natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Irland og Del Forenede Kongerige er mere tilbøjelige til at opkøbe uden for EF end i EF.
Following.to this method, we find t[at Greece, Portugal, Spain, Germany and The Netherlands are Member States relatively more open to concenrranve activity Trom ' outside than from inside the Community.
Opkøbende eller opkøbte virksomheder i EF­landene Lande i og uden for EF
EC Member States as bidder or targetcountries from inside and outside the EC
Opkøbt af EF­eksterne virksomheder
Externally targeted
Opkøbt af EF­interne virksomheder Kilde: Tabel 3, 4, 5 og 6.
Source:Tables
Dette indeks måler den relative betydning af grænseoverskridende koncentrationsaktivitet i et land sammenlignet med antallet af nationale handler.
Member State to bid in concentrative operations within the Community or taiget firms butsidethe Community.
Det beregnes som for skellen mellem alle internationale handler og nationale transaktioner, divideret med summen af begge. Små lande som Luxembourg. Portugal. Grækenland og Irland har tendens til at være meget åbne. som man kunne forvente, mens store lande som Tyskland har tendens til at være mindre åbne.
For. that purpose can divide term by term the entriesof the last cälumns"of these two tables.On averagl,
Det er imidlertid interessam at bemærke nogle undtagelser.
Community higher than the Community average.
I særdeleshed har Danmark el negativt indeks, hvilkel viser, at den interne koncentrationsaktivitet er meget betydelig i forhold til internationale transaktioner.
If the ratiö is greater than 6.81 it can be said that a country has a relalivelygreatfr tendency to be a bidder in intra-EC deals ihan in EC/non-EC deals than the Community
Det er også interessant at notere, at Frankrig har et negativt indeks, men meget lille i absolutte termer (f.eks. sammenlignet med Italien), hvilket viseren vis balance mellem antallet af grænseoverskridende og nationale handler, som involverer franske virksomheder.
This classification gives Portugal, Spain, Germany, Italy, France and Belgium as having a relatively
Blandt landene med positive nettobalancer og åbenhedsindekser er der nogle betydelige forskelle. F.eks. er nettosaldoen omtrent den samme i Spa nien og Portugal.
h-ig,her propensity for intra-EC bidding, Greece, The Netherlands, Denmark, Luiembourg, Ireland and the
Åbenhedsindekset i Spanien er imidlertid mindre end det halve af det portugisiske indeks, hvilket viser en meget betydeligere koncentrationsaktivitet af indenlandsk karakler i Spanion ond i Portugal.
Of course,the smaller the absoluteloncentrative acrivity is for any country, the morevolatile is the position of one country in the graphic.Thus, the picture for couniries such as Greece, Portugal
Nettosaldo og åbenhedsindeks for EF-landene med hensyn til fusioner og erhvervelser af majoritetsinteresser
Net balance and openness index of EC countriesin terms of merger and majority acquisitions
Fordeling af koncentrationstransaktioner efter overtagelsesværdi og overtagelsestype
Distribution of concentrative operations by bid-valueintervalsand bid type
Derfor er det ikke muligt at beskrive størrelsen af de virksomheder, der er involveret i transaktionerne.
Therefore, it is not possible to give an account of the size ofthe companies involved in the operations.
AMDATA giver ikke desto mindre visse oplysninger, som kan give os en idé om størrelsesfordelingen af selve transaktionerne i ste­det for al slørreisen af de involverede virksomheder.
Nonetheless,Amdata provides certain information which cangive us an idea about the size distribution of the operations themselves instead of the size of the firmsinvolved.
AMDATA giver oplysninger om værdien af over­tagelsestilbuddct i hver enkeli handel.
Amdata gives information of the value of the bid in each deal.
Som visi i tabel 7 er der imidlertid en stor procentdel af transak­tioner, for hvilke ovcrtagelsesværdien er ukendt.
However, as Table 7 shows,there is a large percentage of operations for which the bid value remainsunknown.
