natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subsidiaritetsprincippet, der blev knæsat ved Maastricht-traktaten, er med til at regulere forholdet mellem Den Europæiske Union og medlemsstaterne.
Once they are adopted by the Commission, they are implemented by the national or regional authorities which select the measures and projects to be financed.
Det indebærer, at en overordnet myndighed generelt kun kan gribe ind, hvis en opgave ikke kan løses på et lavere niveau.
Local author­ities, associations, firms or the like wishing to receive support from the Structural Funds should apply to these authorities.
Generelt kan strukturfondene ikke bruges til at finansiere individuelle projekter, som foreslås eller udvælges af Europa-Kommissionen, men kun til udviklingsprogrammer.
• programming, through partnership, of a coherent set of measures over a specified number of years.
Der er tale om samordnede komplekser af foranstaltninger over en flerårig periode, som forvaltes af nationale eller regionale myndigheder og har et budget, der gør det muligt at finansiere de initiativer og projekter, der indgår i dem.
The principle of subsidiarity enshrined in the Maas­tricht Treaty governs relations between the Union and the Member States.
Der skelnes mellem nationale initiativprogrammer og EF-initiativprogrammer.
It means generally that a higher authority should not take action unless an objective cannot be attained at a lower level.
Det er altså dem, de sociale og økonomiske aktører (lokale myndigheder, foreninger, virksomheder mv.) skal henvende sig til, når de ønsker støtte fra strukturfondene.
Im­plementation is supervised by monitoring committees made up of regional, national and Commission rep­resentatives which redirect activities where necessary.
Kommissionen lægger i øvrigt stor vægt på evaluering på alle stadier.
The Commission attaches great importance to ap­praisal and evaluation at all stages.
Som en undtagelse fra princippet om fælles planlægning iværksætter Europa-Kommissionen efter eget valg og for ca.1% af det samlede budget nyskabende aktioner (pilotprojekter, samarbejdsnet, erfaringsudvekslinger, studier), hvis formål er af afprøve nye politikker på EF-plan.
By way of exception to the principle of programming through partnership, the Commission can use 1% of the total budget to select and introduce innovative measures (pilot projects, cooperation and exchange-of-experience networks, studies) to prepare the ground for new policies through an experimental ap­proach at European level.
Her skal især nævnes de fortsatte overvejelser — på baggrund af perspektivplanen »Europa 2000+« — om den langsigtede udvikling i hele Europa.
Priorities include continued study of regional planning via the 'Europe 2000+' plan.
Udover disse aktioner kan Kommissionen tage utraditionelle midler i brug for at støtte små og mellemstore virksomheder på lokalt og regionalt plan, såsom de europæiske virksomheds- og innovationscentre.
In addition to these measures, the Commission can set up new aid tools for small businesses locally and in the regions as, for example, the European busi­ness and innovation centres.
— en udviklingsplan, hvori medlemsstaten i samråd med de regionale myndigheder forelægger sine aktionsprioriteringer.
• A development plan in which the Member State, after coordination with the regional authorities, sets out its priorities for action.
Kommissionen drøfter planen med med lemsstaten med henblik på vedtagelse af en EF-støtte-ramme (EFSR).
The Commission negoti­ates with the Member State on the basis of this plan to produce a Community support framework (CSF).
Derpå vedtager Kommissionen en række af de programmer, medlemsstaten har foreslået
Only then are the operational programmes proposed by the Member State adopted by the Commission.
Dette nye organ, der er indført gennem Maastricht-traktaten, er en konkret anerkendelse af regionalsamfundenes plads i Den Eu ropæiske Unions institutionelle system.
Besides its economic aspect, action taken by the Eur­opean Union in the regions is becoming increasingly political, a fact reflected in the setting up of the Com­mittee of the Regions.
Det skal udtrykke regionalsamfundenes synspunkter over for Europa-Kommissionen og Rådet under udarbejdelsen af fællesskabsbeslutninger.
