbage til medlemsstaterne.
What is more, it will doubtless be necessary to return some areas of competence to the Member States.
Med udgangspunkt i den helt nødvendige gensidige tillid mellem vore lande, må den gensidige anerkendelse af de nationale bestemmelser indrømmes en stor plads i systemet.
Even while calling for the necessary confidence between our countries, it should be possible to al low a good deal of room for the mutual recognition of national measures.
Det har været Fællesskabets fremgangsmåde siden 1985 med hensyn til udarbejdelse af de mange tekniske standarder, som er nødvendige for det indre markeds færdiggørelse.
The Community has done just this since 1985 in order to establish the numerous technical standards needed for the completion of the single market.
Omvendt er det ofte manglende ti 11 id medlemsstaterne imellem, der tvinger Kommissionen llllll^ til at tage initiativer.
Conversely, it is the very absence of confidence between Member States which has forced the Commission to intervene.
Men subsidiaritetsprincippet kræver en særlig disciplin afalle: Hverken Kommissionen eller med lemsstaterne må søge at udvide deres kompetence til skade for effektiviteten i den påtænkte handling.
But subsidiarity requires a particular discipline of everyone: neither the Commission, nor the Member States, must seek to extend thei r powers at the expense of the effectiveness of the action to be under taken.
Kompetencefordelingen må respekteres: På fællesskabsplan skal man undlade overdreven lovregulering, og medlemsstaterne skal undlade at bruge subsidiaritetsprincippet som påskud for at undlade at gennemføre de beslutninger, Fællesskabet træffer.
One must respect the distribution of competences: neither over-regulate at the Community level nor invoke subsidiarity in order to avoid the implementation of decisions taken by the Community.
Subsidiaritetsprincippet får også en begrænsning af fællesskabsadministrationenogaf fællesskabsmidlerne til følge. l»Delors-pakke II« foreslår Kommissionen for 1997 et loft over fællesskabsudgifterne på kun 3% af de tolv medlemslandes offentlige udgifter — herunder også socialsektoren.
A limit on bureaucracy Subsidiarity also translates intoa limit on the size of the Community bureaucracy, on the one hand, and the Community's resources on the other. It is worth pointing out in this connection that the Commission has proposed for 1997, in the Delors II package, a ceiling on Community expenditure which amounts to only 3 % of total public expenditure by the Twelve — including expenditure on social security.
I den Union, Det Europæiske Råd vedtog i Maastricht, vil hver med lemsstat altså bevare herredømmet over 97% af sine indtægter og sine offentlige udgifter.
In other words, in the Union sought by the Council at Maastricht, each Member State will remain master of 97 % of its public income and expenditure.
Subsidiaritetsprincippet drejer sig ikke kun om forholdet mellem Fællesskabet og dets medlemsstater.
Subsidiarity cannot be reduced to relations between the Community and its Member States.
Regionerne skal også spille en betydningsfuld rolle, navnlig med hensyn til anvendelsen af den strukturstøtte, der er foreslået i »Delors-pakke II«.
The regions, too, have an important role to play, particularly as regards the use of the structural aid proposed under the Delors II package.
Arbejdsmarkedsparterne skal således have tilstrækkeligt »albuerum«: Det er ikke alt, som skal reguleres ved lov.
Trade unions and employers also must enjoy an adequate measure of free dom: there are limitsto what can be achieved through legislation.
Den aftale, de elleve af EF-landene indgik i Maastricht om socialpolitikken, tager hensyn hertil; den lader det nem I ig være op ti I arbejdsmarkedets parter at træffe foranstaltninger eller selv at gennemføre fællesskabsforanstaltninger.
The agreement among 11 of the EC Member States, reached at Maastricht, takes this into account: it gives trade unions and employers the possibility of taking measures on their own or implementing Community measures themselves.
En forbedret konkurrencedygtighed Endelig må vi ikke glemme, at subsidiaritetsprincippet også gælder for afgrænsningen mellem privatsfæren og den offentlige sfære, bestående af de forskellige myndigheder.
Increased competitiveness Finally, we must not forget that subsidiarity also applies to the distinction to be made between the public and private domains.
Det betyder, at virksomhederne har et ansvar, som hverken Fællesskabet eller medlemsstaterne kan udøve på deres vegne. Men heller ikke her bør subsidiaritetsprincippet tjene som påskud for ikke at handle på europæisk plan.
This means that companies have their responsibilities, which neither the Community nor Member Statescan exercise in their place.
En forbedring af det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne kræver en fællesskabsindsats med hensyn til forskning og teknologi, erhvervsuddannelse om omskoling samt infrastruktur.
If European companies are to become more competitive, action is needed at the Community level in areas such as research and technology, training and retraining and the development of transport and similar networks.
