natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved dette første »rundbord« koncentrerede man sig om at analysere Fællesskabets finansieringsinstrumenter og diskutere, hvad der eventuelt kunne gennemføres af foranstaltninger på mellem­langt og længere sigt for at forbedre SMV­sektorens finansie­ringsforhold.
The first round table had concen­trated on examining Community financial instruments and the measures eventually to be implemented in the medium and long term in order to improve the financing of SMEs.
Som konklusion på arbejdet modtog Kommissionen i maj 1994 en rapport med en række henstillin­ger.
It had con­cluded its work with a report, setting out a series of recom­mendations, which it submitted to the European Commission in May 1994.
I oktober 1994 blev rapporten besvaret med en kommissi­onsmeddelelse, i hvilken Kommissionen fremsætter sine syns­punkter og konkluderer, dels, at den selv bør spille en rolle som koordinator og formidler af viden om god praksis, hvad angår SMV­finansiering, og dels at det nærmere bør overvejes, hvad bankerne kan gøre for at bedre på situationen.
The Commission had set out its observations on this report in a communication it adopted in October 1994.
Christos Papoutsis besluttede derpå at genopfriske denne udveksling og indføre rundbordsdiskussioner mellem bank­ og SMV­sektorerne.
On the basis of the work of the round tabie, the Commission concluded in particular that its role was to coordinate and publicize the best practices in the financing of SMEs.
Deltagerskaren, der blev sammensat med henblik på få erhvervslivet repræsenteret i fuldt omfang og her­under sikre en god geografisk dækning, omfatter således leden­de bankfolk fra alle 15 medlemsstater og delegerede fra SMV­organisationeme på EU­niveau.
It also concluded that it was necessary to reflect more deeply on the actions which could be undertaken by the banks.
Ligeledes medvirker forskellige typer pengeinstitutter: handelsbanker, andelsbanker og spare­kasser.
♦ A guide to the crafts industry and small businesses in the EU
Arbejdet kommer ¡sær til at dreje sig om pengeinstitutternes og erhvervsorganisationernes egne initiativer til at forbedre de små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering samt om udbredelsen af viden om den bedste praksis over hele Unionen.
As a result, the members of the round table include bankers from the 15 EU countries and organizations representing SMEs at European level. In the same way the different kinds of financial institutions are also repre­sented, including commercial, cooperative and savings banks.
Rundbordsmøderne bliver forberedt af fire arbejdsgrupper, der koordineres af »Foundation for the Future of Small and Medium­Sized Companies« i Eindhoven (NL) og Europa­Kommissionens generaldirektorat for SMV­området (GD XXIII).
Meetings will be prepared by four working groups, coordinated by the Foundation for the Future of Small and Medium­sized Companies, based in Eindhoven (the Netherlands) and the departments of the Commission's Directorate­General responsible for SMEs (DG XXIII).
De nye rundbordsdiskussioner mellem bank­ og SMV­sektoren forventes at udmønte sig i en endelig rapport i slutningen af 1996.
The work of the new round table should be completed by the end of next year, when it will submit its report.
♦ Fremtiden for nettet »Euro Info Centres«
♦ Euro-Info Centres: the network's future
Ovennævnte vejledning, der er udgivet af Europa­Kommissionen og Editions Delta i fællesskab, er det første for­søg på at fremlægge en udtømmende oversigt over offentlige og private instanser, som, taget under ét, arbejder til fordel for håndværks­ og småvirksomheder i EU.
Published jointly by the European Commission and Editions Delta, this guide (which will also be available in English shortly) represents the first attempt to cover exhaustively the public and private bodies which are active on behalf of the crafts industry and small businesses in the European Union.
I vejledningen beskrives sektorens store samfundsøkonomiske betydning i hver af med­lemsstaterne samt dens juridiske kontekst.
The guide describes the economic importance of these businesses in each Member State and sets them in their legal context.
Udgivelsen rummer en lang række adresser på offentlige og private instanser, han­dels­ og håndværkskamre, faglige organisationer og støtteorga­ner.
It gives the addresses of numerous public and private authorities, cham­bers of arts and crafts, professional bodies and organizations working for the benefit of the crafts industry.
Vejledningen udgør hermed en uerstattelig informationskil­de for de omkring 5 millioner håndværks­ og småvirksomheder, der med deres cirka 20 millioner ansatte har behov for henvis­ninger, hvormed de kan udvide deres aktiviteter ud over hjem­memarkedet.
