natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen vil: • i forste halvår af 1')°-8 fremhegge en meddelelse, hvori den analyse rer situationen vedrørende beskyttelsen af arbejdslagernes rettigheder og friheder, navnlig privatlivets fred. i forbindelse med behandlingen af oplysninger og brugen al' tekniske overvågningsanordninger • fremme teknologier. (1er kan anvendes for at beskytte privatlivets fred. som led i det fenile FTU-rammeprogram.
The Commission will: • present in the first half of 1998 a communication analysing the situation concerning the protection of the rights and freedoms of workers, in particular the right to privacy with regard to the processing of data and the use of technical monitoring devices; • encourage privacy enhancing technologies in the context of the fifth RTD framework programme.
Opstilling af passende rammer for distancearbejde
Creating an adequate framework for telework
Populært betragtes distancearbejdere som folk. der arbejder hjemme, men er for bundet med deres arbejdsgiver gennem IKT (hjemmebaseret distancearbejde). Men distancearbejde omfatter også andre former som f.eks. distancearbejde med flere arbejdssteder, freelance distancearbejde samt mobilt distancearbejde.
Beyond the popular image of teleworkers as people working at home linked through IGT lo their employer, telework also embraces forms such as multisite-tele-vvorking. freelance teleworkers ami mobile teleworking.
Fælles for alle former er anvendelsen af telekommunikation som el redskab til fremme af den tidsmæssige og geografiske fleksibilitet i arbejdet.
Teleworking offers a wide range of potential advantages for individuals, businesses ami society.
Dette vil ofte indebære, at man arbejder uden for et traditionelt kontormiljø.
However, the penetration of telework is still below the initial expectations.
Distancearbejde er imidlertid blevet mindre udbredt, end man oprindelig regnede med. Dette slemmer ikke overens med den tilsyneladende store og voksende interesse for distancearbejde i befolkningen^").
This contrasts with an apparently high ami rising interest of people in telework (:il).
I 1996 gennemførte Kommissionen i samarbejde med Det Europæiske Institut til Forbedring al' Leve- og Arbejdsvilkårene en sammenligning af nationale arbejdsmarkeds-, arbejdsmiljø- og søcialsikringsregler samt kollektive overenskomster på (lisiancearbojdsområdet.
In 1996. die Commission undertook, in cooperation with the European Foundation for the Improvement of Living ami Working Conditions, comparative research on national labour law. health and safety and social security regulations and collective bargaining practices on telework.
Der synes ikke at være nogen fælles retlig definition af distancearbejde, og der er næsten ingen specifik lovgivning herom.
There appears to lie no common legal definition of telework and there is almost no specific legislation.
Visse former for distancearbejde er underkastet de almindelige retsregler, mens andre er underkastet specifikke regler vedrørende hjemmearbejde og arbejde som selvstændig.
Some forms of telework are subject to general laws, others to specific regulations governing homework or the self-employed.
I onkeln? lillælde er der indgået kollektive overenskomster, og i andre tilfælde er der indgået individuelle aftaler, såvel skriftlige som mundtlige, om distancearbejde.
In a few cases collective agreements have been concluded and in others, individual agreements, both written and informal, deal with a number of telework issues.
Såvel EHN søm Informationssamfundsforumet har anbefalet, at medlemsstaterne bringer klarhed over den retlige og skattemæssige situation med hensyn til de for skid lige former for distancearbejde og tilpasser de sociale og retlige rammer i over ensstemmelse hermed.
Both the HLGE and the Information Society Forum have recommended that Member Slates clarify the legal ami fiscal status of the various forms of teleworking and make a coherent adaptation of the social and legal framework.
Høringsprocessen har vist, at der stadig er behov for at vide niere om distancearbejdets indflydelse og følger.
The consultât ion process revealed that there is still a need to learn more about the impact and consequences of telework.
(·'") Del skønnes, al der i 1994 var ca. 1,25 million distancearbejdere i Europa (HL -12). dvs. ca. 1.21% al den europæiske arbejdsstyrke (endelig rapport vedrørende Teldet-projektet. Empirica and Work Research Centre. Juli 1995).