Overtagelsesværdien er kun anført for en tredjedel af' del samlede antal transaktioner, hvor europæiske virksomheder er involveret (dvs. nationale handler og El­handler plus transaktioner, hvor en europæisk virksomhed og en ikke­europæisk virksomhed delta­ger).
The bid value is givenfor only one third of the total number of operations involving European firms (i.c. national and Community deals plus operations involving a European and a non-EC firm).
Procentandelen for ikke­oplyste overtagelsesværdier er ikke den samme for alle sektorer.
The percentage of missingbid values is not the same for all the sectors.
Dette pro­blem er værst i EF­interne iransaktioner inden for bygge­ og anlægsvirksomhed, hvor overtagelsesvær­dien kun er kendt i omkring en ud al' seks transaktioner.
This problem is worse in intra-EC operations in theconstruction sector, where the bid value is known in approximately only one out of sii operations.
På den anden side er problemet mindre i EF­/ikke­EF­handler inden for energi­ og vandsektoren, hvor overtagelsesværdien kun er ukendt for 13 ud al i all 34 transaktioner.
Onthe other hand, the problem is a minor one in EClnon-EC deals in the energy and water sector where thebid value is not known for only 13 of a total of 34 operations
EF­interne transaktioner er normalt mindre end de transaktioner, der omfatter EF­virksomheder og virk­somheder fra tredjelande.
Intra-EC operations are usually of smaller dimension than those involving EC firms and firms from thirdcountries.
Inden for generel fremstillingsvirksomhed havde 65% af de EF­interne hand­ler f.eks. en overtagelsesværdi på mindre end IO mio. ECU, mens denne procentdel var 43% for EF­/ikkc­EF­transaklioner.
For instance, in general manufacturing 65% of intra-EC deals had bid values below ECU10 million while that percentage was 43o/oin the case of EC/non-EC operations.
56'/r af EF­/ikke­EF­handlerne i denne sektor havde en overtagelsesværdi i intervallet 10­500 mio. ECU, mens 34'/r al' de EF­interne transaktioner faldt inden for samme overtagelsesværdiinterval.
However, 560/" of EC/non-EC deals in that sector had bid values between ECU 10 and 500 million. and 34o/oof intra-ECoperations were included in the same bid-value interval.
Der var dog to EF­inlerne transaktioner med overtagelsesværdier på over 200 mio. ECU.
Nonetheless,there were 2 intra-EC operations with bid values of more than ECU 200 million.
Fordelingen al handlernes størrelse på aktivitetssektor og på overtagelsesværdiintervaller viser nogle interessante kendsgerninger.
The distribution of the size of the deals bv sector of activitv and bv bid value intervals shows some
Energi­ og vandlorsyningssektoren har en høj gennemsnitlig transaktions­størrelse.
interesting facts, The energy and *"t.. s.ito, has a high intra-EC deals, 31olo of all operations for which figures are available had bid values above ECU
For EF­inlerne handler lå 319Í al alle de transaktioner, for hvilke der foreligger oplysninger, på overtagelsesværdier på over 200 mio. ECU.
200 million.
For EF­/ikke­EF­handler udgjorde denne procentandel 38% med tro handler, som havde overtagelsesværdier på over 900 mio. ECU. Den kemiske sektor og råstofudvinding havde også overtagelsesværdier. som var større end gennemsnittet.
In the EC/non-EC case, that percentage goes up to 38% with three deals having bid values ofmore than ECU 900 million, The chemicals and extractive sectors also had bid values greater than theaverage ones.
47 EF­eksterne transaktioner havde overtagelsesværdier på over 50 mio. ECU, og 7 handler oversteg 500 mio. ECU.
Forty-sevenoperations of extra-EC dimension had bid values above ECU 50 million and
Minoritetsinteresser omhandles i næste afsnit.
Both of EC and non-EC nature, but excluding national operarions.
