natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvilke områder prioriteres højest inden for rammerne af Lomé-politikken?
What are the development policy priorities under the Lomé Conventions?
af en bemærkning fra Edgar Pisani, som konstaterede, at man udstyrede de mindst begunstigede stater med infrastrukturer, medens deres befolkninger stadig døde af sult.
During negotiations on Lomé III in 1985, the Commissioner then responsible, Edgard Pisani, drew the negotiators' attention to the fact that the least developed countries were being equipped with infrastructure but their people were still dying of hunger.
Det blev besluttet at lægge hovedvægten på landbrugsudvikling og forsyningssikkerhed for fødevarer, uden at infrastrukturen af den grund skulle opgives.
It was therefore decided to emphasize rural development and food security, although the infrastructure component was not completely abandoned.
Lomé IV, der blev underskrevet i 1990, markerede en væsentlig fornyelse i hjælpens sektorielle områder med indførelse af støtte til strukturtilpasning, det være sig globalt (ligevægt på betalingsbalancen, nedbringelse af budgetunderskuddet) eller sektorielt (for eksempel edrørende budgetterne for sundhed eller udikling af landdistrikter).
Lomé IV, signed in 1990, marked an essential innovation in the sectoral allocation of aid with the in troduction of support for structural adjustment, whether national (restoring the balance of pay ments and balancing the budget) or sectoral (specific budget headings such as health or rural development).
Det grundlæggende særkende ved denne nye type hjælp ligger i fastlæggelsen af de områder, der skal ydes hjælp til, det vil sige de samfundsmæssige sektorer: sundhed, undervisning og alt, der vedrører menneskelige ressourcer (uddannelse osv.).
The distinguishing feature of this new type of aid lay in the identification of target areas of social spending: health, education and all forms of human-resource development, including training.
Men støtten til strukturtilpasning udgør den store nyhed i Lomé IV, hvor den intensive hjælp til landbrugsudviklingen indtager en af de ubestrideligt væsentligste pladser.
But although support for structural adjustment was the main innovation of Lomé IV, intensive aid for rural development remained one of the primary objectives.
Maastricht-traktaten foreskriver et vist antal temaer, som sammen med medlemsstaterne er blevet defineret som værende væsentlige.
The Maastricht Treaty also enumerates a number of priority themes which were defined in consultation with the Member Slates.
Disse temaer, der i al væsentlighed også findes i Lomé IV, der blev underskrevet i Mauritius i november 1995, er: fremme af demokrati og markedsøkonomi; kamp mod fattigdom; handelsmæssig konkurrenceevne; forbedring af hjælpens effektivitet samt hensyntagen til de europæiske prioriteringer på samme områder.
Most have been incorporated into the revised fourth Lomé Convention signed in Mauritius in November 1995. They include the promotion of democracy and a market economy, the light against poverty, commercial competitiveness, greater effectiveness of aid and consideration of Europe's priorities in these same areas.
Kontrollerer Europa-Kommissionen -for at undgå korruption og misbrug - hvordan hjælpen overføres?
Does the European Commission monitor the distribution of aid to prevent corruption and embezzlement?
Det Europæiske Fællesskabs hjælp til udviklingssamarbejde er underkastet mange former for kontrol, både internt (Finanskon­trollen, Revisionsretten) og eksternt (den offentlige, europæiske mening, især udtryktved Parlamentets medlemmer).
The European Community's development aid is subject to numer­ous checks both internal (Financial Control and the Court of Auditors) and external (the opinion of the European public as expressed by its representatives in the European Parliament).
Disse kon­trolformer udgør den første række af brandvagter mod forsøg på korruption og/eller misbrug. Et enkelt eksempel vil kunne belyse kvaliteten af systemet: Revisionsretten har ret til at under­søge projekternes regnskaber og ressourceoverførsler, men den kan ligeledes anstille undersøgelser i hver af Lomé­partnernes stater.
These checks are the first line of defence against corruption and/or embezzlement.
Sagt på en anden måde har den ret til at foretage en un­dersøgelse (med accept fra den berørte regering) inden for rammerne af et ministerium i et AVS­land, som modtager hjælp.
In other words, the Court has the right to conduct an inquiry (with the permission of the government concerned) within the ministries of any ACT State in receipt of aid.
Der findes en anden form for garanti i arten af de økonomiske kanaler, hvorigennem hjælpen passerer.
Another form of guarantee is the nature of the financial flows by which aid is distributed.
Der finder i realiteten ingen "fysisk" overførsel af penge sted.
Almost no physical movement of funds occurs.
