natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bane vej for lovgivningsmæssige initiativer
Paving the way for legislative initiatives
Planen opstillede en række konkrete foranstaltninger med henblik på at bane vejen for en tidlig anvendelse af artikel 13 til bekæmpelse af racediskrimination og tilkendegav Kommissionens planer om inden udgangen af 1999 at stille for slag til lovgivning om bekæmpelse af racediskrimination. mination.
The Plan set out a number of concrete measures designed to pave the way for the early use of Article 13 to combat racial discrimination and signalled the Commission's intention to table a proposal for legislation to combat racial discrimination before the end of 1999.
Bekæmpelse af racisme på tværs af EF-politikkerne
Mainstreaming the fight against racism
Mange af Fællesskabets politikker og programmer kan bidrage til bekæmpelsen af racisme.
Many Community policies and programmes can contribute to the fight against racism.
Som led i planen forpligtede Kommissionen sig til at udvikle en strategi for at indarbejde bekæmpelsen af racisme og forskelsbehandling i de generelle politikker og fremme integreringen i alle relevante sektorer.
As part of the Plan, the Commission committed itself to developing a mainstreaming approach to com bating racism and discrimination and promoting integration across all relevant sectors.
Der blev nedsat en gruppe på tværs af Kommissionens tjenestegrene, som fik til opgave at hjælpe denne proces videre.
An interservice group was established within the Commission to push this process forward.
Udvikle og udveksle nye modeller
Developing and exchanging new models
I november 1997 samledes 130 antiracismeorganisationer fra hele Unionen i Bruxelles for at drøfte og udvikle idéen om et samarbejde på europæisk plan.
In November 1997, 130 antiracism organisations from throughout the Union came together in Brussels to discuss and develop the idea of European level cooperation.
I sin tale til deltagerne gav kom missær Flynn tilsagn om fuld støtte til enhver beslutning, der måtte blive truffet på mødet, men understregede samtidig, at det var deltagerne selv, og ikke Kommissionen, der skulle vælge, hvilken vej man vil følge.
In his address to the participants Commissioner Flynn pledged his full support to whatever decisions were made at the meeting but stressed that it was up to the par ticipants themselves, and not the Commission, to choose the road to follow.
Deltagerne konkluderede, at der var behov for et mere samordnet samarbejde på europæisk plan mellem forskellige antiracismeorganisationer, navnlig efter vedtagelsen af Amsterdamtraktaten, der som den første indeholder en bestemmelse om ikkeforskelsbehandling.
Participants concluded that there was a need for more coordinated cooperation at a European level between various antiracism organisations, notably after the adoption of the Treaty of Amsterdam, which includes an anti-discrimination clause for the first time.
Der er også behov for en struktur på europæisk plan, der kan gøre dette samarbejde lettere.
There is also a need for a European level structure to facilitate this cooperation.
Kommissionen støtter en række projekter og netværk, der kan fremvise nyskabelser inden for bekæmpelse af racisme, og som aktivt fremmer en udveksling af erfaringer på EU-plan.
The Commission supports a range of projects and networks which show innovation in combating racism, and which actively promote EU-wide exchange of experience.
Kommissionen forpligtede sig til at fremme denne indsats under forberedelserne på gen nemførelsen af Amsterdamtraktatens nye bestemmelser om ikkeforskelsbehandling.
The Commission com mitted itself to taking forward this action in preparation for the implementation of the new non-discrimination provisions of the Amsterdam Treaty.
Styrkelse af informations- og kommunikationsarbejdet
All those involved in the discussions met again in October 1998 and formally established the European level structure of antiracism organisations.
I anerkendelse af, at større opmærksomhed om de risici, der er forbundet med racisme, bør være det centrale element i en sammenhængende strategi for bekæmpelse af racisme, påtog Kommissionen sig i handlingsplanen at bygge videre på det oplysnings- og kommunikationsarbejde, der blev iværksat i Det Europæiske År mod Racisme, og give indsatsen på EU-plan en klar og genkendelig identitet samt samarbejde med
The plan recognised that raising awareness of the dangers of racism must be at the root of any coherent strategy to combat it. The Commission therefore undertook to build on the information and communication work launched during the European Year Against Racism and to give European level action a clear and recognisable
Ò forskellige parter inden for medieverdenen med henblik på at fremme et regelsæt for god prak­sis gældende for journalister såvel som redaktører og reklameinstanser.