The result is an irreplaceable source of information on the estimated 5 million artisanal and small businesses which, with their approximately 20 million workers, need references in order to extend their activities to other countries.
Med hensyn til rådgivnings­ og støtteorganisatio­ner for småvirksomheder har vejledningen til formål at fremme kontakten og få skabt lovende samarbejdsformer på alle områ­der såsom grund­ og efteruddannelse, teknologioverførsel, underentreprise i håndværkssektoren, kvalitetsforbedring og ­certificering, miljøbeskyttelse, designudvikling, tværnationalt økonomisk samarbejde og gennemførelse af fælles udviklings­projekter.
As for the bodies which support small enterprises and advise them, the guide should facilitate contacts with a view to establishing promising partnerships in all sorts of areas, including: initial and continuing training; tech­nology transfers; artisanal subcontracting; quality and quality certification; environmental protection; development of designs; cross­border economic cooperation and the execution of joint development projects.
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via EUROPA­Serveren (http://www.cec.lu)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://www.cec.lu).
Nettet Euro Info Centres (EIC) afholdt sin årlige konference i Palma de Mallorca (Spanien) i dagene 14. og 15. september.
The annual conference of the Euro­Info Centres (EICs) was held in Palma de Mallorca (Spain) on 14 and 15 September.
Årsmødet drejede sig om to hovedtemaer, nemlig EIC's rolle på informationsmarkedet og nettets fremtidige virke.
Its two main themes were the EICs in the information market and the future operation of the network.
EIC, der udgør Europa­Kommissionens »ansigt« over for de små og mel­lemstore virksomheder (se indlægget »Baggrund«), sikrer til sta­dighed erhvervslivet en målorienteret og aktuel information om EU­politikker, »­love« og ­programmer.
The EICs operate as so many transmission points for the European Commission, providing SMEs with information on EU policies, legislation and pro­grammes that is both up to date and carefully targeted. (See the 'Background' note.)
For at kunne leve op til virksomhedernes reelle behov bevæger EIC sig mere og mere i retning af at tilbyde »info­service«.
In order to meet the real needs of busi­nesses, the EICs tend increasingly to offer them a comprehen­sive and personalized service, covering diagnosis, advice and a follow­up which includes research into the best solutions for the business in question.
Hermed menes en komplet og personlig tjeneste omfattende virksomhedsanalyse, rådgiv­ning og opfølgning, hvorunder man søger at finde frem til de bedste løsninger for hver enkelt erhvervsforetagende.
According to recent estimates, the EIC network currently reaches, directly and each year, some 300 000 enterprises in Europe, not counting the contacts estab­lished daily by the 5 000 additional contact points.
Ifølge nylige skøn kommer EIC­nettet hvert år i direkte kontakt med omkring 300 000 europæiske virksomheder ud over de kontak­
The aim of ne contents of this publication do not necessarily reflect the official views of the institutions of the Communit Reproduction authorized with reference to the source.
* FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Mänedsbrev
Monthly newsletter
Socialdialogen på europæisk plan af Pádraig Flynn, medlem af Europa-Kommissionen
The social dialogue at European level by Pádraig Flynn, Member of the European Commission
I Den Europæiske Unions medlemsstater spiller arbejdsmarkedsparterne en afgørende rolle med hensyn til at strukturere forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
In the Member States of the European Union, the social partners play an important role in the organization of the relationship between employer and employee.
I alle medlemsstater findes der strukturer, hvor arbejdsmarkedets parter kan give udtryk for deres holdninger og synspunkter.
All Member States have structures where representatives of the social partners can give their views and issue opinions.
De fleste medlemsstater har en solid rådføringstradition på arbejdsmarkedsområdet, hvor de offentlige myndigheder diskuterer deres planer med repræsentanter for såvel arbejdstagere som arbejdsgivere.
Most Member States have a solid tradition of social consultation where the public authorities discuss their plans with representatives of workers and employers alike.
I samtlige medlemsstater aftales mange af ansættelsesforholdets aspekter desuden gennem frie, kollektive overenskomster.
In all Member States, free collective bargaining governs many aspects of the employment relationship.
Da Det Europæiske Fællesskab blev oprettet, var der et klart ønske om at skabe et harmonisk samfund, baseret på dialog og deltagelse fra arbejdsmarkedsparternes side.