Fra det øjeblik, et projekt er blevet accepteret og sat i gang, linder finansieringen udeluk­kende sted via bankanvisning, på papir, hvor det præciseres, at modtager afhandel X, som har bankkonto Y, krediteres så og så meget.
Once a project has been accepted and is launched, financing is carried out exclusively by banker's transfer, a paper specifying that the holder of contract X, whose bank account number is Y, should be credited with Ζ amount of money.
Risikoen for misbrug er derfor lille.
The risk of misappropriation is therefore slight.
Men alt dette vil ikke sige, at eksistensen af korruption og/eller misbrug kategorisk kan afvises i udviklingssamarbejdet.
However, this does not mean that corruption and/or embezzle­ment never occur.
Der findes rent faktisk støtte­områder og procedurer, hvor kontrollen er vanskeligere og be­drageri mere sandsynligt.
There are types of aid and procedures which are more difficult to monitor and thus more open to fraud.
Desuden udgør tilstedeværelsen af fællesskabsdelegationer i hver AVS­slat naturligvis et gunstigt element i kontrollen af et­hvert forsøg på korruption.
In addition, the pres­ence of EU Delegations in each ACP country naturally helps to prevent blatant attempts at corruption.
Er der lande, der har udviklet sig på grund af hjælpen?
Are some countries developing thanks to aid?
Republikken Mauritius, hvor den reviderede Lomé-konvention blev underskrevet i november 1995, har i betragtelig grad nydt godt af den europæiske hjælp, så den i dag er en succeshistorie blandt AVS-staterne, idet den i særdeleshed udmærker sig ved den succesrige sukkerproduktion, men også inden for industrien, som har modtaget støtte fra Fællesskabet.
Mauritius, where the revised Lomé Convention was signed in November 1995, has benefited a great deal from European aid and has become one of the ACP countries' success stories. It has a booming sugar industry - aided by the Community - and manufacturing sector.
Hvis man holder sig til de rene BNI-tal (bruttonationalindkomst) i AVS-staterne og deres udvikling i forhold til sammenlignelige asiatiske lande, kan man helt legitimt nære tvivl om, hvorvidt hjælpen virkelig har tilladt AVS-staterne at udvikle sig.
If we look only at GNP (gross national product) figures for the ACP States and compare their growth rates to those of comparable countries, we might have legitimate cause to doubt that aid has really helped the ACT countries to develop.
Men for at måle den grad af fremskridt, der er sket via hjælpen, skal man snarere betragte nogle basisdata, som gør det muligt at måle den vej, der er tilbagelagt.
However, for a valid assessment of the degree of progress achieved thanks to aid, we should examine some basic indicators that show how far
Hegel Goutier - Le Courrier UE-ACP som har modtaget hjælp fra Fællesskabet, i dag synes at være langt bagud i forhold til sammenlignelige asiatiske stater, er det ikke desto mindre et faktum, at lande som Elfenbenskysten, Benin, Ghana, Kenya, Zimbabwe og især Botswana på mange områder har gjort enorme fremskridt, for eksempel i forhold til Filippinerne, der i 1960 blev præsenteret som et af de næste lande, der ville træde ind i de industrialiserede landes klub.
UE ACP these countries have advanced. Thus, while many countries of sub-Saharan Africa receiving Community aid appear at a disadvantage when compared to Asian countries, countries such as Côte d'Ivoire, Benin, Ghana, Kenya, Zimbabwe and, above all, Botswana have made tremendous gains, as compared with the Philippines lor example, which in 1960 was expected to be one of the very next members of the club ol industrialized nations.
Når alt kommer til alt, lader det til, at man med rimelighed kan skønne, at der vil kunne iværksættes en reel udvikling baseret på vækst i produktivitet og ikke på det, der har karakteriseret de seneste tredive år, nemlig øget salg af råvarer til verdensmarkedet.
So it may reasonably be assumed that real development based on productivity growth - and not on the commodity earnings that have been characteristic of the past 30 years - may be achieved through aid.
Dette vil, takket være den hjælp, som Fællesskabet har gjort betinget af resultater, gøre det muligt at skabe visse grundlæggende ændringer i AVS-staterne.
The Community's recent decision to make aid conditional upon results will enable certain profound changes to take place in the ACP countries.
HVAD MED FREMTIDEN?
THE FUTURE OF AID
Status over mere end tre årtiers udvikling viser, at den rolle, som partnerlandenes nationale politikker, handelen og de internationale, økonomiske sammenhænge spiller, er væsentlig for udviklingslandenes præstationer.