Overtagelsesværdiintervaller i mio. ECU
Bid valuebandsin ECU million sT ar ge r SIC
EF-interne EF/ikke-EF Mineraler/kemikalier
Mins/Chemicals
EF-interne EF,'ikke-EF
Other services
Fordeling af transaktionerne elter overtagelsestype og aktivitetssektor — 1992/1993
Distribution of operations by bid type and sector of activity -
Offentlige overtagelsestilbud
Management buy outs
Overtagelses! > pe Opkøbte virksomheder
Private acquisitions lntra lntra intra EC
Landbrug Energi & vand 6 24 133 230 214
Agriculture Energy Ec
1 alt inden for EF
\o raOcAF{OF{O
Minoritetserhvervelser og joint ventures
Minority acquisitions and joint ventures
I modsætning til hvad der skete for fusioner og majoritetserhvervelser, or køb af minoritetsinteresser ikke faldet særlig kraftigt i forhold til tallene for 1991/1992.
Contrary ro what happened.with mergersandmaiority the purchase of minority stakis has not fallen very drasticallywith respect to 1991/92figur.es. figur.es.
Nationale transaktioner og EF-internationale transaktioner voksede i forhold til tallene for 1991/1992. Udviklingen var forholdsvis ens i fremstillingsvirksomhed og tjenester.
Nation a l operatiäns and EC internaiional operationsgrew reiative to the 1997/92 figures.The evo_lution was relatively similar in manufacturing and-services.The number of operations.of this type gyPerienced some increasl in metal, engineering
Antallet af transaktioner af denne type voksede en del inden for melal/maskinloknik/bilor og i den finansielle sektor og for andre tjenester.
."t. and in the financial sectois and other services. The highest
Den højeste koncentration al minoritetserhvervelser fandt sted inden for bank, forsikrings- og finanssektoren mod 80 nationale transaktioner og 39 grænseoverskridende handler, som involverede EF-selskaber.
"nd concentration of minoiity äcquisitiänstook took place in the banking, insurance and financial sector with 80 national operations and'39 cioss-border deals involving EC companies.fhis h!S! level of activity. was already präsent in the previous years, although the incämplete time coverage of these types of deals by
Dette høje aktivitetsniveau var allerede lydeligt i de foregående år, selv om AMDATA's ufuldstændige tidsdækning for disse typer handler før 1990/1991 ikke giver mulighed for at foretage sammenligninger over del lange sigt.
Amdata belore 1990/91. does not allow us to make long term comparisons.
Tabel 9 giver ot resumé al' den internationale aktivitet for minoritetserhvervelser, som involverer EF-virksomheder.
Table 9 gives a summary of international activity of minority acquisitions in v o lv in B EC firms.
Do EF-intorno handler var langt mere dominerende end handler, som involverer virksomheder fra lande uden for EF.
Intra-EC dealsweä much more aüundant than deals involving firms from outside the EC. France was the
Frankrig var det land, der havde det højeste antal nationale transaktioner i 1992/1993 efterfulgt al' Italien.
-country with the highest number of national operations in 7192/93followed by Italy. In the United Kingdom. and
I Del Forenode Kongerige og Tyskland — to lande mod en meget høj koncentrationsaktivitet mod hensyn til majoritetserhvervelser — var antallet af minoritetserhvervelser ganske Milo.
Germany, two countries with very high levels of concentration activities in terms of maiority acquisitions, the number of minority acquisitions was quite small.
Frankrig var også don største opkøber for så vidt angår grænseoverskridende transaktioner af denne slags mod 16 EF-inlerne transaktioner og 14 handler med selskaber fra ikke-EF-lande. Frankrig var også meget olie genstand for opkøb i donno type transaktioner, både fra virksomheder i EF og uden for EF ( 19 tilfælde).
France was also the main bidder nationality in cross-border operations of this kind, with 16 intra-Eu-rope.an a!1o targeted very often for this operations and 14 deals with firms from non-EC countries.-France aa1 tioe of operations by other firms from both inside and outside the EC (19 cases).
Det er også værd al bemærke, at Spanien, med 17 internationale transaktioner, også ofte var genstand for virksomhedsopkøb.
It is also worthwhile noticing that Spain, *ith tZ international operations, was another frequent target nationality.
Italien lå på tredjepladsen med 16 transaktioner.
