natgillin/translations-raw huggingface dataset:
El'RU's tilskud dækker sædvanligvis 50% af de offentlige udgifter, idet der dog er mulighed for at yde op til 55%', når der er tale om foranstaltninger af særlig betydning for de regioner, hvori de gennemføres.
The ERDF's contribution generally amounts to 50% of the public expenditure, but may amount to 55%* in the case of measures of particular importance for the regions in which they are located.
I forbindelse med EFRU er forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne adskilt, hvilket betyder, at fonden i et givet år kan indgå forpligtelse for et beløb, som så udbetales over flere år i takt med foranstaltningens gennnemførelse.
Commitment and payment appropriations are differentiated, i.e. the FRDF can make an expenditure commitment one year and make the payments over several years as the project is carried out.
For at fremskynde betalingerne kan EFRU yde forskud afhængig af de disponible budgetmidler og af genneinførelsestempoct.
So as to speed up payments, the ERDF may grant advances within the limits of budget balances and according to the progress made with the operations.
I 1988 udøvede EFRU sin virksomhed på grundlag af lo budgetposter:
In 1988, the ERDF carried out its activities under two budget chapters:
Kapitel 50, der omfatter EFRU-intcrventioner i form af finansiering af fællesskabsprogrammer, nationale programmer af interesse for Fællesskabet, projekter og undersøgelser.
Chapter 50, which covers ERDF assistance through the financing of Community programmes, national programmes of Community interest, projects and studies.
Fællesskabet liar lo andre strukturfonde, nemlig Den europæiske Socialfond og Landbrugsfondens Udviklingssektion, jf'. kapitel 7.1).
There arc Lvvo other Community structural Funds: the European Social Fund and the Guidance Section of the EAGGF (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, sec chap. 7.1)
Indtil slutningen af 1988 Rådets forordning lir. 1787/84 er ikke længere gac.ldcnde siden 31.12.88.
The Council Regulation (F.F.C) No. 1787/84 is no longer in force since 31.12.88.
Kapitel 51, der vedrører finansiering af særlige BF-foranstaltninger - tidligere benævnt kvotafri aktioner - og som er vedtaget af Rådet inden den 1. januar 1985.
Chapter 51, which covers financing of specific Community measures, formerly known as non-quota measures, instituted by the Council before 1 January 1985.
Arbejdet med at reformere strukturfondene har været meget intensiv i 1988, hvor de nye bestemmelser har set dagens lys.
Work on reforming the structural Funds was pursued with great vigour in 1988 and culminated in the adoption of the new legislation.
Det skal bemærkes, at denne reform, som er en udløber af Den Fælles Akt, dels skal styrke budgetmidlerne og dels skal samordningen og den flerårige programmering.
This reform - a following to the Single Act - is designed, firstly, to increase the budgetary resources available and, secondly, to reinforce coordination and multiannual planning.
I artikel 46 i Rådets forordning (EØF) nr. 1787/84 af 19. juni 1984 om Den Regionaludvikling hedder det:
Article 46 of Council Regulation (EEC) No 1787/84 of 19 June 1984 on the European Regional Development Fund provides:
Denne fjortende beretning, som vedrører 1988, er den sidste under den gamle lovgivning. Det forekommer os derfor nyttigt at give et overblik over EFRU fra dens oprettelse i 1975.
'lTiis 14th Report, which covers 1988, is the last involving the old legislation; it therefore seemed appropriate to take stock of the ERDF's activities since it was set up in 1975.