When the European Community was established, there was a clear wish to create a harmonious society, which would be based on a process of dialogue and participation on the part of the social partners.
Siden det, man må kalde en ny start i 1985, har »socialdialogen« på fælleseuropæisk plan skabt vidtrækkende resultater, der for en stor del skyldes det store engagement fra arbejdsmarkedsparternes side.
Since what was effectively a new start in 1985, the social dialogue at European level has produced farreaching results, largely because of the commitment shown by all the social partners.
De har via deres fælles udtalelser og erklæringer banet vejen for et »samstemmighedsprincip« med hovedvægten på velforberedte tilpasninger til de løbende forandringer efter forudgående forhandlinger mellem parterne.
In their joint opinions and statements, the social partners have opened the way to a consensus model which emphasizes negotiated adjustment to change which has been planned for and anticipated.
En afgørende betingelse for, at den fremtidige socialdialog skal lykkes, er, at den sunde respekt for arbejdsmarkedsparternes uafhængighed opretholdes.
A key factor of success in the future development of the social dialogue will be the maintenance of a healthy respect for the social partners' independence.
Kommissionen går stærkt ind for de individuelle parters uafhængighed og indbyrdes dialog.
The Commission is strongly committed to the autonomy of the individual social partners and to the dialogue between them.
Samtidig er Kommissionen imidlertid nødt til at sikre, at en korrekt rådføring finder sted, og må derfor overveje, hvordan der kan skabes mere sammenhængende strukturer, der kan skabe et øget sammenhold mellem de to parter.
At the same time, however, the Commission is obliged to ensure that proper consultation takes place and therefore must reflect on how to create more coherent structures — structures which draw the social partners together.
— rådføringsstrukturer, såvel høringsudvalgene som i sammenhæng med gennemførelsen af Den Socialpolitiske Aftale (der konsulteres for øjeblikket 28 organisationer, af hvilke nogle særskilt repræsenterer de mindre virksomheder)
• consultation structures either in the consultative committees or in the context of the implementation of the Agreement on social policy — at the moment 28 organizations are consulted, some of which specifically represent small businesses;
— strukturerne for den sektorielle arbejdsmarkedsdialog
• the structures for sectoral social dialogue;
— en fællesstruktur for samarbejde og diskussion med Rådet (Det stående Udvalg for Beskæftigelse)
• an umbrella structure for cooperation and joint discussion with the Council — the Standing Committee for Employment;
— de uafhængige høringsstrukturer, senest i form af Sevilla-topmødet den 20. oktober 1995.
• the autonomous dialogue structures, of which the summit meeting in Seville on 20 October 1995 was the latest.
Ovennævnte strukturer, der er opbygget i løbet af en årrække, udgør ikke nødvendigvis den mest rationelle eller logiske måde at inddrage arbejdsmarkedsparterne i EU-anliggender.
These structures, which were built up over a number of years, do not necessarily represent the most rational or logical way of organizing the involvement of the social partners in European affairs.
Visse problemer vedrører naturligvis især de indbyrdes forhold mellem de forskellige dialogparter og valget af organisationer, der skal deltage.
Certain problems are obvious, particularly concerning the relationship between these diverse levels of dialogue and the choice of organizations which are to participate.
Kommissionen påtog sig i 1993 at »fremme udviklingen af nye forbindelsesstrukturer mellem alle arbejdsmarkedets parter for både at rationalisere og forbedre processen...«.
The Commission committed itself in 1993 'to promote the development of new linking structures between all the social partners so as to both rationalize and improve the process...'.
Nu ønsker Kommissionen at gå igang med en seriøs og indgående undersøgelse af de mulige, nye strukturer for socialdialogen.
The Commission now wishes to engage in a serious and detailed examination of possible new structures for social dialogue.
Dette arbejde består i hovedtræk af:
The main elements consist of:
— bestræbelser for øget samhørighed mellem såvel det sektorielle og det tværfaglige niveau som mellem rådføring, dialog og forhandling
• a search for coherence: between the sectoral and the interprofessional; between consultation, dialogue and negotiation;
— behovet for integration, dvs. evnen til at sikre alle de organisationer, som kan bibringe arbejdsgiver/-tagerforholdet på EU-niveau, en vigtig placering i processen
• the need for inclusiveness: the capacity to give a meaningful place in the process to all organizations which have something useful to contribute to industrial relations at European level;
— respekten for selvstændighed, ¡det man samtidig tilstræber effektivitet, for at opnå konkrete resultater med et minimum af bureaukrati.