Three decades of development have demonstrated that the internal policies of the partner countries, international trade and the global economic context all have a decisive influence on the performance of developing countries.
Hjælpens rolle skal derfor præciseres og indpasses heri.
The role of aid must be defined and put into perspective with these factors in mind.
Man må således medgive, at den ikke kan afbøde mangelen på gode, nationale politikker og afsætningsmarkeder.
However, aid cannot compensate for the wrong domestic policies or a lack of export markets.
Den reviderede Lomé-konvention, som blev undertegnet i Mauritius i november 1995, har ført til et klarere politisk indhold og til en styrkelse af den økonomiske og handelsmæssige konkurrenceevne for AVS-produkter samt til større opmærksomhed om effektivitet og sammenhæng i samarbejdet.
The revised Lomé Convention signed in Mauritius in November 1995 places more emphasis on political aspects, provides more support for the economic and commercial competitiveness of ACP products and shows more concern for the efficiency and coherence of cooperation.
I det økonomiske afsnit øges i den reviderede konvention støtten til udvikling af den private sektor og til forbedring af den økonomiske og handelsmæssige konkurrenceevne.
The economic provisions of the revised Convention include more support for private-sector development and boosting economic and commercial competitiveness.
Programmeringen af fællesskabshjælpen til fem år er desuden blevet ledsaget af en større fleksibilitet i ressourceanvendelsen for at undgå en for stor forarmning og for at give et incitament til en vellykket gennemførelse af de programmer, der finansieres af fællesskabs fondene. I den aktuelle globaliseringssammenhæng skulle disse tilpasninger gøre konventionen mere effektiv.
The five-year programming of Community aid has become more flexible in the use of resources in order to avoid situations where large sums lie idle and offer an incentive for good performance in implementing Community-financed programmes.
I alle tilfælde råder parterne over fire år til at finde ud af, hvilken der vil være den bedste samarbejdsmåde på tærsklen til det tredje årtusinde.
In any event, the partners have four years to consider the best way to work together at the dawn of the third millennium.
Desuden er der for Sydafrika fastlagt en delvis tiltrædelse af Lomékonventionen, som ledsages af en bilateral aftale, som i al væsentlighed omfatter det handelsmæssige aspekt.
Provision was also made for South Africa's partial accession to the Lomé Convention, accompanied by a bilateral, essentially trade-focused agreement.
Dette sidste punkt afspejler udviklingen i udviklingssamarbejdet, som udvikler sig langsomt, men sikkert fra at være ydelse af bistand til at nærme sig indgåelse af en kontrakt, sagt på en anden måde oprettelse mellem to eller flere parter af en reel kontrakt med en række betingelser, som forbinder parterne indbyrdes.
This agreement is a good illustration of the changes taking place in development aid, which is slowly but surely moving from an "aid logic" to a contract approach, in other words the drawing-up of bona fide contracts involving two or more parties subject to binding terms and conditions.
Hvor er jeg henne i alt det?
So where do I fit in?
Det spørgsmål er sikkert dukket op efter læsningen af denne brochure.
This is the question you may be asking yourself after reading our brochure.
Udviklingsproblemerne er rent faktisk så omfattende og indsatsen så stor, at individet helt synes at forsvinde.
The range of development issues is so vast and the stakes so high that they seem to dwarf the possibility of making any individual contribution.
Selv om hver enkelt af os, hvor vi befinder os, kan gøre en indsats på områder som sundhed eller miljø, synes vi at være ret magtesløse, når det drejer sig om at skride til handling inden for udviklingsarbejdet.
While each ofuscan play some kind of role in areas such as health and environmental protection, we may feel quite powerless when it comes to taking action that truly promotes development.
Det bør indrømmes, at grænsen mellem en gave i klingende, fuldvægtig mønt og et engagement i samarbejdet er svævende, ja ikke-eksisterende.
We must admit that between the two extremes of simply making a donation and becoming involved in practical development work, there is little or nothing we can clo.
Så på spørgsmålet: "Hvor er jeg henne i alt det, hvad kan jeg gøre?" kunne man fristes til at svare: "Intet", hvilket ville være en alvorlig fejl. For selv om den aktive involvering synes ret umulig, findes der en anden, mindre direkte måde, som kan være et lige så effektivt bidrag til løsning af problemerne, og det er information.
So when we ask ourselves "What < :Ì\\ I do to help?", we arc strongly tempted to answer, "Nothing". But this would be a gravemistake. Although wc may find active involvement virtually impossible, there is another way- less direct, but no less effective - of making a contribution. Wc can stav informed. Simply by reading this brochure, you have already done something useful lor yourself and lor the cause of development.