This new body, which was es­tablished under the Maastricht Treaty, witnesses to the place of local authorities in the institutional system of the Union.
Til forskel fra EF-støtterammerne er EPD således operationelle, så snart de er vedtaget af Kommissionen.
In contrast to CSFs, SPDs become operational as soon as they are adopted by the Commission.
EF-initiativprogrammerne (9% af det samlede budget) udarbejdes på grundlag af retningslinjer, som Europa-Kommissionen selv har opstillet med udgangspunkt i en grønbog, hvori den har fremlagt sine hovedidéer om indholdet af initiativerne.
Community programmes (9% of the total budget) are prepared on the basis of guidelines laid down by the Commission in a Green Paper in which it sets out its main ideas on the content of its initiatives.
Denne grønbog blev offentliggjort i juli 1993 og har været genstand for konsultationer, der har gjort det muligt for Kommissionen at udstikke de endelige retningslinjer for de enkelte EF-initiativer.
Before it was published in July 1993, this Green Paper was the subject of consultations which enabled the Commis­sion to adopt definitive guidelines for each Commun­
Supplement — Det Grænseløse Europa nr. 1-1995
Supplement— Frontier-free Europe, No Ί-1995
De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, L­2920 Luxembourg, tlf.: 4301­34567
Statistical Office of the European Communities, L­2920 Luxembourg, Tel.
Reklameudgifter
Advertising expenditure
Udviklingen i udgifter til reklamer mellem 1981 og 1992
Changes in advertising expenditure between 1981 and 1992 (%)
Siden 1981 er udgifterne til reklamer i Den Europæiske Union fortsat steget.
Since 1981, advertising expenditure in the European Union has gone up and up.
Imidlertid er stigningstakten aftaget i 1992 på grund af den økonomiske recession.
In 1992, however, expan­sion in the sector slowed because of the recession.
I 1992 indtog Tyskland ligesom i 1981 førstepladsen med hensyn til de samlede reklameudgifter efterfulgt af Det Forenede Kongerige.
In 1992, as in 1981, Germany was ín first place as regards total advertising expenditure, followed by the United Kingdom.
Inden for dette tidsrum har Portugal imidlertid øget sine reklameudgifter med 800%, hvilket er den relativt største stigning, toran Spanien (700%) og Grækenland (400%).
Over the period, however, it was Portugal which saw the strongest growth in publicity expendi­ture, with a rise of 800%, ahead of Spain (700%) and Greece (400%).
Udgifter til reklamer i løbende priser, 1981 og 1992 (i mio. ECU)
Publicity expenditure at current prices, 1981 and 1992 (million ECU)
I *) Anslået 1992.
1 Estimated figure tor 1992.
I EU brugtes der i 1992 ca. 141 ECU på reklamer for ._. hver EU­borger.
Publicity expenditure in the European Union in 1992 was some ECU 141 per head of population.
Men det var Spanien, der indtog førstepladsen med hensyn til reklameudgifter pr. indbygger, efterfulgt af Tyskland og Det Forenede Kongerige.
It was Spain which came first in terms of per capita advertis­ing expenditure, followed by Germany and the United Kingdom.
I 1985 var det Tyskland, Det Forenede Kongerige og Danmark, der brugte flest reklamemidler pr. indbygger, idet disse udgifter i alle tre lande var over 100 ECU pr. indbygger.
In 1985, Germany, the United Kingdom and Denmark had the highest advertising expenditure per head, with figures in excess of ECU 100.
Udgifter til reklamer pr. indbygger (i løbende priser, ECU)
Per capita advertising expenditure (ECU, at current prices)
Supplement— Det Grænseløse Europa nr. 1­1995
Frontier-free Europe, No 1-1995
Udgifter til reklamer, 1985 og 1992, i % af BNP (i løbende priser)
Advertising expenditure, 1985 and 1992, as % of GDP (at market prices)
Reklameudgifternes andel af BNP
Share of GDP devoted to advertising expenditure
Bortset fra Danmark (1,24%) og Det Forenede Konge­rige (1,11%) afsatte EU­medlemsstateme i 1985 under 1 % af deres BNP til reklameudgifter.