• respect for autonomy while seeking efficiency: to achieve concrete results with the minimum of bureaucracy.
Kommissionen ønsker hurtigst muligt at få startet denne debat.
The Commission wants to open this debate rapidly.
Det gør vi i form af en meddelelse, som vil blive fremlagt i begyndelsen af 1996.
We will do this by means of a communication which shall be presented at the beginning of 1996.
Men først må vi diskutere problemerne med alle de berørte parter.
But first we will be discussing the issues with all interested parties.
Det medfører en debat, der bliver vanskelig, men af stor betydning, hvis vi ønsker at udruste socialdialogen til at fortsætte sin imponerende udvikling på europæisk plan.
This will involve a difficult but important debate if we are to give the social dialogue the means to continue its impressive development at a European level.
JANUAR 1996 · Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 28. november 1995
JANUARY 1996 · The text of this issue was completed on 28 November 1995.
Β Gensidig anerkendelse — også i praksis
■ The telephone of tomorrow
■ Fremtidens telefonvæsen
■ Improving mutual recognition of products
Fra 1. januar 1997 skal samtlige EU­lande underrette Kommissionen om alle foranstaltninger, der hindrer salget af produkter, som lovligt fremstilles eller markedsføres i andre medlemsstater.
The three objectives of the directive which the EU Council of Ministers adopted on 27 November are to, firstly, provide users with a basic voice telephony service, at an affordable price, sec­ondly, improve access to public telephone networks for providers of computerized services and, thirdly, strengthen the European character of the traditional voice telephone service.
Denne forpligtelse, der skulle komme til at omfatte et tocifret antal foranstaltninger om året, indgår i et informationssystem mellem medlemsstaterne og Kommissionen, som Rådet indførte den 23. november 1995.
The directive, which should come into force before the end of the year, sets out ground rules as regards the rights of subscribers in relation, for example, to bills, which must be detailed, and the introduction of EU­wide numbers which can be dialled free of charge.
Det drejer sig rent faktisk om at få princippet om de femten med­lemsstaters gensidige anerkendelse af handelsvarer til at funge­re bedre på områder, hvor der ikke eksisterer harmoniserede EU­normer.
The directive allows even the European Commission to intervene, in consulting the Fifteen, should national rules continue to diverge widely.
Imidlertid fremhæver erhvervslivet ofte den mang­lende overholdelse af princippet om gensidig anerkendelse som værende den største hindring for den frie varebevægelighed.
The new 'law' will facilitate the development of the information society, given that the regular telephone network provides access to the Internet.
Ifølge den nye procedure vil medlemsstaterne skulle forsvare brugen af metoder, der afviger fra enhedsmarkedsprincippet, hvorved det i stadigt færre tilfælde vil skulle bevises, at produk­ter overholder EU­reglerne.
It will be adapted to the full­scale liberalization of telecom­munications between now and 1 January 1998.
At give brugerne ret til en basal telefonservice til rimelige priser, at forbedre dataserviceydernes adgang til de offentlige telefon­net og at gøre den klassiske »samtaletelefon« mere europæisk ­sådan lyder de tre målsætninger i et direktiv, som Rådet vedtog den 27. november 1995, og som skulle træde i kraft sidst i 1996.
After 1 January 1997 every European Union country will have to notify the European Commission of all measures which prevent the sale of products made or put on sale in another EU country.
Direktivet foreskriver regler, hvad angår abonnentrettigheder, udspecificeret fakturering og fælles EU­numre til gratisopkald.
This requirement, which would involve a few dozen measures each year, is part of an information system between Member States and the European Commission, introduced by the EU Council of Ministers on 23 November.
Kommissionen får endda mulighed for i samråd med medlems­staterne at gribe ind, hvis de nationale regler vedbliver at være for forskellige.
The aim is to improve the operation, by the Fifteen, of the system of mutual recognition for those products for which there are no harmonized European standards.
Denne »lov« vil lette udbygningen af »informati­onssamfundet«, idet man via det almindelige telefonnet kan få adgang til Internet.
The fact is that companies often cite the failure to respect the principle of mutual recognition as the main obstacle to the free movement of goods.
Bestemmelserne vil blive tilpasset den fuld­stændige liberalisering af telekom­sektoren, der vil finde sted frem til 1. januar 1998.