Disse tiltag, som er foreslået i »Delors-pakke II«, skal gen nemføres i samarbejde med de berørte virksomheder og imødekomme deres behov.
^^^^^^^^^^^ k undertaken in cooperation with interested companies and in response to their needs.
For at citere kommissionsformanden indebærer subsidian- /* retsprincippet både »den enkeltes ret til at udøve sit ansvar, der hvor denne ret bedst kan fuldbyrdes« og »det offentliges pligt til at give den enkelte midler i hænde til en fuldstændig fuldbyrdelse«.
To use President Delors' words, subsidiarity implies at one and the same time'the right of each to exercise his responsibilities where he can best carry them out'and the right of the public authorities to give to each the means fully to realize himself.
" JUNI 1992 Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 25. maj 1992.
JUrMt iyy.¿ The text of this issue was completed on 25 May 1992.
Disse programmer bety­der også, at 6 700 sprogstuderende kan komme på studieophold i et andet EF­land, nemlig gennem LINGUA — et andet EF­pro­gram.
Civil servants in EC exchange programme thanks to Lingua, another Community programme.
Alt i alt vil de to programmer få betydning for 6% af de stu­derende i EF i 1992/1993.
Six per cent in all of Community students will benefit from these two pro­grammes in 1992/93.
I løbet af samme undervisningsår vil 5 700 lærere i øvrigt få prøvet at undervise i et andet land end deres eget.
During the same year 5 700 teachers will teach in another EC country than their own.
Endelig kan studerende i EF som noget nyt opnå et sti­pendium til studieophold i et EFTA­land (Østrig, Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Sverige, Schweiz) — og vice versa.
Finally, for the first time EC students will be entitled to grants to study in the EFTA countries (Austria, Finland, Iceland, Liechtenstein, Norway, Swe­den and Switzerland) — and vice versa.
Grønsags­ og frugtplanter vil få fri bevægelighed i EF fra den 1. januar 1993.
Vegetable and fruit plants will enjoy free movement within the 12­nation European Community from 1 January 1993.
Ministerrådet vedtog den 29. april 1992 to direktiver, som harmoni­serer standarderne for kvalitet og hygiejne.
EC ministers adop­ted on 29 April two directives harmonizing quality and plant health standards.
Fråden 1. januar 1993 vil mine­ og stenbrudsarbejdernes sundhed og sikkerhed være bedre beskyttet.
From 1 January 1993 the health and safety of workers in mines and quarries will be better protected.
Ministerrådet vedtog den 30. april 1992 et direktiv, som gør det obligatorisk for arbejdsgiverne at træffe visse informations­ og sikkerhedsforanstaltninger. Denne nye lovgivning skal nu behandles i Europa­Parlamentet.
EC ministers adopted on 30 April a directive requiring employers to take certain safety and information measures.
Mellem 1993 og 1997 skal 1 900 offentligt ansatte fra EF­landene påetudvekslingsbesøgaf mindst to måneders varighed i en admi­nistration i et andet EF­land.
Between 1993 and 1997 some 1 900 civil servants from the Euro­pean Community countries will spend at least two months work­ing in the national administration of another EC country.
Ministerrådet vedtog den 14. maj 1992 en handlingsplan for udveksling af offentligt ansatte, der skal gennemføre Europa­lovgivningen i praksis på det indre marked.
EC ministers approved on 14 May an action plan for the exchange of those national officials who have the task of enforcing the Com­munity's single market legislation.
Handlingsplanen, der nu skal til behandling i Europa­Parlamen­tet, er inspireret af MATTHÆUS­programmet, som blev vedtaget sidste år, og som er beregnet foransatte i toldadministrationerne (se Perspektiv 92 nr. 8/91); sigtet med programmet er at sikre en ensartet anvendelse af EF­lovgivningen og skabe gensidig tillid mellem de nationale administrationer i EF.
The action plan, which now awaits examination by the European Parliament, is modelled on the Matthaeus programme, adopted last year and aimed at customs officials (see 7argef 92, No 8/91). The objective is to ensure a coherent application of 'European laws' even while cre­ating mutual confidence among the EC's national administra­tions.
Omkostningerne ved det nye udvekslingsprogram vil blive afholdt dels af EF­budgettet — 17, 3 millioner ECU (1 ECU = knap 8 DKR), og dels over med­lemslandenes egne budgetter.
The cost of th is new exchange programme wi 11 be shared bet­ween the Community budget— foran amount of ECU 17.3 million (ECU 1 = UKL 0.70 or IRL 0.77) and the 12 national budgets.
Desuden udvider dette direktiv en forpligtelse, der i øjeblikket kun gælder for cigaretter, til også at omfatte andre tobaksvarer, nemlig forpligtelsen til senest 31. decem­ber 1993 at mærke emballagen med en advarsel af typen »forårsager kræft« (se Perspektiv 92 nr. 1Λ992).