O identity and to cooperate with various media partners to promote codes of good practice for journalists, editors and advertising bodies alike.
Kommissionen vil inden udgangen af 1999 udgive en rapport, der belyser fremskridtene på området og evaluerer handlingsplanens effekt.
Before the end of 1999, the Commission will publish a report highlighting the progress achieved and evaluating the impact of the action plan.
og ngo­miljøet om metoder til at sætte de nye bestemmelser om ikkeforskelsbehandling i arti­kel 13 i kraft.
The way ahead to the new non-discrimination provisions of Article 13.
Disse samråd har ført til bred enig­hed om nødvendigheden af lovgivningsmæssige foranstaltninger både vedrørende racediskrimi­nation og andre årsager til forskelsbehandling angivet i artikel 13 samt et program med en prak­tisk indsats til støtte for foranstaltninger til fremme af ikkeforskelsbehandling.
In that consultation, a broad consensus has emerged on the need for legislative measures on both racial discrimination and on the other grounds of discrimination cited in Article 13, together with a programme of practical action to support measures to promote non-discrimination.
En lovgivning vil udvide medlemsstaternes forpligtelser til at for­byde forskelsbehandling af alle årsager på beskæftigelsesområdet, straffe diskriminerende adfærd og sørge for fuld rehabilitering af ofrene for forskelsbehandling.
The legislation would extend obligations on Member States to prohibit discrimination on all grounds in employment, sanctioning discriminatory behaviour and providing effective redress for the victims.
Lovgivningen vil bygge på den politiske effekt, tidligere aktiviteter har skabt, og gå videre og forbyde forskelsbehandling på grund af race og etnisk oprindelse samt omfatte en række sociale og økonomiske områder.
Building on the political momentum of past operations, the legislation would go further to prohibit discrimination based on racial or ethnic origin to cover a range of social and economic fields.
Kommissionen agter at anvende denne enighed som udgangspunkt for en snarlig fremlæggelse af forslag til bekæmpelse af forskelsbehandling af alle de grunde, der er angivet i artikel 13.
Based on this consensus, the Commission intends to come forward soon with proposals to combat discrimination on all the grounds cited in Article 13.
Siden undertegnelsen af Amsterdam­trakta­ten har Kommissionen i vidt omfang rådført sig med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter http://europa.eu.int/comm/dg05/fundamri/racism/index_en.htm
Website address: http://europa.eu.int/comm/dg05/fundamri/racism/index_en.htm
Tilpasning til aldring på arbejdspladser og på arbejdsmarkedet
Adapting to ageing in workplaces and labour markets
De ekstra år skal have indhold, og behovene for sundhedspleje og omsorg skal begrænses gennem en politik, hvor aldring og sundhed følges ad
Adding life to years and containing health and care needs through healthy ageing
Kommissionens initiativer i forbindelse med fremme af aktiv aldring
Promoting active ageing: the initiatives of the Commission
Beskæftigelse og sociale anliggender er den fælles titel på en publikationsserie udgivet af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse og Sociale Anliggender.
'Employment and social affairs' is the overall title of the Employment and Social Affairs DG publications series.
Titlen omfatter emnerne »Beskæftigelse og Den Europæiske Socialfond«, »Ligestilling af kvinder og mænd«, »Sundhed«, »Social sikring og social integration«, »Arbejdsmarkedsforhold og ændringer i industrien« og »Grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af diskrimination«.
Within this title there are the themes 'Employment and European Social Fund', 'Equality between women and men', 'Health', 'Social security and social integration', 'Industrial relations and industrial change' and 'Fundamental rights and anti-discrimination'.
Hvis man ønsker at abonnere på serien Beskæftigelse og sociale anliggender, kan man bestille et abonnement ved at udfylde en særlig blanket og sende den til et af salgskontorerne for Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer.
You can subscribe to the 'Employment and social affairs' series by sending a subscription form to one of the sales offices of the Office for Official Publications of the European Communities.
Blanketten og salgskontorernes adresser kan fås hos gene raldirektoratets informationscenter (se nedenfor).
The form and addresses of the sales offices are available from the DG information centre (see below).
Nogle af publikationerne i serien Beskæftigelse og sociale anliggender er gratis.
Some publications in the 'Employment and social affairs' series are available without charge.
De kan rekvireres via vores adresseliste.
You can receive these by registering on our mailing list.