Apart from Denmark (1.24%) and the United Kingdom (1.11%), in 1985 the members of the European Union had less than 1% of their GDP devoted to advertising expenditure.
11992 brugte Det Forenede Kongerige (1,07%), Spanien (1,72%) og Irland (1,07%) mere end 1% af deres BNP til reklame­formål, mens Danmark kun brugte 0,74 af sit BNP tit dette formål.
In 1992, the United Kingdom (1.07%), Spain (1.72%) and Ireland (1.07%) devoted more than 1% of their GDP to advertising, while the figure in Denmark was only 0.74% of GDP.
Udgifter til reklamer i % af BNP (i løbende priser)
Advertising expenditure as % of GDP (at market prices)
Reklameudgifternes fordeling efter medier
Breakdown of advertising expenditure by medium,
Fordelingen efter medier varierer betragteligt i EU.
The relative importance of the media varies consider­ably across the European Union.
Således var ugebladeAidsskrifter i 1992 det vigtigste media i Frankrig (26,4%), dagblade i Danmark (63,3%) og i lrland(64,4%) og tv i Grækenland (54,2%) og i Italien (46,7%). Dagblade var i 1991 det mest anvendte reklamemedia i EU som helhed. Den nedgang i udgifter til ugeblade/tidsskrifter, som har kunnet registreres siden 1980, er kommet tv­mediet til gavn.
The main medium in 1992 was magazines in France (26.4%), newspapers in Denmark (63.3%) and in Ireland (64.4%), and tele­vision in Greece (54.2%) and in Italy (46.7%).
Reklameudgifternes fordeling efter medier (i mio. ECU)
European advertising expenditure by medium (million ECU)
forslaget om afgift på udledning af kultveilte (C02). Sådanne af­
INTERNAL MARKET: PROBLEMS OF RECOGNITION the measures that encourage activities harmful to the environ­ment, and to eliminate them if possible.
Kommissionen fremsatte den 23. november 1994 forslag til Rådet og Parla­mentet om et handlingsprogram, der skal fremme enhedsmarkedet for mo­bilkommunikation, herunder ¡sær mobiltelefoner.
The European Commission proposed to the Council and the European Par­liament on 23 November an action programme aimed at promoting the sin­gle market in mobile communications, and in mobile telephones in particular.
Det står i flere EU­lande skralt til med efterlevelsen af princippet om gensidig anerkendelse af produkter på områder, hvor der ikke eksisterer nogen »lov« for europæisk harmonisering.
In several European Union countries, the Implementation of the principle of the mutual recognition of legally made products leaves something to be desired as regards those sectors for which there is no European 'law' providing for harmonization.
Inden for de berørte sektorer er medlemsstaterne desuden ofte tilbøjelige til at indføre nationale tekniske bestemmelser.
What is more, in these same sectors Member States very often tend to adopt their own technical standards.
Det er de hovedproble­mer, som erhvervslivet og navnlig SMV gav udtryk for under »indre markedsugeme«, der fra sidst i oktober til midt i november blev afviklet i Irland, Spanien, Storbritannien og Frankrig i nævnte ræk­kefølge.
These were among the main problems raised by firms — and SMEs in particular — during the 'internal market weeks' organized successively in Ireland, Spain, Britain and France between the end of October and mid-November.
Private borgere benyttede for deres del lejligheden og de specielt oprettede gratis­telefonlinjertil at stille spørgsmål om f.eks. bilkøb og gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og kvalifikatio­ner i andre EU­lande.
As for the public, it took full advantage of the telephone lines that had been specially installed to satisfy their curiosity, whether for buying a car in another EU country or for the mutual recognition of diplomas and vocational qualifications.