Samordning af regionalpolitikken Det indre marked og indvirkningen på regionerne Det økonomiske miljø De makroøkonomiske virkninger af EFRU's interventioner
Coordination of regional policies 1.1 Coordination of regional policies 1.2 Completion of the single market and regional impact 1.3 The economic environment 1.4 Macroeconomic impact of ERDF assistance
EFRU's operationelle programmer 2.1 Fællesskabsprogrammer 2.1.1 Vedtagelse af fællesskabsprogrammerne RESIDER og RENAVAL 2.1.2 Iværksættelse af STAR­ og VALOREN­programmerne 2.1.2.1 Gennemførelse af STAR­programmerne i medlemsstaterne 2.1.2.2 Gennemførelse af VALOREN­programmerne i medlemsstaterne 2.1.3 Kommissionens forberedelse af nye initiativer 2.2 Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (ΝΡΙΓ) 2.2.1 Godkendte NPIF i 1988 2.2.2 Situationen med hensyn til NPIF, der er godkendt før 1988 2.3 EFRU's deltagelse i integrerede udviklingsaktioner i 2.3.1 Situationen med hensyn til igangværende integrerede udviklingsaktioner 2.3.2 De Integrerede Middelhavsprogrammer (IMP) 2.4 De særlige Fællesskabsaktioner 2.4.1 Særlige programmer godkendt i 1988 2.4.2 Gennemførelsen af igangværende programmer
Operational ERDF programmes 2.1 Community programmes 2.1.1 Adoption of the RESIDER and RENAVAL Community programmes 2.1.2 Implementation of the STAR and VALOREN programmes 2.1.2.1 Implementation of the STAR programmes in the Member States 2.1.2.2 Implementation of the VALOREN programmes in the Member States 2.1.3 Preparation of new Commission initiatives 2.2 National programmes of Community interest (NPCIs) 2.2.1 NPCIs approved in 1988 2.2.2 Progress with programmes approved before 1988 2.3 ERDF participation in integrated development operations 2.3.1 Monitoring of IDOs in progress 2.3.2 The integrated Mediterranean programmes (IMPs) 2.4 Specific Community measures 2.4.1 Special programmes approved in 1988 2.4.2 Implementation of current programmes
Projekterne 3.1 Ansøgninger vedrørende 7.976 projekter 3.2 Tilsagn om støtte til 3 910 projekter
Projects 3.1 Applications for 7 976 projects 3.2 3 910 projects approved 3.3 93% of assistance for projects goes to infrastructures
Infrastrukturerne modtager 93% af projektstøtten Støtte til investeringer i industri­, hådværks­ og servicevirksomhed Beskæftigelse Udnyttelse af egne udviklingsmuligheder Undersøgelser Projekternes lokalisering
Assistance for investment projects in industry, craft industry and the service industries Employment Development of indigenous potential Studies Location of projects
EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 5.1 Status over EFRU's interventioner 5.1.1 Finansielle midler 1975­1988 5.1.2 Støttens fordeling på interventionskategorier 5.1.3 Beskæftigelse
Fourteen years of ERDF activity 5.1 Review of ERDF activities 5.1.1 Financial resources 1975-88 5.1.2 Breakdown of assistance by type of intervention 5.1.3 Employment
5.2.1 Belgien 5.2.2 Danmark 5.2.3 Tyskland 5.2.4 Spanien 5.2.5 Grækenland 5.2.6 Frankrig 5.2.7 Irland 5.2.8 Italien 5.2.9 Luxembourg 5.2.10 Nederlandene 5.2.11 Portugal 5.2.12 Det Forenede Kongerige
5.2.10 Netherlands 5.2.11 Portugal 5.2.12 United Kingdom
Oplysning om EFRU's interventioner 6.1 De konkrete aktioner 6.2 Information om reformen af strukturfondene
Information on ERDF operations 6.1 Practical measures 6.2 Information and the reform of the Structural Funds
Iællesskatcts øvrige interventioner i regionerne 7.1 Strukturfondene 7.2 Finansielle instrumenter 7.3 EKSF-Omstillingslån 7.4 Europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre 7.5 Pilotforanstaltninger 7.5.1 Europapartnerskab 1988: 7.5.2 Opstilling af en fortegnelse over regionernes eget udviklingspotenticl
Other forms of Community assistance in the regions 7.1 The Structural Funds 7.2 The financial instruments 7.3 ECSC conversion loans 7.4 European Business and Innovation Centres 7.5 Pilot schemes 7.5.1 Europartnership 1988 7.5.2 Preparation of an inventory of indigenous potential