Italy was third with 16 operations.
Dataene om joint ventures er begrænset til de oplysninger, der findes i tabel 1.
The data for ioint ventures are limited to those contained in Table 1.
Disse data er blevet stillol lil rådighed al' KPMCi.
These data have been kindlysubmitted by KPMG.
Disso lidssorior omfatter tal for tre typer aftaler: a) Aftaler mellem to eller lloro solskaber, der ikke or datterselskaber af samme moderselskab, med hen blik på at skabe noget nyl.
These time series include figures of three types of agreements:
-') AMDATA definerer minoritetserhvervelser som transaktioner, hvor køberen ikke ejer mere end 50% af det opkøbte selskab.
' ' Agreements between two or more companies, not being subsidiaries of the same
Tærsklen for medtagelse er enten, at storrclscn af kapitalinteressen, der erhverves, er større end 30'/r, eller hvis den er mindre, at transaktionsværdien er storre end IO mio. UKL.
_pa-rent r.i up something new, This could be a new company, the development of an oilfield or whatever as long as they start something new and independent.
BILAG IV b) Aftaler om oprettelse af et konsortium, der vil foretage opkøb af selskabsinteresser eller udvikle varer og tjenester på et permanent eller langsigtet grundlag.
(b) Agreementscrearing a consortium which will make acquisitions or develop goods or services on apermanent or long-term basis.
c) Aftaler, hvorefter to adskilte selskaber fusionerer nogle af deres datterselskaber.
(c) Agreements by which two separate companies merge some of their subsidiaries.
Dette betyder, at de kategorier, der er nævnt i tabel 1 under forskellige betegnelser, ikke er fuldstændig gensidig udelukkende. Det skal desuden huskes, at joint ventures medtælles hver gang, et selskab bliver grænseoverskridende.
This implies that the categories included in Table I under different headings are not completely mutually exclusivä.Furthermore, it-must be borne in mind that ioint ventures are counted every time one company goes acrossthe border.
Det indebærer, at hvis der dannes et joint venture af tre selskaber, hvoraf to sel skaber bliver grænseoverskridende, tælles transaktionen to gange.
This means that if a ioint venture is being formed by three companies of which two companies are going cross-border,the operation is counted twice.
EF-/ikke-EF-handler medregnes desuden uden at angive de opkøbende og opkøbte virksomheders nationalitet, da dette er vanskeligt eller endog undertiden umuligt at fastslå i den slags transaktioner.
.target nationality of the firms, given that this is more difficult or even sometimes impossible to establish in this kind of operation.
Tabel 1 viser, at antallet af EF-interne joint ventures inden for fremstillingsvirksomhed voksede betyde ligt sidste år, men fortsat lå under tallet for 1991/1992.
Table 1 shows that the number of intra-EC joint ventures in manufacturing increased considerably l"it y.rt but it was still below the l99l/92 figure.
EF-/ikke-EF-handlerne inden for fremstillingsvirksomhed fortsatte imidlertid den faldende tendens, der begyndte i 1991/1992.
However, EC/non-EC deals in manufacturing continued theii decreasing tendency started in 1991/92.
Det skal bemærkes, at joint ventures inden for fremstillingsvirksomhed mellem EF-virksomheder og ikke-EF-virksomheder er langt hyppigere forekommende end EF-interne transaktioner.
It is worthwhile noticing that ioint ventures in manutacturing en g jn eering between EC an'dnon-EÖ firms are much more frequent that intra-EC operadons.The The
Metal/maskinteknik/biler omfattede hovedparten af de EF-interne og EF-eksterne joint ventures inden for fremstillingsvirksomhed, efterfulgt al' mineraler og kemikalier og generel fremstillingsvirksomhed.
_metal, and car sector contained most of the intra and extra Community joint ventures in manutacturing' tollowecl by minerals and chemicals and general manufacturing.
Udviklingen i servicesektoren var mere ensartet med fald for alle typer handler.
The evolution in the service sector was more uniform with decreases in all types of deals.