■ A Community customs code cigarettes the obligation to carry warnings of the kind 'causes cancer' from 31 December 1993 at the latest (see Target 92, No 1/92).
Fælles principper for vurdering af risikoen ved farlige stoffer og pi igt ti I at lave særlige tests i visse tilfælde: Disse samt et par yderligere foranstaltnin­ger, som Ministerrådet vedtog den 30. april 1992, skal på det indre marked styrke effektiviteten af direktivet om klassificering, mærkning og emballering af farlige stoffer.
Common principles for evaluating the risks from dangerous substances, the obligation to provide special tests in certain cases and certain other measures, adopted by EC ministers on 30 April, will strengthen the effec­tiveness of the directive on the classification, packaging and labelling of dangerous substances in the single market.
Nye olie­ og gasfyr skal, hvis de skal kunne sælges overalt på det indre marked, overholde energieffektivitets­standarderne i det direktiv, Mini­sterrådet vedtog den 21. maj 1992.
New oil and gas­fired boilers will have to meet the efficiency standards set out in the directive adopted by EC ministers on 21 May, if they are to be put on sale throughout the single market.
De mest energibesparende fyr vil få ret til en kvalitetsmærkning.
Boilers which are particu­larly fuel efficient will be entitled to a quality label.
De omkring 30 EF­retsakter, der regulerer Fællesskabets samhan­del med resten af verden, vil blive samlet i ét enkelt dokument, »EF­toldkodeksen«, som vil være klar den 1. januar 1994. Den nye kodeks, som blev vedtaget i Ministerrådet den 14. maj, og som nu skal for i Europa­Parlamentet, forbedrer desuden den gældende lovgivning.
The 30­odd 'European laws' regulating the Community's trade with other countries will be brought together in a single docu­ment, The Community customs code, available from 1 January 1994.
Blandt andet bestemmes det, at EF­virksomheder, der eksportereruden fordet indre marked, kan afvikle toldformalite­terne ved det toldsted, der ligger nærmest deres forretningssted, hvilket skal give virksomhederne bedre mulighed for at udnytte en af det indre markeds fordele: Retten til at vælge hvor varerne skal forlade Fællesskabets område.
It thus provides that EC com­panies which export to non­EC countries will carry out customs formalities at the nearest customs post. This will enable com­panies to take greater advantage of the possibility, offered them by the single market, of choosing the point at which their goods exit from the Community.
Desuden får virksomhederne med den nye toldkodeks en klagemulighed over for toldmyndig­hedernes afgørelser.
In addition, the new code gives companies the right to appeal against decisions of the customs authorities.
På det indre marked vil forbrugerne nemt kunne vælge de elektriske hus­holdningsapparater, der har den højeste energieffektivitet; mærkningen af disse varer skal nemlig fremover indeholde oplysning om deres energifor­brug.
In the single market consumers will find it much easier to choose the most efficient electrical household appliances, thanks to a directive which requires that such appliances be labelled clearly to show energy con­sumption.
Dette er indholdet i et nyt direktiv, som Ministerrådet nåede til enig­hed om den 21. maj, og som nu skal til behandling i Europa­Parlamentet.
The directive, approved by EC ministers on 21 May, now goes to the European Parliament for examination.
Hvis for eksempel et fransk eller tysk firma, som kontrollerer en belgisk virksomhed, efter 1992 beslutter at afskedige 200 løn­modtagere i Belgien, skal den først konsultere og informere de belgiske lønmodtagerrepræsentanter.
Should a French or German firm, for example, decide to lay off 200 workers at its Belgian subsidiary after 1992, it will have to inform and consult their representatives in Belgium.
Ministerrådet nåede den 30. april 1992 til enighed om et EF­direktiv, som udvider de gæl­dende fællesskabsregler til også at omfatte »europæiske« kollek­tiveafskedigelser.
EC ministers reached an agreement on 30 April on adirective ('European law') which extends existing Community rules to'European'collective redundancies.
For øjeblikket gælder reglerne kun, nårafskedi­gelsen besluttes af arbejdsgiveren lokalt.
At present, these rules apply only in cases where the redundancies are decided by the local employer.
Det nye direktiv, som endnu ikke er endeligt vedtaget, giver desuden de berørte lønmod­tagere nogle procedurer til at gøre deres rettigheder gældende.
The new directive, which awaits definitive adoption, also provides for suit­able procedures aimed at ensuring that workers can enforce their rights.
Sociale sikringsordninger uden grænser
Border­free social security
Den 1. januar 1993 ændres momsen i EF.
On 1 January 1993 VAT will undergo a change in the European Community.
Med henblik på at græn­sekontrol len skal kunne afskaffes, skal momsen ikke længere betales ved de indre grænser.
It will no longer be levied at the EC's internal bor­ders, in order that checks can be eliminated.
