natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For kommissær Pádraig Flynn var det en stor udfordring: »Det faktum, at der bliver stadigt færre i EU i den arbejdsdygtige alder, mens der bliver stadigt flere pensionister, vil lægge et enormt pres på den uskrevne kontrakt mellem generationerne, og det vil ske i løbet af meget kort tid.
For Commissioner Flynn "this is an enormous challenge: the decreasing size of the Union's working age population, and the increasing number of retired people, will place enormous stress on the unwritten contract between generations, and it will do so within a very short time.
For at klare denne udfordring er vi nødt til at udruste en større del af den potentielle arbejdsstyrke til at kunne bidrage til økonomien i stedet for at betale dem for blot at sidde på sidelinjen.
To manage that challenge, we need to equip more of the potential workforce to contribute to the economy, rather than pay them to just sit on the sidelines.
Det er her, at beskæftigelsespolitikken og socialpolitikken i bredere forstand mødes.
This is the ground where employment and broader social policy meet.
Det er her, det sociale handlingsprogram og den europæiske beskæftigelsesstrategi smelter sammen.«
It is where the Social Action Programme and the European employment strategy meet".
Deltagerne understregede betydningen af de befolkningsmæssige faktorer på områder såsom nye behov for social beskyttelse med en understregning af brugernes centrale rolle (f.eks. de ældre) for udformningen og forvaltningen af de nye tilbud og ydelser til de pågældende grupper.
Participants stressed the importance of demographic factors in areas such as new demands on social protection, underlining the key role of the users (such as older people) in defining and managing the new services and benefits to be provided.
Grundlæggende sociale og borgerlige rettigheder
Fundamental social and civil rights
Spørgsmålet om de grundlæggende sociale og borgerlige rettigheder var næppe så centralt for det andet forum som for det første - som gav anledning til Vismandsudvalgets rapport - men det var dog stadig et væsentligt emne.
While the issue of fundamental social and civil rights was arguably not as central to the second Forum as to the first -which saw the launch of the report of the Comité des Sages - it was nevertheless a key theme.
Også her udgjorde Amsterdam-traktaten udgangspunktet for mange af drøftelserne.
Once again, the Amsterdam Treaty formed the starting point for many of the discussions.
Traktaten refererer til medlemslandenes anerkendelse af de grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, som er fastlagt i den europæiske socialpagt og i fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder.
The Treaty refers to the Member States' attachment to fundamental social rights as defined in the Council of Europe European Social Charter and in the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Som det var tilfældet med flere andre bestemmelser i traktaten, blev dette i vidt omfang betragtet af ngo'er og andre parter som både et skridt i den rigtige retning og noget af en skuffelse.
As with much in the Treaty, this was widely regarded by NGOs and other parties as being both a step in the right direction and something of a disappointment.
Der var især skuffelse over, at der ikke var taget hensyn til forslaget fra Vismandsudvalget om at indarbejde et sæt specifikke individuelle rettigheder.
There was particular disappointment that the approach suggested by the Comité des Sages - the incorporation of a set of specific individual rights - had been disregarded.
Dette synspunkt deltes af f.eks. mange ngo'er, Europa-Parlamentet og EFS.
This point of view was shared by, for example, many NGOs, the European Parliament and the ETUC.
Den vedvarende interesse hos ngo'er og visse arbejdsmarkedsparter (¡sær EFS) for dette spørgsmål blev understreget af, at der på forummet blev ¡værksat en kampagne for en form for europæisk grundlov om borgerrettigheder (se side 26).
The continuing interest of NGOs and some social partners (notably ETUC) in this issue was highlighted by the launch during the Forum of a campaign for a European Bill of Rights (see p.24).
Social solidaritet/udstødelse
Social inclusion/exclusion
Det stigende problem med social udstødelse og behovet for at bekæmpe det kunne ikke undgå at præge forummets debatter.
The growing phenomenon of social exclusion and the need to combat it inevitably featured strongly across the Forum's debates.
Også her var det Amsterdam-traktaten, der som traktatmæssigt grundlag for foranstaltninger til bekæmpelse af social udstødelse udgjorde den umiddelbare institutionelle baggrund for debatten.
Once again, it was the Amsterdam Treaty - which provided a Treaty basis for measures to combat social exclusion - that formed the immediate institutional background for debate.
Hele dette emne blev til dels også overskygget af striden om EF-Domstolens kendelse og de suspenderede budgetposter (jf. det senere afsnit »Problemet omkring de suspenderede budgetposter«).