Ved at læse denne brochure har De allerede gennemført en nyttig handling, for Dem selv og for udviklingssagen.
Although politicians may hold the cards, wc as Europeans can influence how they play them.
Og for at hjælpe dem og/eller over bevise dem om, at de skal smide trumfen på det rigtige tidspunkt, er det rigtigt, at ri har en så stor og så præcis viden som muligt om problemet og den indsats, der skal gøres.
To help and/or convince them to make the righi moves al the right time, we need as broad and as detailed an understanding of the issues and their implications as possible.
Ud over at gøre vor borgerpligt beriger vi os selv ved at sætte os ind i realiteterne i verden og hos dem, der - på en gang så fjernt og dog så tæt ved - bebor den.
Beyond accomplishing our duty as citizens, wc can cinici) our own lives by learning more about the world wc live in and about those people, both far and near, who share the planet with us.
Ved at opdage andre egne og andre mennesker åbner vi os over for dem, for deres personlighed, deres kultur, deres åndelige rigdom.
By discovering these other places and peoples, wc open our selves to them, to their character, their culture and their rich heritage.
Ved at gøre det kan ri bedre forstå dem, holde af dem ... og hjælpe dem.
By so doing, we can better understand them, care about them - and help them.
© EKSF-EF-EAEF, Bruxelles · Luxembourg, 1996 Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål.
© ECSC ­ EC ­ EAEC, Brussels · Luxembourg, 1996 Reproduction is authorised except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Udvikling Kontoret for Information
European Commission Directorate-General for Development Information Unit
DEN OFFENTLIGE MENING I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
PUBLIC OPINION IN THE EUROPEAN COMMUNITY
OPINIONSUNDERSØGELSER, FORSKNING, ANALYSER. RUE DE LA LOI 200, B-1049 BRYSSEL
SURVEYS, RESEARCH, ANALYSES. RUE DE LA LOI 200, B-1049 BRUSSELS
Som er besluttet på at fremme demokratiet på grundlag af de grundlaggende rettigheder, der er anerkendt i medlemsstaternes forfatninger og love, i Konventionen til beskyttelse af Menneskerettigheder og grund leggende Frihedsrettigheder og i Den europaiske Socialpagt, navnlig frihed, lighed og social retfardighed, " som er sig det ansvar bevidst, der påhviler Europa med hensyn til at bestrebe sig på i stadig højere grad at tale med en stemme og til at handle med sammenhold og solidaritet for mere effektivt at forsvare de falles europaiske interesser og Europas uafhangighed, samt med hensyn til ganske sari igt at lagge vagt pá de demokratiske principper og menneskerettigheder, som de værner om, for sammen at yde deres eget bidrag til bevarelsen af mellemfolkelig fred og sikkerhed i overensstemmelse med den forpligtelse, de har indgået under De forenede Nationers pagt, "...
Aware of the respons ibi l i ty incumbent upon Europe to aim at speaking ever increasingly with one voice and to act with consistency and solidarity in order more effectively to protect its common interests and independence, in particular to display the principles of democracy and compliance with the law and with human rights to which they are attached, so that together they may make thei r own contribution to the preservation of international peace and security in accordance with the undertaking entered into by them within the framework of the Uni ted Nations Charter. "...
FÆLLESERKLÆRING fra Europa-Parlamentet, Ridet og Kommissionen af 5 apriL 1977 EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN HAR — ud fra følgende betragtninger:
JOINT DECLARATION by the European Parliament, the Council and the Commission of 5 April 195?7
Traktaterne om oprettelse af De europatiske Fællesskaber bygger på princippet om respekt for lov og rer; som anerkendt af Domstolen omfarter denne ret, foruden bestemmelserne i traktaterne og i den afledte fællesskabsret, de almindelige retsprincipper og særlig de grundlæggende rettigheder, principper og rettigheder, som medlemsstaternes forfatningsret bygger på; navnlig er alle medlemsstater kontraherende parter i Den europæiske Konvention til beskyttelse af Menneskerettigheder og grundlæggende Frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950 —
Whereas, as the Court of Justice has recognized, that law comprises, over and .ihovc the rules embodied in the treaties and secondary Community legislation, the general principles of law and in particular the fundamental rights, principles and rights on which the constitutional law of the Member States is based;
VEDTAGET FØLGENDE ERKLÆRING:
HAVE ADOPTED THE FOLLOWING DECLARATION:
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen understreger den væsentlige betydning, de tillægger overholdelsen af de grundlæggende rettigheder, således som disse navnlig fremgår af medlemsstaternes forfatninger samt af Den europæiske Konvention til beskyttelse af Menneskerettigheder og grundlæggende Frihedsrettigheder.