Under the new procedure Member States will have to justify mea­sures which in fact are exceptions to the principles of the single market — and justifications in conformity with European ground rules should become increasingly few and far between.
I årene 1996­2000 vil de, der arbejder med audiovisuel produktion, kunne modtage EU­støttet efteruddannelse, takket være programmet MEDIA II ­uddannelse, som Rådet godkendte den 20. november 1995.
Audiovisual programme makers will be able to perfect their skills, thanks to the MEDIA II training programme, adopted by the EU Council of Ministers on 20 November.
Via program­met, der råder over 45 mio. ECU, vil der blive udbetalt støttebeløb pä indtil 75% af udgifterne til uddannelse i ledelse og ny teknologi.
The programme, which runs from 1996 to the year 2000, is being funded from the EU budget to the sum of ECU 45 million. It will sub­sidize up to 75% of the cost of training courses in management and the new technologies.
Den 23. oktober 1995 udstedte Kommissionen for første gang en EU­om­spændende godkendelse for et medikament efter anbefaling fra Unionens nyoprettede Lægemiddelagentur.
Following a recommendation by the new European Agency for the Evaluation of Medicinal Products, the European Commission granted for the first time, on 23 October, an authorization valid throughout the EU to a medicinal product.
Det nye system sparer producenterne for at skulle søge særskilte godkendelser for hvert land og sikrer forbrugerne et større udvalg.
Under the new system pharmaceutical companies no longer have to seek the necessary authorization from each of the 15 EU countries.
Sammenlignende (komparativ) reklame skal på visse betingelser tillades over hele Unionen.
The EU Council of Ministers has authorized comparative advertis­ing, provided certain conditions are met.
Det er, hvad medlemsstaternes mini­stre enedes om den 9. november 1995, da de godkendte en række ændringer til det nuværende direktiv om vildledende reklame.
An agreement to this effect was reached on 9 November, when EU ministers adopted modifi­cations to the present European directive on misleading advertising.
Den nye lovtekst, der skal godkendes af Parlamentet, tillader reklamer med sammenligning af varer eller serviceydel­ser, som dækker de samme behov eller har det samme sigte.
The new text, which now goes to the European Parliament, allows comparative advertising for goods and services which in fact are comparable.
Sammenligningen skal dreje sig om en eller flere »væsentlige, relevante, kontrollerbare og repræsentative egenskaber«, heri­blandt prisen.
The comparison must relate to one or more 'essential, pertinent, verifiable and representative characteristics', of which price is one.
Direktivet vil tvinge de fleste af medlemsstaterne til at ændre deres aktuelle lovgivning.
The text does not allow confusion over names, dis­tinctive marks or brand names; it also bans 'knocking copy'.
EU­lovgivningen om prismærkning pr. måleenhed af foremballerede varer skulle normalt være trådt i kraft, men er blevet udskudt til om to är ifølge Rådets beslutning af 30. oktober 1995. Indtil da forventes Rådet at vedtage et enklere system for alle de produkttyper, som det vil være relevant at pris­mærke pr. måleenhed.
Most EU countries will have to modify their own legislation once the revised directive comes into force.
Η Mere effektive toldmyndigheder
■ More efficient customs services
EU­budgettet vil bidrage, dels til at få etableret »tværeuropæiske« telekom­munikationsnet ved at støtte sammenkoblingen af de nationale net, dels til at få udviklet serviceydelser, der er tilgængelige over hele unionsområdet.
The implementation of EU legislation requiring prices to be indicated per unit of measure (e.g. per kilo), in the case of goods packaged for retail sale, has been postponed by two years.
Rådet indgik en aftale herom den 27. november 1995 og godkendte samme dag programmet »INFO 2000«, der skal stimulere udviklingen og formidlin­gen af europæiske multimedieprodukter og ­serviceydelser.
A decision to this effect was taken by the EU Council of Ministers on 30 October.
Denne sektor består især af små og mellemstore virksomheder.
Over the next two years the Council should adopt a simpler system, which would apply to all products which lend themselves to it.
Det indre marked for motorcykler gjorde fremskridt den 23. november 1995, idet Rådet gav »grønt lys« for et direktiv, der harmoniserer tolv punk­ter vedrørende de tohjulede, lige fra dæk til sidespejle.
The EU is to support financial ly the introduction of trans­European telecom­munications networks, by helping interconnect national networks and develop services available on an EU­wide basis.