This whole area was also somewhat overshadowed by the controversy over the EG ruling and suspended budget headings (see below under "The issue of the suspended budget headings").
Kommissær Pádraig Flynn redegjorde over for forummet for, hvad Kommissionen gør på dette felt. Indsatsen for social solidaritet og bekæmpelse af fattigdommen er et markant træk ved det nye sociale handlingsprogram og er relateret til mange områder, f.eks. social beskyttelse, uddannelse, sundhed, boliger, transport og kultur.
Commissioner Flynn told the Forum about the action which the Commission was now taking in this area: promoting social inclusion and tackle poverty is a strong feature of the new Social Action Programme and spans many areas, such as social protection, education, health, housing, transport, culture.
Deltagelse i samfundslivet er i forbindelse med arbejdsmarkedspolitikken i forvejen integreret i den foreslåede reform af Den Europæiske Socialfond, men én af de vigtigste opgaver nu er at undersøge, hvordan Kommissionens mere spredte aktiviteter for bekæmpelse af social udstødelse - uden for arbejdsmarkedet - bedst kan gøres mere målrettede i lyset af de muligheder, traktaten giver.
Social inclusion, in labour market policy, is already mainstreamed into the proposed design of the ESF, but "one of the key tasks now is to explore how our less developed social inclusion activities - outside the labour market - can be best focused in the light of the Treaty possibilities.
For kommissær Pádraig Flynn måtte dette også omfatte en analyse af politikker og tendenser, en oplysningsindsats over for befolkningen, udvikling af hensigtsmæssige metoder og støtte til en horisontal integrationsmodel. Målet skulle være at støtte medlemslandene i deres bestræbelser på at forbedre levestandarden og livskvaliteten for sårbare grupper.
For me this would include analysis of policies and trends, awareness raising, fostering good practice, and promoting a mainstreaming/horizontal approach.
Et vigtigt led i indsatsen ville være at udruste ngo'erne til at kunne deltage i fuldt omfang i dette arbejde, ikke mindst ved at sætte dem i stand til at arbejde sammen og lære af hinanden på europæisk plan, hvordan der kan udvikles nye løsninger og modeller, som tager højde for de nye betingelser.
An important part of doing so will be equipping NGOs to play their fullest part in these efforts, not least by enabling you to work together and learn from each other at European level in developing new responses to meet new conditions".
Der blev lagt særlig vægt på social solidaritet/udstødelse i et indlæg fra den britiske minister for beskæftigelse og uddannelse, David Blunkett: »Vi har ikke råd til social udstødelse i Europa: Den indebærer enorme omkostninger i form af kriminalitet, sygdom, afhængighed af offentlig bistand, sociale sammenbrud og tab af hus og hjem.
Special stress was laid on social inclusion/exclusion in the address by David Blunkett, the UK Secretary of State for Employment and Education: "We cannot afford social exclusion in Europe: it generates huge costs in the form of crime, ill-health, welfare dependency, social breakdown and dislocation.
Den afskærer folk fra at deltage i beslutningsprocesser og i samfunds- og kulturlivet [...].
It cuts people out of participation in decision-making and civil and cultural life ...
Myndighederne over alt i Europa udfolder stor fantasi og beslutsomhed i bestræbelserne på at finde nye løsninger.
Governments across Europe are now showing great imagination and determination in seeking new solutions.
Nu, hvor Europa er i færd med at udvikle et sammenhængende syn på begrebet jobegnethed gennem den nye strategi med handlingsplaner på beskæftigelsesområdet, er tiden måske inde til at spørge, om vi ikke også bør udvikle tilsvarende handlingsplaner på det sociale område [...].
Now that Europe is developing a coherent view of employability through the employment action plan approach, perhaps it is time to ask whether we should develop parallel social action plans ...
Bekæmpelse af social udstødelse forudsætter også, at myndighederne arbejder i nye retninger.
Tackling social exclusion also requires governments to work in new ways.
Vi er nødt til at omdefinere hele forvaltningsbegrebet, hvis vi skal ændre ved kulturmønsteret i de vanskeligt stillede lokalsamfund og skabe radikale forandringer i enkeltpersoners og familiers livsmuligheder.
We need to reinvent government if we are going to transform the culture in disadvantaged communities and bring about radical changes in the life chances of individuals ad families.
Vi er nødt til at foretage en gennemgribende revurdering af, hvordan vi kan udvikle og formidle socialpolitik på et mere alsidigt grundlag med inddragelse af langt flere forskellige instanser, og hvordan vi kan arbejde sammen med lokale organisationer og partnerskaber«.