Bestillingsblanketter og oplysninger om, hvor de udfyldte blanketter skal sendes hen, fås på generaldirektoratets informationscenter (se nedenfor).
Request forms and details of where to send them once completed are available from the DG information centre (see below).
Nyhedsbrevet udgives regelmæssigt på engelsk, fransk og tysk.
You can also find out more about our activities on our Internet site at http://europa.eu.int/comm/dg05/index_en.htm
Man kan læse mere om Generaldirektorat for Beskæftigelse og Sociale Anliggenders aktiviteter på vores internetside på adressen: http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_da.htm
If you are interested in receiving the electronic newsletter '5mail' from the European Commission's Employment and Social Affairs DG, please send an e-mail to 5mail@dg5.cec.be. The newsletter is published on a regular basis in English, French and German.
Europa-Kommissionen Generaldirektorat for Beskæftigelse og Sociale Anliggender Informations- og publikationsafdelingen Informationscentret Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel
European Commission Employment and Social Affairs DG Information and Publications Unit Information Centre Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels
Tlf. (32-2) 29-54988 Fax (32-2) 29-62393
Tel. (32-2) 29-54988 Fax (32-2) 29-62393
Beskæftigelse og sociale anliggender — forum udarbejdes af afdelingen »Information og publikationer« under Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse og Sociale Anliggender.
Employment and social affairs — Forum is produced by the Information and Publications Unit of the Employment and Social Affairs DG of the European Commission.
Nærværende publikation udgives på Den Europæiske Unions 11 officielle sprog.
This issue is published in the European Union's official languages.
Redaktion: Richard Nobbs (chefredaktør), Fritz Von Nordheim Nielsen, Constantinos Fotakis, Francesca Lombardi.
Editorial committee: Richard Nobbs (editor in chief), Fritz Von Nordheim Nielsen, Constantinos Fotakis, Francesca Lombardi.
Indholdet i denne publikation afspejler ikke nødvendigvis synspunkter og holdninger hos Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse og Sociale Anliggender.
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission, Employment and Social Affairs DG.
© De Europæiske Fællesskaber, 1999 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål
© European Communities, 1999 Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
FN's internationale år for ældre giver mulighed for at fejre et af de største resultater, som EUs medlemsstater har opnået i anden halvdel af det 20. århundrede: EU-borgerne lever længere og har et bedre helbred.
The UN International Year of Older Persons offers a focus to celebrate one of the greatest achievements of European Union societies in the second half of the 20th century: Europeans are living longer and healthier lives.
Der er en lang række indikatorer, der bekræfter dette, bl.a. den gennemsnitlige forventede levetid, børnedødeligheden og dødeligheden i forbindelse med barsel.
A whole range of indicators, from average life expectancy to infant and maternal mortality, confirm this fact.
Indikatorerne bekræfter også, at der er sket en forbedring — både hvad angår længere levetid og lavere dødelighed — i de medlemsstater, hvor tallene var mindre gode.
They also confirm a process of catching up — in terms of both longer life and lower mortality — by the Member States with not such good records in the past.
Vore fremskridt inden for lægevidenskaben og vore investeringer i forbindelse med sundhedssektoren og de sociale velfærdssystemer indebærer, at EU-bor-gernes sundhed og forventede levetid aldrig har været bedre.
Our advances in medicine, and our investments in health and social welfare systems, mean that the health and longevity of EU citizens has never been better, in all the Member States.
Dette er en af grundene til, at Europa fremover vil være meget anderledes end i dag.
This is why the Europe of the future will be a very different place from today.
I næste århundrede vil mange af os leve, indtil vi kommer godt op i 80erne og 90erne.
In the next century, many more of us will live well into our 80s and 90s.
Og som følge affaldet i fødselshyppigheden vil befolkningen i den erhvervsaktive alder tælle færre og blive ældre end i dag.
And because of the fall in fertility rates, the working age population will be smaller and older than today.
Den stigende gennemsnitsalder i de europæiske samfund — alle europæiske samfund — er både et udtryk for, at det er lykkedes os at forlænge levetiden og forbedre sundheden, og et udtryk for en større ændring i den aldersstruktur, som den økonomiske og sociale politik i Europa hidtil har været baseret på.
This ageing of European societies — all European societies — is both a measure of our success in extending life and good health, and a major shift in the paradigm upon which the European economic and social policy agenda has been based to date.