Antallet af joint ventures af EF-intem karakter faldt til en tredjedel af tallet for 1991/1992 i servicesektoren.
The number ofioint ventures of an intra-Community nature has been reduced to one third of the 7997/92 figure in theicrvice sector.
Faldet har også været konstant, om end mindre drastisk, inden for EF-/ikke-EF-området.
The decrease has been'alsoconstant although lessdramatic in the EC/non-EC area'
De fleste transaktioner af den slags findes inden for bank, forsikrings- og finanssektoren med 85 joint ventures mellem EF-virksomheder i 1992/1993.
Most of the ooerations of this kind are found in banking, insurance and financial services with 85 lointu.niu.", involiing EC firms created in 7992/93.It is alio important to take note of the high level ofactivity in the creätion of joint ventures registered by KPMG outside the EC.
B. UNDERSØGELSESPROGRAMMET I 1993
THE 1993 STUDIESPROGRAMME
En al undersøgelserne med tillen "Analyse al' tekniske og økonomiske problemer vedrørende anvendelsen af konkurrencereglerne i elektricitetssektoren« skal offentliggøres.
One of these studies entitled of technical and economic problems.concerning the appliiation of competition rulcs to the electriciry seätor' is intended for publication.
To undersøgelser vil ikke blive offentliggjort.
Two studies will noi be pubiished.
Den første af disse undersøgelser vedrører prisforskelle for forbrugerelektronik.
The first öne of them deatswith price differentials tor consumer electronics goods.
Don anden behandler spørgsmålet om kryds­subsidier.
The second one examines the issue of cross-subsidies.
Fem fortro­lige undersøgelser blev bestilt sidste år.
Five coinfidential studies were commjssioned last year.
Disse undersøgelser har været nyttige for det interne arbejde i GD IV.
These studies have beeninstrumental for the internal work of DG IV.
På baggrund al disse undersøgelsers fortrolige karaklor kan vi ikke give et resumé al' resultatorne i delle afsnit.
Given the confidential nature of these studies, we cannot present an abstract of their findings in this section.
Resumé af undersøgelser, der skal offentliggøres
Summary of studies intended for publication
Analyse af tekniske og økonomiske problemer vedrørende anvendelsen af konkurrencereglerne i elektricitetssektoren
Analysis of technical and economic problems concerning the application ofcompetition rules to the electricity sector
Andel kapitel redegør for do forskellige varianter af varer og tjenester, for hvilke der kan praktiseres prisdiskrimination: dette kapitel indfører ligeledes de omkostningsbegreber. man kan anvende i forbindelse med en analyse af prisdiskrimination. Tredje del viser prisdiskriminationen ved en omkostningsanalyse.
The second chapter looks at the värious tf,pes of goods and services in respectofwhich price discrimination may be practised;it also sets our the cost'äoncepti rhat.""
Endelig undersøger fjorde del, hvordan prisdiskriminationen kan forklares ved en normal økonomisk adfærd eller begrundes ved en reguleret adfærd.
The "oo l6urth ghapter examines howprice discrimination can be explained in terms of normal economic befiaviour or may
Det konkluderes, at de er relé­vame allo Iro i forbindelse mod analysen af elektricitetssektoren.
It is concludäd that all three a.e räerant to an analysis of the electricity sector.
Kapitlet indfører ligeledes en skelnen mellem ol reguleret marked og el ¡kke­reguleret marked; del anføres, at selv om det regulerede marked i øjeblikket udgør don naturlige ramme for en undersøgelse af diskriminationsspørgsmålene i elsektoren, or dot ligeledes nødvendigt at karakterisere den diskriminatoriske praksis, som kan følge af en normal økonomisk adfærd. Denne praksis afhænger af den type konkurrence, der kendetegner markedet.
The chapier alio draws a distinction between the regulated and non-regulated markets; it arguäs that, while the iegulated market is et present the natural ftaäe*o.k foi examlnlng dlscrtmlnatlon issues in the electricity sector, there is also a need to look at anv discriminatorv practices resulting from normal economic behavi,our,Suih practices are a function of the type of competitioir prevailing on the market.