We need to rethink fundamentally how we develop and deliver social policies on a multi-agency multi-faceted basis, and how we work with local organisations and partnerships".
Ngo'erne gav udtryk for mange idéer og forslag til, hvordan man kommer videre med bekæmpelsen af social udstødelse.
NGOs expressed many ideas and proposals on the way ahead in tackling social exclusion.
Blandt dem, som ikke allerede er nævnt i referaterne fra de tre parallelle workshopper, er følgende:
Among those not already mentioned in the reports on the three parallel sessions are the following: • amending the European employment strategy to emphasise links with poverty and exclusion;
• tilladelse til, at ledige, der finder deltidsarbejde og/eller lavtlønnet arbejde, fortsat kan modtage overførselsindkomst eller bistand (således som det allerede er tilfældet i nogle lande).
• allowing unemployed people who find part-time and/or low-paid work to continue receiving income or assistance (as already happens in some countries).
Ngo'erne forventer nu øget EU-aktivitet på dette felt som følge af det nye traktatgrundlag for en indsats til bekæmpelse af social udstødelse.
NGOs now expect more EU activity in this area, given the new Treaty basis for action against social exclusion.
Marie-Françoise Wilkinson fra Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område opfordrede EU-institutionerne til at bruge dette nye grundlag til at iværksætte handlingsprogrammer og vedtage lovgivning og gav udtryk for, at ngo'erne var parate til at samarbejde med Kommissionen om spørgsmålet.
Marie-Françoise Wilkinson of the Platform of European Social NGOs called on the EU institutions to use this new basis to launch programmes of action and legislation, and stated NGOs' willingness to work with the Commission on this issue.
Ud fra et rent fagforeningsmæssigt synspunkt må løsningen på problemet omkring social udstødelse ses i sammenhæng med kampen mod arbejdsløsheden og bestræbelserne på at skabe flere job, således som det også blev fremhævet af EFS på forummet.
From a strict trade union point of view, the response to social exclusion is seen in the light of fighting unemployment and creating jobs, as emphasised at the Forum by ETUC.
Social- og arbejdsmarkedspolitikken som en produktiv faktor
Social policy as a productive factor
Det var ét af Kommissionens mål for forummet at få fremhævet social- og arbejdsmarkedspolitikkens rolle som produktiv faktor, og det blev da også omtalt ved flere lejligheder.
The emphasis on social policy's role as a productive factor was one of the Commission's objectives for the Forum, and was referred to on several occasions.
Formanden for Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Tom Jenkins, gav klart udtryk for denne opfattelse af socialog arbejdsmarkedspolitikken: »Vi mener, at social beskyttelse kan være med til at stimulere og styrke de økonomiske resultater.
A clear expression of this conception of social policy was provided by Tom Jenkins, chair of the Economic and Social Committee: "We believe that social protection can help stimulate and reinforce economic performance.
En integreret og koordineret indsats både på europæisk plan og på nationalt plan til fordel for social- og arbejdsmarkedspolitikken og den økonomiske politik vil have positive virkninger.
There are beneficial effects in an integrated and coordinated approach at both European and national levels between social and economic policies.
Medlemslande med et tætmasket sikkerhedsnet opnår i mange tilfælde bedre resultater med hensyn til BNP pr. indbygger og udlandsbalance end medlemslande med en ringere social beskyttelse.
Members States with a strong safety net often perform better in terms of GDP per capita or external balance than Member States with weaker social protection.
Den negative nedadgående spiral af dårlige økonomiske resultater udmøntes i nedskæringer i den sociale beskyttelse, og det fører til mindre forbrug og lavere efterspørgsel, men denne udvikling kan vendes til en positiv integreret strategi med fokus på at omdanne passive arbejdsmarkedsforanstaltninger til aktive foranstaltninger, der kan frembringe job, udvikle serviceydelser og i sidste ende skabe vækst.«
The negative, downward spiral of bad economic performance being transposed into social protection cut-backs, and therefore lower consumption and reduced demand, can be turned around into a positive integrated approach, concentrating on transforming passive into active expenditure, generating jobs, services and growth".
Endelig var der som tidligere nævnt et bestemt spørgsmål, nemlig EF-Domstolens kendelse om annullering af Kommissionens beslutning om at finansiere en række europæiske projekter til bekæmpelse af social udstødelse og Kommissionens reaktion på denne afgørelse, som havde stor indvirkning på mange af debatterne på forummet.