Formålet med Kommissionens meddelelse om £f Europa for alle aldersgrupper — Velstand for alle og solidaritet mellem generationerne, som er grundlaget for denne publikation, er at undersøge de udfor dringer, som den ændrede aldersstruktur i Europas befolkning medfører for Europas økonomiske og sociale politik.
The purpose of the European Commission communication 'Towards a society for all ages— promoting prosperity and intergenerational solidarity', upon which this publication is based, is to examine the chal lenges this paradigm shift in the age structure of Europe's population offers for Europe's economic and social policies.
Eftersom der snart vil være færre børn og unge og færre i den gruppe, hvor de fleste i den erhvervsaktive alder befinder sig, og eftersom der snart vil være mange flere ældre og pensionister, må vi skabe et samfund for alle aldersgrupper. Det indebærer, at vi skal imødekomme alle aldersgruppers behov. Samtidig skal vi sørge for, at hver gruppe bidrager så meget som muligt til det økonomiske og sociale liv.
Since there will, soon, be fewer children and young people and fewer people in the prime, working-age group; and since there will, soon, be many more older and retired people, we must create a society for all ages.
Det er her, at udfordringen ligger: ikke kun at forhindre mindre solidaritet gene rationerne ¡mellem, men at opretholde og udbygge solidariteten under de nye fremtidige forhold.
This is the challenge: not just to guard against erosion of solidarity between generations, but to maintain and deepen solidarity in the new conditions that lie ahead.
Befolkningens stigende gennemsnitsalder vil stille os over for nye problemer, ikke mindst med hensyn til omkostninger og retfærdighed.
The ageing of the population will present us with new problems, not least those of costs and equity.
Den vil også skabe nye muligheder, der kan bidrage til at fremskynde de tilpasninger, der kræves af os som enkeltpersoner og samfund.
It will also generate new opportunities which can help push forward the adjustments that will be demanded of us, as individuals and as a society.
Selve omfanget af den demografiske ændring i Europa giver os en enestående mulighed for at tage forældet praksis i forbindelse med alder og solidaritet mellem generationerne op til fornyet overvejelse.
The very scale of Europe's demographic shift offers us a unique possibility to rethink the outdated practices and institutions surrounding age and solidarity between generations.
Aktiv aldring er nøglen til et samfund, hvor mennesker bidrager i forhold til evner frem for alder— hvor man bliver på arbejdsmarkedet længere, trækker sig tilbage senere og mere gradvist, lever aktivt efter pensionering og engagerer sig i aktiviteter, der sikrer et godt helbred.
Active ageing is the key, with people contributing to society in terms of capability, rather than chronology — working longer, retiring later and more gradually, being active after retirement and engaging in health-prolonging activities.
Dette er en udfordring til de fore stillinger, som vi normalt har om ældre mennesker, ikke mindst på arbejdsmarkedet, hvor der er en tendens til at definere dem som en problemgruppe med ens karakteristika, som vi udarbejder særprogrammer for. Kategoriseringen viser allerede, at der er et problem.
This represents a challenge to the concepts we tend to reach for in considering older people, not least in the labour market: of identifying people as a problem group, with homogenous characteristics, for whom we create special programmes.
På den måde marginaliserer og adskiller man mennesker og politik.
It marginalises and separates people and policy.
Det er ikke holdbart i økonomisk forstand, da afhængighedsgraden ændres.
This is not tenable ¡n economic terms, as the dependency ratio changes.
Og eftersom deltagelse betyder meget for borgernes liv og for deres engagement, er det heller ikke holdbart i social forstand.
And, since participation is central to people's lives, and to citizens' engagement, it is no more tenable in social terms.
Denne publikation indeholder forslag til, hvordan vi kan sikre den ændring, som vore fremskridt inden for velfærdssystemet og ændrede demografiske strukturer kræver.
This publication presents suggestions on how we might make the transition our welfare advances, and our new demography, demand.
Forslagene skal ses som et debat oplæg for beslutningstagere, arbejdsmarkedets parter, ¡kke-statslige organisationer og borgere i hele Den Europæiske Union.
They are offered as a basis for debate with policy-makers, social part ners, NGOs and citizens across the Union.
Formålet er at stimulere en kollektiv tankegang med hensyn til, hvordan vi kan udvikle politikker — og bevirke holdningsændringer — således at vi kan skabe et samfund for alle aldre.