Reformen af strukturfondene 8.1 Hovedelementerne i reformen 8.1.1 De prioriterede mål 8.1.2 Fordobling af bevillingerne 8.1.3 Tilbagestående regioner 8.1.4 Regioner ramt af industriel tilbagegang 8.2 Forordningerne 8.2.1 Koordinationsforordningen 8.2.2 EFRU-forordningen 8.2.3 De andre forordninger 8.3 Retningslinjerne
8.2 The Regulations 8.2.1 The coordinating Regulation 8.2.2 The ERDF Regulation 8.2.3 The other Regulations 8.3 Guidelines
Bilag A. Statistiske oplysninger 1988 og 1975-1988
Appendix A. Statistical data 1988 and 1975-1988
Bilag B. Foto af projekter finansieret af EFRU
Appendix B. Photographs of projects carried out with the support of the ERDF
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og regionalpolitik Særlige fællesskabsaktioner med henblik på regionaludvikling Støtte med regionalt sigte Integrerede foranstaltninger Reform af strukturfondene
European Regional Development Fund and regional policy Specific Community regional development measures Regional aid ] Integrated approach Reform of the structural Funds
1988 har været en overgangsperiode, hvor der er blevet gjort en betydelig indstats for i størst muligt omfang at indpasse de generelle principper i reformen af strukturfondene i F,F's regionalpolitik.
The year 1988 was a period of transition in which much work was done to give effect as far as possible to the broad principles underlying the reform of the Funds in the context of Community regional policy.
I EØF-Traktaten som ændret ved Fællesaktens artikel 130 Β er det præciseret, at alle medlemsstater forpligter sig til at samordne deres økonomiske politik med henblik på at opfylde målsætningerne om økonomisk og social samhørighed of konvergens.
The EEC Treaty, as amended by the Single Act, stipulates in Article 130b that Member States are to conduct and coordinate their economic policies in such a way as to attain the principal objectives of economic and social cohesion and convergence.
Endvidere defineres i artikel 130 C den essentielle rolle, som EFRU spiller med henblik på at reducere skævhederne mellem de forskellige regioner og det økonomiske efterslæb i de dårligst stillede regioner via strukturel tilpasning og deltagelse i deres økonomiske udvikling samt omstilling af industriregioner i tilbagegang.
In addition, Article 130c defines the ERDF's prime role as being to reduce the gap between the various regions by participating in the economic development and structural adjustment of the least-favoured regions and in the conversion of declining industrial regions.
I øvrigt danner Rådets forordning nr. 2052/88 af 24. juni 1988 ramme om grundprincipperne i reformen: målsætninger og opgaver for strukturfondene, interventionsmetoder, opstilling af EF­støtterammer, finansieringsoversigt, nedsættelse af udvalg for de forskellige målsætninger; flere andre forordninger er blevet vedtaget af Rådet i 1988 som gennemførelsesbestemmelser til rammeforordningen, bl.a. forordning nr. 4253/88 af 19. december om samordning af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige finansielle instrumenter og forordning 4254/88 af 19. december om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.
Council Regulation (EEC) n°2052/88 of 24 June 1988 lays down the basic principles underlying the reform: objectives and tasks of the structural Funds, methods of assistance, definition of the Community support frameworks, financial arrangements and the setting-up of the committees relating to the various objectives; a number of other Regulations were adopted by the Council in 1988 to implement the framework Regulation, notably Regulation (EEC) n°4253/88 of 19 December as regards coordination of the activities of the different structural Funds between themselves and with the operations of the European Investment Bank and the other financial instruments, and Regulation (EEC') n°4254/88 of 19 December on the European Regional Development Fund.
I forbindelse med reformen er der også foretaget en række tilpasninger af regionaludviklingsprogrammerne, der spiller en central rolle i samordningen af medlemsstaternes regionalpolitik og tjener som referenceramme for EFRU­støtten.