) It was estimated thai in 1994 there were about 1.25 million teleworkers in Europe (El -12). ahoni 1.21 % of die European workforce (final report of the Tcldel project.
Det samme projekt har vist, al over 40% af europæerne er interesserei i al udfore distancearbejde, hvilke! er mere end en fordobling af den interesse, der var i 1980'erne.
Ihr same project reported thai over -tO % of Europeans were interested ill taking up tclcworking. more than dniihliim the interest shown in the 1980s.
Nøgle­aktioner:
Objective.
• foreslå al give forskning i teknologier, der kan slotte distancearbejde. og i distancearbejdets sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser, en mere fremtrædende rolle i del feinte ETI ­rammeprogram
The Commission will: • initiate, in the first half of 1998. consultations with the social part­ners on whether and to what extent Community action on the pro­tection of teleworkers is advisable: • continue to cooperate with the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions to undertake research on working conditions of teleworkers: • propose to enhance the role of research on technologies supporting telework and the related social and employment implications in the fifth RTD framework programme: • continue to support awareness­raising activities on telework: • study how telework can be promoted within the Commission.
Støtte til dialogen mellem arbejdsmarkedets parter som et middel til at fremme forandring
Supporting social dialogue as an instrument for change
Høringen har i overensstemmelse med grønbogen vist en klar enighed om. al del er vigtigt at fortsætte den loyale, demokratiske og produktive dialog mellem arbejds­markedets parlor i informationssamfundet.
The consultation process, in line with the (¡reen Paper, luis shown a clear consen­sus about the importance of maintaining fair, participative and productive social dialogue in the information society.
Dialogen er imidlertid ved al antage helt nye lønner i informationssamfundet, lordi arbejdsmarkedets parler stadig oliere går uden om de traditionelle kollektive overenskomstforhandlinger.
However, the nature of social dialogue is being fundamentally altered in the information society.
Delle skyldes frem­komsten af fleksible produktionssystemer, globaliseringen af markeder øg produktion saml den indbyrdes tilnærmelse al industrier, der traditionell har været adskilt.
Increasingly, the social partners no longer operate within traditional collective bargaining systems due to the emer­gence of flexible production systems, the globalisation of markets ami production and the convergence of traditionally separated industries.
Informationsvirksomheden, høringerne og forhandlingerne bør linde sled på del plan. hvor de industripolitiske afgørelser træffes, men der skal samtidig lages hensyn til de uve lønner for arbejdstilrettelæggelse, der bliver stadig mere almindelige.
Information, consulta­tion and negotiation should be at the level at which industrial policy decisions are taken, but also at levels and in ways that take into accollili the increasingly used new forms of work organisation.
I denne for­bindelse er der i direktivet om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg^'­) festsal en ramme for høringerne på El ­plan. og kommissionen har for nylig ivierksai den forste høring af arbejdsmarkedets partor med henblik på al fastsætte retligt bindende rammebestemmelser på fællesskabsplan for informations­ og høringsprocedurerne på nationall plan. Bestemmelserne skol supplere Fællesskabets lovgivning på delle områ­de og gøre den niere sammenhængende.
In this context, the European Works Council Directive (:!­) sets a framework for El ­level consultation, and the Commission has recently launched a first stage consultation with the social partners with a view to establishing a legally binding Community framework on information and consul­tation procedures al national level which will complete and make more coherent the Community legislation in this field.
I kommissionens meddelelse om udviklingen af dialogen mollein arbejdsmarkedets paiior(:i;i) fremhæves det, al beskæftigelse, fleksibilitet på arbejdspladsen og arbejds­ vilkår bør prioriteres høji i don fremtidige dialøg mellem arbejdsmarkedets parler.
The Commissions communication on the development of the social dialogue (:u) emphasised that employment, flexibility at work and working conditions should be among the future priorities of the social dialogue.