The purpose is to stimulate our collective thinking about how we can develop policies — and change attitudes — so that we create a society for all ages.
Hvad betyder demografisk aldring?
What demographic ageing means
Hvorfor spüler demografisk en rolle?
Why demographic ageing matters
Dernæst vil befolkningstallet gradvist falde.
Then it will gradually begin to decrease.
Samtidig vil vi opleve betyd ningsfulde ændringer i aldersstrukturen.
At the same time we will see significant changes in the age structure.
I vort samfund vil der snart være forholdsvis langt flere ældre, samtidig med at der bliver færre i den erhvervsaktive alder. Disse ændringer skyl des:
Our societies will soon have a much larger proportion of older persons and a smaller work­ing age population.
Den har betydning for arbejds- og levevilkårene og påvirker forholdet mellem gene rationerne og kønnene.
It impacts on work and living arrangements and influences intergenerational and gender relations.
Derfor er befolkningens aldring en stor udfordring for de institutioner og politikker, der blev skabt på et tidspunkt, hvor det demografiske perspektiv var meget anderledes.
Hence, it raises important challenges for those institutions and policies which were established in an era when the demographic perspective was very different.
Uanset om det drejer sig om social beskyttelse, beskæftigelse eller sundhed, er det væsentligt at have kend skab til den demografiske aldring for at kunne analysere kommende ændringer og udvikle relevante politikker.
Whether the subject is social protection, employment, or health, knowledge about demographic ageing is essential for analysing coming changes and developing appropriate poli­
høj fødselshyppighed i de første årtier efter krigen efter fulgt af et markant fald i fødselstallene i hele EU i løbet af de sidste to til tre årtier.
This is one of the outstanding achievements of the 20th century; high fertility rates in the early post­war decades followed by a marked drop in fertility levels across the Union over the last two to three decades.
De omfattende ændringer i befolkningens aldersstruktur vil tvinge EU til at tage praksis op til fornyet overvejelse og fore tage mange ændringer. Den demografiske aldring understre ger, hvor nødvendigt det er for EU-samfundet at tilpasse sig og for den enkelte at ændre sin adfærd.
The magnitude of changes to the age structure of populations will force the European Union to rethink and change many practices.
Den største udfordring i forbindelse med et samfund for akti ve i alle aldre ligger i at få formuleret en strategi, der både gør det muligt for ældre mennesker fortsat at være involveret i det arbejdsmæssige og sociale liv samt motiverer dem hertil.
The main challenge is that an active society for all ages requires a strategy which both enables and motivates older persons to stay involved in working and social life.
Aldersgruppen fra 15 til 29 år, hvorfra tilgangen til arbejdsmarkedet kommer, vil blive reduceret med 16 %, hvilket svarer til et fald på 13 millioner.
The age group 1 5­29, from which entrants to the labour mar­ket are drawn, will be reduced by 16 % equivalent to a drop of 1 3 million.
Generationen på 50-64 år vil stige med mere end 16 millioner (26 %), hvori mod stigningen i antallet af personer, der har nået pensionsal deren (65 år og ældre), samt i antallet af meget gamle (80 år og ældre) vil nærme sig henholdsvis 30 % og 40 %.
The generation 50­64 will increase by more than 16 million (26 %) while the growth of people of retirement age (65+) and the very old (80+) will approach 30 % and 40 % respectively.
1975-1995 og
1975-95 and
Kilde.iagttagelser indtil 1995, Eurostats udgangsscenarie foi perloden 1996-2015.
Source: Observations until 1995. Eurostat baseline demographic scenario for the period 1996­2015.
Fremme af lige muligheder
Adapting to ageing in workplaces and labour markets
Med en befolkning i den erhvervsaktive alder, der bliver ældre (se figur 2), bliver beskæftigelsesspørgsmål i stigende grad påvirket af den situation og adfærd, der gør sig gældende for de ældre generationer, som tæller flere end de yngre genera tioner.
With the ageing of the working age population (see Graph 2) employment issues will increasingly be influenced by the situation and behaviour of the older generations, whose numbers are greater than those of the generations behind them.
Medmindre beskæftigelsestallene for personer i den erhvervsaktive alder bliver væsentligt forbedret, vil arbejdsstyrken sandsynligvis blive reduceret.
Unless the activity rates of persons of working age are substantially improved, the workforce is likely to shrink.