In keeping with the spirit of the reform, work was carried out on the regional development programmes (RDPs), the key instruments for the coordination of regional policies and the frame of reference for ERDF assistance.
Udvalget for Regionalpolitik holdt møde den 18. maj 1988.
The Regional Policy Committee met on 18 May 1988.
Det gennemgik regionaludviklingsprograminerne for Frankrig og Italien (Mezzogiorno) og afgav en positiv udtalelse.
It examined and endorsed the RDPs for France and Italy (Mezzogiorno).
På grundlag af en redegørelse fra Kommissionen til udvalgets medlemmer blev der endvidere afholdt en bred debat om de vigtigste elementer i fondsreformen.
On the basis of an introductory report from the Commission to the Committee members, the Committee also held a wide-ranging discussion on the main aspects of the reform of the Funds.
I 1988 har Kommissionen gennemgået regionaludviklingsprogrammerne for Spanien for perioden 1986­1990 efter at have godkendt den nye finansieringsordning for de spanske autonome områder samt den nye afgrænsning af regionalstøtteområderne.
In 1988, the Commission examined the RDPs for Spain for the period 1986-90 following approval of the new arrangements for financing the Spanish autonomous communities and of the new boundaries for the areas eligible for regional aid.
Hermed er alle regionaludviklingsprogrammer af tredje generation blevet forelagt og udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens udtalelse af 19. juni 1984 og Europa­Parlamentets beslutning af 12. juli 1985 om regionaludviklingsprogrammerne af anden generation.
This brought to an end the submission process for the third-generation RDPs, which were drawn up in the light of the Commission Opinion of 19 June 1984 and the European Parliament Resolution of 12 July 1985 on the second-generation RDPs.
Det skal understreges, at kvaliteten af det afalle medlemsstater fremlagte materiale er betydelig højere end materialet for tidligere generationer.
It must be emphasized that the quality of the work presented by all the Member States was higher than that of the preceding generation RDPs.
1.2 Det indre marked og indvirkningen på regionerne
1.2 Completion of the single market and regional impact
I 1988 har Kommissionen igangsat en række undersøgelser for at vurdere de regionale konsekvenser, som gennemførelsen af det indre marked vil kunne få.
In 1988 the Commission launched a number of studies designed to assess the regional impact that completion of the internal market might have.
To af undersøgelserne vedrører nogle af de centrale elementer i programmet for det indre marked, nemlig åbningen af de offentlige licitationer og liberalisering af de finansielle tjenesteydelser.
Two of those studies relate to central elements in the internal market programme: the opening up of public procurement and the liberalization of financial services.
I andre undersøgelser ses der på konsekvenserne i regioner eller lande med særlige karakteristiska: øer, traditionelle industriområder, de fire mindst udviklede medlemsstater.
Other studies examine the consequences in regions or countries with special characteristics: islands, traditional industrial regions, the four least-developed Member States.
En sjette undersøgelse ser på faktorer, som kan gøre det muligt at opnå regional konkurrencedygtighed.
A sixth study analyses the factors which enhance the competitiveness of regions.
Formålet med alle disse undersøgelser er at afdække, hvilke risici og muligheder der er forbundet med det indre marked, og at give Kommissionen en række klare retningslinjer for, hvorledes EF kan hjælpe problemregioner, således at disse kan få størst mulig gavn af det indre marked.
The aim of all these studies is to examine the dangers and opportunities arising from the single market and to provide the Commission with clear indications as to how the Communities might help the problem regions to derive maximum benefit from the internal market.
Det økonomiske opsving i Det Europæiske Fællesskab, som begyndte noget langsomt i 1983, har i løbet af de sidste seks år stabiliseret sig som en støt fremgang.
The economic upturn in the Community, which began at a fairly slow pace in 1983, has proceeded steadily over the last six years.
Den reale produktivitetsfremgang nåede gradvis op på 3,75% i 1988, hvorimod væksten synes at være steget med 3% om året.