Kommissionen vil opfordre parterne til ¡il styrke < \c\\ europæiske dialogs rolle med henblik på al udveksle erfaringer, der letter den integrerede strukturomlægning på arbejdsstederne. Omlægningen skal ske på grundlag al principperne om organisato­risk øg teknologisk innovation, udvikling al menneskelige ressourcer og jobskabelse. (■'­) Rådels direktiv 94/45/EF af 22.9.1994 om indforclsc af europæiske samarbejdsudvalg. (·■") KOM(9o) 44».
(■"'­) Council Directive 'M/45/EC of 22 September 10 < > 4 i («)0ΟΜ(9ϋ)·Η8.
Den igangværende strukturomlægning i telekommunikationssektoren ­ hvor Fællesudvalget for Telekommunikation bestræber sig på al nå frem til en rammeafta­le ­ er et godt eksempel på de forandringer, der er undervejs, og det tempo, som forandringerne sker i.
Joint Committee on Telecommunications is working towards a framework agree­ment ­ provides a good example of the nature and pace of the changes under way and how the social dialogue can help smooth the process.
Kommissionen stotter allerede flere projek­ter, der skal fremme arbejdsmarkedets parters anvendelse al telematikapplikatio­ner^14), samt kampagner og uddannelsesaktioner, der skal udbrede kendskabet til IKT's anvendelse og virkninger^'"1).
The Commission is already supporting several projects promoting the use of telematic applications by the social partners ,(34) as well us awareness and training actions in the use and effects of ICT (·'·').
Informationssamfundsforumet har ligeledes sat en proces i gang. som skal inddrage arbejdsmarkedets parter i forumels drøftelser om fremtiden for informationssamfundet i Europa og de prioriteter, der skal opstilles.
The Information Society Forum has started also a process of involving social partners in their discussions on the future of the information society in Europe and on the priorities to be set.
At styrke »den sociale dialogs« rolle l'orai lolle strukturomlægningerne
To enhance the role of social dialogue to facilitate structural change.
Nogle­akttoner: kommissionen vil: opfordre parterne til at styrke den sociale dialogs rolle i Europa med henblik på at udveksle erfaringer med den integrerede strukturom­lægning på arbejdsstederne og med virkningerne af globaliseringen overvåge omdannelsen af de tidligere telekommunikationsmonopo­ler, der kan danne grundlag for den integrerede strukturomlægning fremme initiativer, der udnytter IKT­appIikationernos potentiale til at fremme dialogen mollein arbejdsmarkedets parter og lette samar­bejdet mellem disse for al bevidstgøre om informationssamfundets sociale dimension og iv¡erks¡elle relevante uddannelsesaktioner.
• promote initiatives to harness the potential of ICT applications in favour of social dialogue and collaboration amongst the social partners to develop awareness and training actions regarding the social dimension of the information society.
Der er flere direktiver, som bl.a. vedrører IKT. og direktivet om skærmterminaler tager speci­fikt sigte på dette område.
Several directives apply, inter alia, to ICT, and the directive on visual display screen equipment is specific to this field.
Særlig vigtigt er rammedirektiv 89/391/EØF, som pålægger såvel arbejdsgivere som ansatte en række forpligtelser.
Of particular importance is the framework Directive 89/391/EEC which places a number of obligations on both employers and workers.
For at opfylde disse forpligtelser skal arbejdsgiverne have adgang til de nyeste informationer.
In order to fulfil these obligations, employers must have access to the most up­to­date information available.
I denne forbindelse vil Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur gennem sit Internet­netværk med »kontorer« i medlemsstaterne øg i internationale organisationer frem­me adgangen til en bred vifte al' relevante oplysninger om arbejdsmiljø.
In this context the European Agency for Safety and Health at Work in Bilbao will promote access, through its Internet net­work with 'focal points' in Member States and international organisations, to a wide range of relevant information on health and safety at work.
(:M) F.eks. »1 Inman Resources Director Network« på Internettet og ESDO — European Social Dialogue on Line. (·''■"') Navnlig gennem aktiviteter i henhold til ESF­forordningens artikel ( > . sik.