Rækken af informationsuger, som Kommis­sionen i samarbejde med de nationale myndigheder har tilrettelagt i alle medlemsstater, afsluttes i begyndelsen af december.
Organized by the European Commis­sion and national or regional authorities in all EU countries, the last of these 'weeks' should take place early in December.
Formålet hermed er at få oprettet en jernbanelinje mellem Verona og Munchen, hvorved Berlin i nord forbindes med Milano i syd.
The aim is to develop a railway line between Verona and Munich, which would link up with Berlin on the one hand and Milan on the other.
Der er her tale om et af Unionens højtpriori­terede transportprojekter.
This is one of the Union's high-priority projects.
φ En »lov« om tværnationale pengeoverførsler?
φ Crossborder payments: covered by law?
Europa­Kommissionen udgav den 21. november 1994 en »europæisk hånd­bog« for studie­ og erhvervsvejledere, der giver oplysninger om undervisnings­og erhvervsuddannelsessystemer samt erhvervs­ og studievejledning i de forskellige EU­lande.
The European Commission published, on 21 November, a European hand­book for guidance counsellors, containing information for each EU country on its educational and vocational training systems, on the one hand, and career guidance services, on the other.
Håndbogen, der indeholder adresser og telefonnumre på de relevante kontaktinstanser, er blevet udsendt til alle medlemsstaternes erhvervsvejledningskontorer.
The handbook, which also provides basic information on the various contact bodies in each country, has been sent to all professional guidance centres throughout the Union.
Med baggrund i de lidet opmuntrende resultater af en undersø­gelse på dette område (se nr. 9/94), stillede Kommissionen den 19. oktober 1994 forslag til Rådet om en »lov«, der skal tvinge bankerne til at lette de tværnationale pengeoverførsler.
Given the unpromising situation revealed by an independent sur­vey (see No 9/94), the European Commission proposed to the EU Council of Ministers, on 19 October, a 'law' that would re­quire banks to facilitate crossborder payments.
Bankerne skal herefter overholde tidsfristerne for overførsel, forpligte sig til ikke at opkræve gebyrer af både afsender og modtager, tilbage­betale beløb, der ikke når frem til modtageren, samt klart oplyse om omkostninger og tidsfrister for overførslerne.
The banks, thus, would have to meet payment deadlines, not debit costs to both payer and payee, reimburse payment orders that could not be executed, and indicate clearly costs and payment times.
Kommissionen har samtidig henstillet til bankerne om at efterleve disse principper uden at afvente Rådets vedtagelse af forslaget.
The Commission at the same time has asked the banks to apply these principles, without waiting for the Council to adopt the proposed legislation.
φ Yderligere momsforenkling
► The Swedes say 'yes' to the European Union φ Simplifying VAT still further
Med et flertal på 52,2% »ja« mod 46,9% »nej« og »0,9%« blanke stemmer ved folkeafstemningen den 13. november 1994 gik svenskerne ind for Sveriges indtræden i Den Europæiske Union.
The outcome of the referendum held on 13 November was a clear majority in favour of joining the European Union: 52.2% of the Swedes voted 'yes', 46.9% 'no', while 0.9% cast blank votes.
Valgdeltagelsen nåede op på 82,4%.
The rate of participation was a high 82.4%.
Der hersker ingen tvivl, hvad angår det svenske parlaments ratificering af tilslutningstraktaten, som forventes i løbet af december.
Sweden therefore joins the Union on 1 January 1995, at the same time as Austria, which held its referendum on 12 June 1994, and Finland (see below).
I parlamentet er der nemlig et meget stort flertal for EU-tilslutningen, og alle partier har desuden forpligtet sig til at respektere folkets afgørelse.
In order to simplify VAT formalities for businesses that sell or do work in a European Union country in which they do not have a commercial establishment, the European Commission asked Member States, on 4 November, to apply a number of principles.
Sverige indtræder således i Unionen den 1. januar 1995, dvs. samtidig med Finland (se nedenfor) og Østrig, hvor afstemningen fandt sted den 12. juni 1994.