Real productivity growth rose gradually, to reach 3.75% in 1988, while the indicative trend for the rate of growth seems to have increased by 3% a year.
Den økonomiske vækst har været kraftig siden midten af 1987 og er fortsat i 1988, hvor de faste bruttoinvesteringer har været drivkraften i den interne efterspørgsel.
Economic growth, which had been vigorous since mid-1987, continued in 1988, with the main impetus to domestic demand coming from gross fixed capital formation.
Samtidig er antallet af beskæftigede steget med mere end 1% om året, og den økonomiske aktivitet har givet sig udslag i form af større jobskabelse.
At the same time, the numbers employed have increased by more than 1 % per year and economic activity has been more effective in terms of creating new jobs.
Beskæftigelsen inden for industrien er steget svagt i 1988 efter adskillige år med drastiske fald.
Industrial employment increased slightly in 1988 following many years of massive cutbacks.
Men det er servicesektoren, der har bidraget mest til oprettelsen af nye arbejdspladser, hvoraf mange er deltidsjob, som de arbejdssøgende synes at foretrække.
The service sector created the greatest number of new jobs, a large proportion of which are part-time jobs, which seem to meet the preferences of those looking for employment.
Alligevel er arbejdsløsheden kun faldet lidt.
Nevertheless, the unemployment rate has fallen only slightly.
Dette misforhold mellem antallet af nye arbejdspladser og faldet i arbejdsløsheden kan forklares ud fra den samtidige forøgelse af antallet af jobsøgende.
This discrepancy between the number of jobs created and the reduction of unemployment is attributable to the parallel increase in the number of job-seekers.
Mange af de nye arbejdspladser er nemlig blevet besat med personer, som indtil nu ikke har været en del af den erhvervsaktive befolkning.
Many of the new jobs created have been taken by persons who were previously not part of the labour force.
I 1988 ligger Portugal, Spanien og Det forenede Kongerige i spidsen med hensyn til produktivitetsstigning og oprettelse af nye arbejdspladser.
In 1988, Portugal, Spain and the United Kingdom were the most successful countries in increasing productivity and creating new jobs.
Opsvinget i investeringerne har ligget betydeligt højere end E F-gennemsnittet i disse tre lande.
Investment grew appreciably more rapidly in those three countries than the Community average.
Derimod er situationen noget utilfredsstillende i Irland, idet produktivitetsfremgangen har været på kun 2,5%, beskæftigelsen er gået lidt tilbage, og investeringerne er stagneret.
Ireland's performance, by contrast, was among the least satisfactory, with a rate of productivity growth of only 2.5%, a slight fall in employment and stagnating investment.
Efter to år med en noget svag udvikling i Grækenland er situationen klart forbedret vurderet ud fra indekserne for produktivitet, beskæftigelse og investeringer, men væksten i BNP er alligevel ikke tilstrækkelig stor til at sikre økonomisk konvergens med det øvrige EF.
The situation in Greece improved markedly in terms of productivity, employment and investment following two years of weak performances, although GDP growth at the rate necessary for economic convergence at Community level is still elusive.
Alt i alt har 1988 været præget af en række positive elementer. Men selv om den vækstfremkaldte dynamik i den økonomiske aktivitet har lettet de ønskede strukturelle tilpasninger, er problemerne langt fra løst, og tilpasningerne bør videreføres i usvækket grad.
Overall, there were a number of positive factors at work in 1988.
1 visse regioner henhørende under mål nr. 1 har udviklingen været på et niveau, som har bidraget til en reel konvergens i EF, medens andre regioner endnu ikke er nået op på det nødvendige beskæftigelses- og produktivitetsniveau.
Some Objective 1 regions have seen a level of development which is contributing to real convergence in the Community, while others have still to attain the necessary levels of employment and productivity.
De vedvarende skævheder med hensyn til arbejdsløshed og indkomster understreger behovet for en bedre defineret strukturpolitik, således som det blev vedtaget i forbindelse med reformen af strukturfondene, som har været i gang siden begyndelsen af 1989.