Frem til den 31. december 1996 vil der gælde en overgangsordning for moms.
A new temporary VAT system will apply until 31 December 1986.
Den bliver enklere end den nugældende, både for virksomhederne og for private.
In orderto inform companies, national administrationsand all inter­ested.
Kommissionen har for at informere erhvervslivet, administratio­nerne og interesserede borgere i tide lavet en »vejledning i den nye moms­ordning uden grænser« med titlen »Moms 1993 — vademecum«.
Europeans in time, the European Commision has pub­lished a Cuide to VAT in 7993, subtitled 'The new VAT system in the frontier­free Community'.
På ca. 25 sider forklares det nye system og de prak­tiske situationer, der kan opstå.
In some 25 pages the guide explains the new system, using concrete situations which may arise for th is purpose.
Vejledningen findes på fransk, engelsk og tysk.
It is currently available in English, French and German; editions in the Community's six other offical languages will fol­low shortly.
De seks andre EF­arbejdssprog vil snart følge efter.
The guide is available from the Commission's offices in the UK and Ireland: Jean Monnet House, 8 Storey's Gate, Lon­don SW1P 3AT, tel.
Den kan fås hos: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber — Kontor i Danmark — Højbrohus — Østergade 61 — Postbox 144 — 1004 København K — Tlf. 33 1441 40 — Fax 33 11 12 03.
(44 71) 973 1992; office in Northern Ireland: Windsor House, 9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EG, tel.
Φ En plan for ofrene for det indre marked
(44 232) 24 0708; office in Wales : 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG, tel.
Fremover vil EF­borgere, der har arbejdet i to el ler flere EF­lande, lettere kunne regne sig frem til deres pension, takket være en forordning, som Ministerrådet vedtog den 30. april.
(44 222) 37 16 31; office in Scotland: 9 Alva Street, Edinburgh EH2 4PH, tel.
Denne nye lovgivning beskytter desuden arbejdstagerne mod en for strikt anvendelse af de nationale anti­kumulationsregler.
(44 31) 225 20 58, office in Ireland: Jean Monnet Centre, 39 Molesworth Street, Dublin 2, tel. (353 1) 71 22 44.
I løbet af universitetsåret 1992/1993 vil 80 000 studerende i EF komme på studieophold i et andet land takket være et stipendium fra EF­programmet ERASMUS.
During the 1992/93 academic year some 80 000 European Com­munity students will study in a country other than their own, thanks to grants financed by the EC under the Community pro­gramme, Erasmus.
Den udenlandske studieperiode vil blive medregnet i forbindelse med afslutningen af uddannel­sen. De deltagende studerende skal læse ved en af de 1 500 højere undervisningsinstitutioner, som er med i de 2 135 samar­
Such studies will count towards the award of the final diploma. Each of these students is registered in one of the 1 500 institutions of higher education taking part in the 2 135 inter­university cooperation programmes approved by the Euro­pean Commission on 4 May.
Mere end 16 000 virksomheder og 239 000 lønmodtagere i EF lever af kontrollen ved grænserne og de formaliteter, der knytter sig hertil.
More than 16000 businesses and some 239 000 workers in the 12­nation European Community owe their livelihood to border checks and the formalities associated with them.
Disse virksomheder haren omsætning på 5,6 milliarder ECU om året takket være d isse aktiviteter ved Fællesskabets indre grænser.
These busi­nesses have an annual turnover of ECU 5.6 billion, thanks to their activities at the Community's internal borders.
Ifølge en undersøgelse, som Kommissionen iværksatte sidste år, vil der muligvis gå 63 000 arbejdspladser tabt pr. 1. januar 1993. Derfor vedtog Kommissionen den 6. maj 1992 en plan for omskol ing og omstrukturering for de berørte lønmodta­gere, virksomheder og grænseegne.
They could shed more than 63 000 jobs on 1 January 1993, according to a study launched by the European Commission last year.
Planen skal gennemføres i
The Commission
BAGGRUND
BACKGROI
Spørgsmål og svar om Maastricht-traktaten (del 2)
Questions and answers about the Treaty of Maastricht (II)
Parlamentet kan kræve, at Kommissionen fremsætter for­slag.
Parliament can require the Commission to come up with proposals.
Har det også selv initiativret?
Does it also have an independent right of in­itiative?
Det er stadig kun Kommissionen, der har initiativret, men Parlamentet får fremover en række rettigheder, som svarer til dem, Rådet har.
The Commission retains the exclusive right of initiative, but Parliament will in future enjoy parallel rights to those which the Council has.
Parlamentet kan med absolut flertal anmode Kommissionen om at fremsætte passende forslag, hvis det mener, at der er behov for en fællesskabsretsakt.
By absolute majority vote, Parliament can request the Commission to submit appropriate proposals where it considers that Community measures are necessary.