The European Parliament, the Council and the Commission stress the prime importance they attach to the protection of fundamental rights, as derived ¡n particular from the constitutions of the Member States and the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Under udøvelsen af deres beføjelser og i deres stræben mod De europæiske Fælles skabers mål overholder de stedse disse rettigheder.
In the exercise of their powers and in pursuance of the aims of the European Communities they respect and will continue to respect these rights.
Udfærdiget i Luxembourg, den femte april nitten hundrede og syvoghalvfjerds.
Done at Luxembourg on the fifth day of April in the year one thousand nine hundred and seventy-seven.
ERKLÆRING OM BEKÆMPELSE AF RACISME OG FREMMEDHAD af 11 juni 1986
DECLARATION AGAINST RACISM AND XENOPHOBIA of 11 June 1986
EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNE, FORSAMLET I RÅDET, OG KOMMISSIONEN — som konstaterer, at der flere steder i sugende grad forekommer udslag af fremmedhad i form af holdninger, bevægelser og voldshandlinger, der ofte er rettet mod indvandrere; som tager i betragtning, at Fællesskabernes institutioner lægger helt afgørende vægt på over holdelsen af de grundlæggende rettigheder, som blev højtideligt forkyndt i fælleserklæringen af 5. april 1977, samt pi det i Rom-traktaten knæsatte princip om den frie bevægelighed for personer; som tager i betragtning, at respekten for den menneskelige værdighed og fjernelsen af udslag af racediskrimination er en del af medlemsstaternes fælles kulturelle og juridiske arv; som er sig bevidst, at arbejdsugere fra andere medlemsstater eller fra tredjelande har ydet og fortsat vil yde et positivt bidrag til udviklingen i den medlemsstat, hvori de har lovligt ophold, og at hele Fællesskabet nyder godt af dette forhold —
Mindful of the positive contribution which workers who have their origins in other Member States or in third countries have made, and can continue to make, to the development of die Member Sute in which they legally reside and of the resulting benefits for the Community as a whole,
1. fordummer kraftigt enhver intolerance, fjendtlighed eller magtanvendelse over for en person eller en gruppe af personer pi grund af racemæssige, religiøse, kulturelle, sociale eller nationale forskelle;
1. vigorously condemn all forms of intolerance, hostility and use of force against persons or groups of persons on the grounds of racial, religious, cultural, social or national differences;
2. bekræfter deres vilje til at beskytte det enkelte samfundsmedlems personlighed og værdighed samt til at afvise enhver form for isolering af udlændinge;
1. affirm their resolve to protect the individuality and dignity of every member of society and to reject any form of segregation of foreigners;
3. finder det yderst vittigt, at der træffes enhver nødvendig foranstaltning for at sikre gennem førelsen af dette fælles fortsæt;
3. look upon it as indispensable that all necessary steps be taken to guarantee that this joint resolve is carried through;
4. erJast besluttet pi dels at videreføre de bestræbelser, der allerede er iværksat med henblik pi at beskytte det enkelte samfundsmedlems individualitet og værdighed og dels at afvise enhver form for isolering af udlændinge;
4. art determined to pursue the endeavours already made to protect the individuality and dignity of every member of society and to reject any form of segregation of foreigners;
5. firmbtever betydningen af fyldestgørende information og bevidstgørelse af alle borgere om farerne ved racisme og fremmedhad samt nødvendigheden af at sikre, at enhver form for diskrimination eller enhver diskriminerende handling undgås eller bekæmpes.
5. stress the importance of adequate and objective information and of making all citizens aware of the dangers of racism and xenophobia, and the need to ensure that all acts or forms of discrimination are prevented or curbed.
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet for Information, Kommunikation, Kultur
Directorate-General Information, Communication, Culture
"Opinionsundersøgelser, Forskning, Analyser"
"Surveys, Research, Analyses"
Meningsmåling: "Racisme, fremmedhad og intolerance" Ledsagende notat
Survey : Racism, xenophobia and intolerance Note
Det er vigtigt at fastslå, at respekten for menneskerettighederne og de grundlæggen­ de frihedsrettigheder er en del af europæernes fælles kulturarv i form af politiske idealer og traditioner.
Respect for human rights and democratic principles are part of a common European ideological and political legacy.