What is more, the continuing unemployment and income discrepancies demonstrate the need for a better defined structural policy, as decided on as part of the reform of the structural Funds, which came into force at the beginning of 1989.
I 1988 udgjorde fondsstøtten4
1.4 Macroeconomic impact of ERDF assistance
EFRU's støtte har imidlertid haft størst betydning i de seks nedennævnte lande, som er nævnt i nedenstående tabel, idet størstedelen af befolkningerne bor i ugunstigt stillede regioner.
However, Fund assistance has had a greater impact in the six countries listed in the table below, the bulk of whose populations live in less-favoured regions.
Disse lande har opsuget 86,7% af FFRU-støtten, hvis makroøkonomiske betydning fremgår af forholdet mellem fondsstøtten og BNP, og forholdet mellem fondsstøtten og de faste bruttoinvesteringer, som ligger på et ret så højt niveau, når man ser på indvirkningen på indkomst og udgifter.
In those countries, which received 86.7% of total ERDF assistance, the macroeconomic impact is apparent from the assistance/GDP and assistance/GFCF ratios, which have a quite significant effect on expenditure and income.
Eksempelvis udgør FFRU-støtten 1,23% af BNP for Portugal og 4,49% af de faste bruttoinvesteringer. Tallene for Grækenland er henholdsvis 0,76% og 4,22%.
Thus, in Portugal, ERDF assistance was equivalent to 1.23% of GDP and 4.49% of GFCF, while in Greece these ratios were 0.76% and 4.22% respectively.
Tabel I. EFRU-stottcns virkinger på 6 landes økonomier
Per capita assitance in eligible
Støtte/ PBI %
Eligible / Total %
Støtte/ BNP %
% areas ECU
% i alt EUR 12
Total (6 countries) EUR 12 % Total EUR 12
Analysen omfatter ikke fondsstøtte som led i de særlige udviklingsaktioner svarende til 160 mio FCU.
Excluding support for specific regional development measures amounting to ECU 160 million.
I ER U­¡ii t ei ven tioner i 1988
ERDF assistance in 1988
I 1988 blev der under de forskellige EFRU­ordninger bevilget i alt 3 667 mio ECU.
Λ total of ECU 3 667 million was committed under the various ERDF schemes during 1988.
Nedenstående tabel viser bevillingernes fordeling på programmer, projekter og undersøgelser:
The following table shows the allocation of funds to programmes, projects and studies.
Bevilgede beløb i 1988 pr. medlemsstat
Amounts committed 1988 by Member State
1 CCI egne udvi­ hånd­ værks­
Total Commit­ments
Under­søgelser
Internally generated develop.
Hertil kommer 160 mio ECU, som er bevilget til specifikke fællesskabsaktioner.
These amounts do not include ECU 160 million committed to specific Community measures.
Støtte pr. land i 1988 - i % af total
Breakdown of grants by country 1988 - Percentage of total
Anvendelsen af programmer - som man tidligere eksperimenterde med i forbindelse de særlige foranstaltninger - er en vigtig nyskabelse i forbindelse med reformen i 1985.
The programme approach, which had been used earlier on an experimental basis in connection with the specific measures, was a major innovation of the 1985 reform.
Den nye interventionsmetode, der tager form af nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) eller fællesskabsprogrammer, indebærer især følgende fordele:
This new method of financing, which takes the form of national programmes of Community interest or of Community programmes, offers the following main advantages:
• den muliggør et bredere samråd mellem de regionale og nationale myndigheder og EF's instanser om de regionale strategier og prioriteringen af foranstaltninger, ligesom den indebærer et kontraktforhold mellem de forskellige partnere i aktionerne for så vidt angår deres forpligtelser;
• it allows broader consultation between regional, national and Community authorities on the regional strategies and priority measures to be chosen; under the programme approach, the commitments of the various partners regarding the measures agreed are put on a contractual basis;