Elsek­loren er tid Ira dolio synspunkt og under de nuværende omstændigheder relativ enkel at behandle, da man kan holde sig lil dot simple tilfælde mod monopol.
The electricity sector is, from ihis point of view and in presänt circumstances, relatively simple deal with since the typical situation is thai of a monopoly.
Der kan være forskellige årsager til den diskrimina­toriske praksis, der gælder på do regulerede markoder.
Theie are various possiblä lo such practices, it is reasons tor the drscrlminatory practices-obtaining on the regulated markets.
Blandt disse årsager er det nødvendigt at indføre en distinktion mellom boretliget og ikke­beretliget diskrimination, som anerkendes udtrykkeligt i don amerikanske regulcringspraksis. Berettigelsen baseres på en forbedring af den økonomiske effektivitet, mons de former for diskrimination, som ikke vil medføre en sådan forbedring, siges at være ikke­beret­ligol.
Among -b"t*""ti necessajy.to.draw a distinctionl-as explicitly recögnized in ÜS regulatory practice, justifieä and
På grundlag al do således indførte begreber konkluderes, al undersøgelsen af diskrimination kan opdeles i fem punkter, som giver en særlig karakteristik af den diskriminatoriske praksis. Det første punkt vedrører en juridisk karakterisering af diskrimination; denne karakterisering kan nemlig være for­skellig Ira don, der normalt anvendes inden for økonomi. Dette punkt, som henhører under jura, behand­les ikke i rapporten. Del andet punkt or don økonomisko karakterisering al' on diskriminatorisk praksis i elsektoren. Denne karakterisering forudsætter, at produkterne og deres varianter samt de omkostnings­begreber, der benyttes, defineres. Det tredje og fjerde punkt vedrører karakteriseringen af de former for diskrimination, der henholdsvis følger af en normal økonomisk adfærd og en rcgulerel adfærd.
.discrimination. Justificatioir is 6ased än an improväent discrimination that does not bring about any such improvemänt is resardedas uniustified.Apölvine thosL concepts' the study of discrimination can thüs be brolien down into five topics. e"äh inuoluinää'o"itiiui"t characterization ofdiscriminatorypractices.
Pr. definition or dette spørgsmål kun relevant for undersøgelser fra sag til sag og kan ikke behandles her.
By definition, tfiis question involves case-by-casestrldies and cannot bi dealt with here.
Del konkluderes imidlertid, al sådanne undersøgelser burde kunne gennemføres for elektricitet, så konge man forbliver inden for rammerne af et monopols normale økonomiske adfærd og inden for rammerne al on reguleret adfærd.
It is concluded,'however, thai ii shoulä be possible for such studies to be carried out succe,ssfully in the electricity sector as läng as one remains within the'framework of normal economic behaviour under a monopoly and within the framäwork of reg"i"t"d behaviour.
Dol andel kapitel definerer del marked, på hvilket man undersøger diskriminationsspørgsmålene, saml de omkostningsbegreber, som man benytter i analysen.
The.second chapter defines the market within which questions of discrimination and the cost conceprs aPpllcable tor the PurPoses of the analysis are to be studied, So as to avoid any technical or mathematical discussion, analysis.is based exclusively_ on examples.
For at undgå enhver teknisk eller matematisk
It is important tä note that, in most cases
Disse leveringer og tjenester bringes på markedet i forskellige varianter.
Such supply " and services are marketed in different variants.
De kan være forskellige med hensyn til geografisk lokalisering, mængde, regelmæssighed og interruptibilitet. De kan grupperes (levering, der integrerer produktion og transport) eller adskilles (transporttjeneste adskilt fra produktion).
They mayvary in termi of geographical location, volumll regularity and interruptibility, They may be combined_(_supplyi;;i"äi;";;;;iof, aÄd t."nsmission) or r"p"r"ä (transmission service separate from generation)' Various.ost conie-ptr may be applied in attempting to justify price differences.The concepts of allocated, incrementaland marginal costs are presented.