(­14) For example 'human resources director network on the Internet and ESDO (European social dialogue on line).
IKT ikke tilstrækkeligt i sig selv. Del vil ν ¡ere betydeligt lettere at opnå disse mål. hvis der udvikles hensigtsmæssig software og interaktive multimedieapplikationer.
However, access to information through ICT is not sufficient in itself and the development of appropriate software and interactive multimedia applications could be of consider­able help in the pursuit of illese aims.
)o om brugen af IKT på arbejdsmiljøområdet blev der peget på to væsentlige spørgsmål, fordel første, hvorledes kan man stimulere markedsføringen af multimedieprodukter? For det andet, hvad skal der gøres før at stimulere forskningen i standarder (informationsindholdet)?
The 1( > 'Ό Brussels Conference on the use of ICT for health ami safety at work identified the marketing of multimedia producís and the stimulation of research on standards for their information coment as two major challenges.
Del skønnes, at 38 % af alle arbejdstagere i dag anvender IKT og deres antal vil fortsat vokse.
The current estimai IM I use of ICT bv 38 % of all workers will coin in tie lo grow.
Al udnytte IKT's muligheder før al højne arbejdsmiljøstandarderne
'These issues have alreadv been identified bv the Commission as priorities for action.
Nogle­aktioner:
Objective:
Formålel oral sikre adgang til en lang række arbejds­miljøoplysninger
Exploiting the potential of ICT to promote higher standards of occupational health and safety.
• undersøge, hvorledes markedsføringen af multimedieprodukter på arbejdsmiljøområdet kan stimuleres.
The Commission will: • develop, together with the European Agency for Safely and I ledili at Work, a telematic network linking the Agency with focal points in each Member State to allow access to a wide range of information on occupational health and safely: • examine how the collection and processing of health anil safety dala and their use can be improved, anil make appropriate proposals: • examine how to stimulate the marketing of multimedia products on health ami safely at work.
Mulighederne bliver til job
Turning the opportunities into jobs
At forstå ændringerne i beskæftigelse og produktion
Understanding the changes in employment and production
Et af de behov, der presser sig mest på i ELI. er behovet for at skabe job, således at arbejdslosheden nedbringes og beskæftigelsesgraden oges.
The creation of jobs in order to reduce unemployment and increase the employment rate is one of the most pressing needs for the EU.
Siden Det Europa­isko Båds møde i Essen i 1094 er der på EU­plan udviklet en integreret strategi for vækst og beskæftigelse.
An integrated strategy for growth and employment has been developed at El level since the 1994 Essen European Council.
Processen fik bred politisk opbakning ved top­mødel i Amsterdam, hvor traktaten blev udvidet mod el kapitel om beskæftigelse.
'This process was given a strong political impetus at the Amsterdam Summit, where an employment chapter was introduced in the Treaty.
Beskæftigelsesstrategien bygger på politikker til fremme af en bæredygtig, ikke­inflatorisk vækst, et makroøkonomisk miljø og strukturpolitikker, der styrker kon­kurrenceevnen.
The employment strategy is based on policies promoting a sustainable, non-inflationary growth, and a macroeconomic environment and structural policies strengthening competitiveness.
Der kogges i strategion vægt på folks beskad'tigelsosognothed.
Il gives a priority to the employability of people.
Informationssamfundets forskellige aspekter hænger nøje sammen med ovennævnte strategi.
The various facets of the information society are strongly interlinked with this employment strategy.
Indforeisen af IKT er sammen med de organisatoriske ¡endringer driv krallen bag produktivitetsstigningerne i en globaliseret økonomi øg ol
'The introduction ol' ICT together with organisational changes, in lhe context of a globalised economy, are driving forces for productivity gains and thereby for higher profits and real wages, which form the basis for further new demand and new employment.
O færre ufaglærte. Jo mere effektivt overskud anvendes til nyinvesteringer, og kvali­fikationer opgraderes, jo hurtigere vokser beskæftigelsen og jo hurtigere falder arbejdsløsheden.