Finally, as mentioned above, an EG ruling which annulled the Commission's decision to fund a number of European projects to fight social exclusion, and the Commission's response to this ruling, had a deep impact on many of the debates at the Forum.
På det første plenarmøde blev der således organiseret en »rødt kort«-protest af Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område og Forbindelsesudvalget for Ngo'er på Udviklingsområdet.
Indeed at the first plenary session, a "red card" protest was organised by the Platform of European Social NGOs and the Liaison Committee of Development NGOs.
De involverede organisationer anførte, at Kommissionen havde blokeret over 40 budgetposter, der havde betydning for ngo'ers arbejde med nogle af de fattigste og mest sårbare grupper i Europa og den tredje verden.
The organisations involved stated that the Commission had "blocked over 40 budget headings affecting the work of NGOs with some of the poorest and most vulnerable groups in Europe and in the third world ...
Bekæmpelse af racisme, centre for torturofre, programmer for styrkelse af menneskerettighederne og bekæmpelse af fattigdom i Europa og i udviklingslandene, genopbygningsprojekter i områder, der var ødelagt af landminer, arbejde med familier, børn, migrantkvinder, ældre, unge, mennesker med handicap og arbejdsløse var de områder, som var blevet ramt.
The fight against racism; medical centres for victims of torture; human rights and poverty programmes in Europe and the developing world; landmine rehabilitation projects; work with families, children, women migrants, the elderly, youth, people with disabilities and those who are unemployed ...
Organisationerne krævede omgående genopførelse på budgettet af samtlige midler for 1998 og en åben drøftelse med ngo'er om budgettet for 1999.
We demand: immediate reinstatement of all 1998 funds; an open discussion with NGOs on the 1999 budget".
Det planlagte program for det indledende plenarmøde blev ændret for at give Marie-Françoise Wilkinson, der er direktør for European Antipoverty Network og formand for Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område, lejlighed til at komme med et indlæg om dette spørgsmål.
The scheduled programme at the opening plenary was rearranged to allow an intervention on this issue by Marie-Françoise Wilkinson, director of the European Anti-Poverty Network and Chair of the Platform of European Social NGOs.
Marie-Françoise Wilkinson gjorde opmærksom på, at det røde kort ikke var stilet til Kommissionen eller til Kommissionens formand, Jacques Santer, alene, men til alle institutioner, som var involveret i den relevante beslutning om finansiering af projekter for bekæmpelse af social udstødelse.
Ms Wilkinson stated that the red card was not addressed to the Commission or President Santer alone, but to all institutions with a role in the relevant decision on the funding of social exclusion projects.
Hun citerede fra et åbent brev til Kommissionens formand, hvori der blev givet udtryk for stor skuffelse og bekymring fra ngo'ernes side, fordi de i god tro var gået ind i en dialog med EU-institutionerne, men nu følte sig ført bag lyset.
She quoted from an open letter to President Santer, expressing the extreme concern of NGOs, which had entered in good faith into dialogue with EU institutions, but now felt "duped".
Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område krævede derfor følgende:
The Platform thus demanded that: • the EG ruling should not be interpreted too restrictively and the 1998 budget should be implemented as voted for by the budgetary authority;
• Domstolens kendelse skulle ikke fortolkes alt for restriktivt, og 1998-budgettet skulle gennemføres, således som det var vedtaget af budgetmyndigheden. • Der skulle forhandles en mere langsigtet aftale med de øvrige institutioner for at sikre Kommissionen og Europa-Parlamentet rimelig handlefrihed på dette felt. • Kommissionens forberedende arbejde skulle fremskyndes, så der kunne fremsættes forslag vedrørende bekæmpelse af udstødelse og forskelsbehandling, så snart Amsterdam-traktaten var ratificeret. • Kommissionens formand skulle mødes med Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område snarest muligt.
• the Commission's preparatory work be accelerated with the aim of making proposals on the fight against exclusion and discrimination as soon as the Amsterdam Treaty is ratified; and
Marie-Françoise Wilkinson sluttede af med at opfordre Kommissionens formand, Jacques Santer, til at tage hensyn til, at modsigelsen mellem de smukke ord i Cardiff om et »Borgernes Europa«, og de handlinger, man havde været vidne til, ville få katastrofale konsekvenser for opbygningen af Europa.
Ms Wilkinson concluded by asking President Santer that he take account of the "disastrous consequences for European construction of the contradiction between the rhetoric heard at Cardiff on a citizens' Europe and the acts which we have witnessed".