To begin with, they should see to it that only one firm is liable for every operation involving VAT and it should be the firm that carries out the operation.
► Det finske parlament har godkendt EU-tilslutning
► Finnish MPs ratify entry into the EU
Kommissionen rettede den 4. november 1994 en henstilling til medlemsstaterne om at indføre visse pricipper med henblik på at forenkle momsformaliteterne for virksomheder, der sælger varer eller tjenesteydelser i et andet EU­land, i hvilket de ikke selv er etableret.
Firms without local offices should be able to use the services of a fiscal attorney under the same conditions as their competitors, based in the country in question.
Denne forenkling skulle i praksis kunne lette tilværelsen for firmaer, der handler med pri­vate i udlandet, samt for virksomheder inden for transport, byggeri og kulturelle, sportsrelaterede eller videnskabelige aktiviteter.
In practice, this simplification should be of help particularly to companies that engage in crossborder sales to the public and those engaged in transport op­erations, building works or cultural, sporting or scientific activities.
φ Skattetrykket er stadig for højt
φ Statutory charges are still too high
Finlands parlament ratificerede den 18. november 1994 landets EU-tilslutning med 152 stemmer mod 45 fra de i alt 200 folkevalgte repræsentanter.
On 18 November, the 200 members of the Finnish Parliament ratified the country's entry into the European Union by 152 votes to 45.
Der blev således samlet langt over de to tredjedeles flertal, som kræves af den finske grundlov.
This was more than the two thirds required under the country's Constitution.
Parlamentets godkendelse, der fandt sted efter den svenske folkeafstemning, bekræftede definitivt Finlands indtræden i Unionen, idet finnerne allerede havde sagt »ja« ved folkeafstemningen den 16. oktober 1994. Ratificeringen skulle oprindelig være sket før folkeafstemningen i Sverige, men blev udsat på EU-modstandernes initiativ.
Voting, which took place after the Swedish referendum, confirmed Finland's entry into the Union, the Finns having supported entry during a referendum held on 16 October. Parliamentary ratification, which should have taken place before the Swedish referendum, had been postponed as a result of the efforts of opponents to entry.
Mange observatører frygtede derfor, at et eventuelt svensk »nej« ville medføre et negativt udfald af parlamentsafstemningen i Helsinki.
The inhabitants of the Aaland Islands, who were entitled under the Accession Treaty to organize their own referendum, also voted in favour of joining the Union.
På Aalandsøerne, der ifølge den finske tilslutningstraktat havde ret til særskilt at tage stilling til unionsspørgsmålet, blev resultatet af den regionale folkeafstemning den 20. november ligeledes positivt med 74% ja-stemmer mod 26% »nej«.
In a referendum held on 20 November as many as 74% voted in favour of entry and 26% against it.
Den andel af arbejdskraftbeskatningen, der påhviler virksomhe­derne i form af afgifter, socialbidrag mv., er siden 1993 ganske vist faldet i de fleste EU­lande, men skattetrykket er stadig for højt til, at arbejdsløsheden kan mindskes væsentligt.
The statutory charges on labour firms must meet — taxes and social security contributions — have certainly fallen since 1993 in most European Union countries; but they remain too high to make a marked difference to unemployment levels.
Det er hoved­konklusionen i en rapport, som Europa­kommissæren for skat­teområdet, Christiane Scrivener, fremlagde den 3. november 1994.
This is the main conclusion of a report submitted by the European Com­missioner for taxation, Mrs Christiane Scrivener, on 4 November.
Skattetrykket er siden 1993 faldet med ca. 30 mia. ECU pr. år, svarende til 0,5% af Unionens samlede bruttonationalprodukt (BNP).
Since 1993 charges on labour have fallen by some ECU 30 billion a year, equivalent to 0.5% of the EU's gross domestic product (GDP).
Disse tal ligger stadig meget under de skattelettelser på 1 ­2% af BNP, som blev foreslået i Kommissionens hvidbog »vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse«.