Ngo'ernes kritik blev gentaget på et møde mellem deres repræsentanter ved afslutningen af forummets første dag.
The NGOs' criticisms were reiterated at a meeting of their representatives at the end of the first day of the Forum.
Fremtrædende personer fra Kommissionen og andre institutioner kom ind på spørgsmålet om de indefrosne budgetposter og besvarede kritikken ved flere forskellige lejligheder under forummet.
Leading figures from the Commission and other institutions addressed the issue of the frozen budget headings, and in many cases responded to criticism, in the course of the Forum.
Kommissionens formand, Jacques Santer, udtalte, at han forstod den »forvirring«, som havde fået mange til at »give EU det røde kort«.
Jacques Santer, President of the Commission stated that he understood the "confusion" which had led many to show a red card to the EU.
Han udelod en stor del af sin oprindelige tale til forummet og redegjorde i stedet meget detaljeret for de grundlæggende problemstillinger i relation til EF-Domstolens afgørelse.
He jettisoned much of his planned address to the Forum and instead went in considerable detail into the fundamental issues raised by the EG ruling.
Han skitserede de igangværende bestræbelser på at opnå en interinstitutionel aftale, som kunne minimere virkningerne af blokeringen, og en mere langsigtet aftale om en definition af begrebet EU-aktioner »af ubetydeligt omfang«, som (i henhold til EF-Domstolens kendelse) kan iværksættes, uden at der på forhånd er vedtaget et retsgrundlag.
The President outlined the efforts being made to achieve an Interinstitutional Agreement which would minimise the effects of the blockage and a longer-term deal to define the idea of "non-significant" EU actions which (according to the EG ruling) can be implemented without the prior adoption of a legal basis.
Han refererede fra det »trepartsmøde« - med deltagelse af Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet -om budgetspørgsmål, som fandt sted den 23. juni, og forventede nye fremskridt på det næste tilsvarende møde den 17. juli.
The President reported back on the "trialogue" -involving the Commission, Council and Parliament - on budget issues which had been held on 23 June, and looked forward to progress at the next such meeting on 17 July.
Kendelsen viste ifølge Kommissionens formand, at »vejen til tider er fyldt med faldgruber, og at den kan gå både op og ned, men det må vi lære at leve med. I sidste ende er det dog vigtigt, at vi vandrer sammen mod vore fælles mål«.
The ruling, he said, shows that "the path is sometimes littered with pitfalls and that there are highs but also lows which we must learn to overcome. But, ultimately, it is together that we will all progress towards our common objectives".
Han havde dog håb om, at de aktuelle problemer som følge af Domstolens kendelse kunne løses med den fornødne gode vilje.
However, he was "hopeful that the present problems emanating from the Court judgment can be resolved with goodwill".
Formanden for Europa-Parlamentets Udvalg om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Stephen Hughes, afviste, hvad han så som en »fordrejet fortolkning af Domstolens kendelse i Kommissionens reaktion.«.
Stephen Hughes, Chair of the European Parliament's Employment and Social Affairs Committee, rejected what he saw as "the distorted interpretation of the Court's ruling embodied in the Commission's decision".
Han anklagede Kommissionen for at modsige sig selv i spørgsmål om retsgrundlag og om at »tigge og bede medlemslandene om tilladelse til at udføre de opgaver, som var den pålagt i henhold til traktaterne«. Med Stephen Hughes' ord var spørgsmålet, om dagsordenen for denne Union skulle dikteres af bureaukrater, som var ivrige efter at tækkes finansministrene, eller om den skulle sættes af de politiske beslutningstagere.
He accused the Commission of contradicting itself on the issue of legal bases and of "begging Member States for authorisation to carry out tasks entrusted to it by the Treaties".
Han opfordrede alle institutionerne til at indkalde til hastemøde snarest muligt for at finde frem til en modus vivendi, så kontrakter og projekter kunne gennemføres, mens man arbejdede på højtryk på at udforme en ny interinstitutionel aftale, der kunne udgøre et solidt grundlag for den fremtidige indsats.
He called upon all of the institutions to "convene an urgent meeting at the earliest possible opportunity to agree a modus vivendi to allow contracts and projects to be restored while we pursue with utmost urgency the finalisation of a new interinstitutional agreement to give us a firm basis for the future".
Stephen Hughes mente dog, at denne krise havde gjort en vis nytte.
However, Mr Hughes thought that "this crisis has had its uses.