However, this is far below the level of relief envisaged by the European Commission's White Paper entitled 'Growth, competitiveness and employment': 1 to 2% of GDP.
EU­landenes beskatning af ar­bejdskraften ligger gennemsnitligt 20% over USA's og 35% over den japanske.
In the Un­ion, the statutory charges on labour are higher than in the USA by 20% on average; the difference with Japan is 35% on average.
► Nordmændenes »nej« til Unionen φ For et »grønnere« erhvervsliv
φ For a 'greener' economy
For at gøre den europæiske produktion mere miljøvenlig, bør der hellere satses på markedsmekanismer end på nye EU­»love«.
If the European Union economy is to become more environmentfriendly, much greater reliance must be placed on market mech­anisms, in preference to new EU legislation.
Det er Kommissionens holdning i en meddelelse, der blev forelagt Rå­det og Parlamentet den 3. november 1994.
This is the position adopted by the European Commission in a document it submit­ted to the EU Council of Ministers and European Parliament on 3 November.
For det andet fremhæver Kommissionen ¡gen det formålstjenlige i en »økologisk« beskatning. Et godt eksempel herpå er kommissions­
The Commission suggests an examination of all national tax systems and fiscal stimulants, in order to uncover
Med 52,2% nej-stemmer mod 47,8% »ja« blev Norges EU-tilslutning afslået ved folkeafstemningen den 28. november 1994.
In a referendum held on November 28, 52.2% of those taking part voted against joining the Union, as compared to the 47.8% of 'yes' votes.
Den norske regering havde forhandlet om optagelsen samtidig med Østrig, Finland og Sverige.
The Norwegian Government had negotiated the country's accession at the same time as the Governments of Austria, Finland and Sweden.
Allerede ved den første norske folkeafstemning om EF-tilslutning i 1972 stemte nordmændene imod med et flertal på 53%.
During the 1972 referendum, 53% of those taking part had voted against membership.
Norge forbliver — sammen med Island — medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), der udgør et bindeled til Unionen, hvad angår fri udveksling af arbejdskraft, varer, tjenesteydelser og kapital.
Norway, together with Iceland, remains a member of the European Economic Area, which links them to the Union as regards the free movement of workers, goods, services and capital.
Det Grænseløse Europa nr. 1-1995
Frontier-free Europe, No 1-1995
Forbedring af forholdet mellem SMV og banker kunne finansiere 50% af de samlede omkostninger til EUROMANA­ GEMENT­konsulenternes arbejde ude i virksomhederne.
A budget of ECU 2.5 million will enable the European Commission to finance 50% of the total cost of the help provided by the Euromanagement consultants to SMEs.
EUROINFO-CENTRE (EIC): årskonference og støttekampagne
Euro-Info Centres: an annual conference and publicity campaign
Rundbordsforsamlingen af højtstående repræsentanter for banksek­toren blev oprettet i juli 1993 på initiativ af Europa­Kommissionen med det formål at forbedre SMV's adgang til finansieringsmidler.
Set up in July 1993, on the initiative of the European Commis­sion, the Round Table of banking personalities was given the task of drawing up proposals designed to make it easier for small and medium­sized enterprises (SMEs) to borrow from banks.
Rundbordsforsamlingen, der består af dels højtstående direktører for en række finansieringsinstitutter, dels repræsentanter for SMV­ og håndværkssektoren, fremlagde sin rapport i maj 1994.
The Round Table, which brought together representa­tives of financial institutions, the SMEs and craft industry, sub­mitted its report in May 1994.
Kommissio­nen, der sidst i oktober afgav sin udtalelse om rundbordsrepræsen­tanternes henstilling, går ind for en en forenet indsats på nationalt plan og EU­niveau med henblik på at forbedre SMV­finansieringen.
The European Commission re­sponded to the Round Table's recommendations at the end of October. It favours a joint effort, at both the national and Com­munity level, to improve the financing of SMEs.