The more effective the transformation of profits into new investment and from old skills to new skills, lhe stronger the employment growth and the quicker the reduction of unemployment.
Et grundlæggende strukturproblem i Europa er den langsomme tilpasning af kvalifikationer til de ηve økonomiske strukturer (et arbejdsmarked i to hastigheder), hvilkel kan forklare den langsomme økonomiske vækst.
A fundamental structural problem in Europe is the slow adjustment of skills to \\c\v economic structures (the two-speed labour market), which can explain the slow economic growth.
Dette er grimden til. at den europæiske beskæftigelsesstrategi lægger stadig større vægt på folks beskæftigelsesegnethed som nogle til forbedring af arbejdsmarkedernes funk­tion og jobskabelsen.
This is why the European employment strategy increasingly emphasises employability as one key element in the adjustments of labour markets and the creation of employment.
Høringen har vist, at der i Europa er et udtalt krav om en omfattende undersøgel­se af, hvorledes overgangen til informationssamfundei vil påvirke arbejdsmarke­derne.
The consultation has revealed that there is a firm demand in Europe for establishing a clearer analysis of how the transition towards the information society will impact on labour markets.
Den generelle beskæftigelsestendens (stigende eller faldende) er forskellig fra region til region (navnlig randområder), fra sektor til sektor og fra faggruppe til faggruppe og bør kori kogges for al gøre styringen af jobomdannelsesprocessen moro effektiv.
The diverse trends in overall employment growth and decline patterns between regions (especially peripheral), sectors, and occupational groups need lo be clearly identified to support a more effective management of the jol) transformation process.
Beskæftigelsens fordeling på de forskellige sektorer i Europa har ændret sig radi­kalt, og servicesektoren tegner sig i dag for ca. 65 % af den samlede beskæftigelse i Europa, mens lallet var under 50 % for blot 20 år siden.
'The sectoral structure of employment in Europe has changed radically and services account nowadays for about 65 % of total employment in Europe whereas only 20 years ago they accounted for less than 50 %.
EHN har peget på den udfordring, som denne »afmaterialisering« af økonomien medfører for vore begrebsrammer og statistiske systemer. EHN har også bemærket, at omstillingen
The HLGE has drawn attention to the challenge that this 'denialerialisalion of the economy is placing on our conceptual frameworks and statistical systems.
J c c fra fremstillings­ til servicevirksomhed rejser »fundamentale spørgsmål om, hvor værdierne skabes, hvorledes de kan udnyttes, hvem der skal fordele dem. og hvor­ledes de sked fordeles«. Gruppen har henledt Kommissionens opmærksomhed på
The TILGE has also saitl that the shift from manufacturing towards servite activities raises 'fundamental issues about where value is being created and how it can be extracted, as well as bv whom and how it is distributed1, and has drawn the attention of the Commission to the need
Solv om Kommissionen ikke finder den »bit­skat«, gruppen har foreslået, nødvendig eller hensigtsmæssige■''"). mener den. ¡ti man. som anbefalet af Europa­Parlamentet, nøje må undersøge informationssamfundets konsekvenser for beskalningseli'ekliv itoien('7).
While the Commission does not consider the 'bit tax proposed by the group to be necessary or appropriate (·"'). nonetheless it considers that the repercussions of the information society on the efficiency of different forms of taxation need to he carefully examined, as recommended by the European Parliament (r).
At forbedre kendskabel til informationssamfundets beskæftigelsesimv­s­sige virkninger
Another aspect that deserves consideration is the environmental impact ol' the information society.
• gennem den skattepoliliske gruppe analysere informationssamfun­dets indvirkning på beskatningen • vurdere tilgængelige resultater al forskning i og undersøgelser at. hvorledes informationssamfundet påvirker miljøet, øg øm fornødent foretage yderligere forskning.
The Commission will: • undertake regular monitoring in die annual report on employment of trends and changes in the employment structure: • propose to pursue in the fifth RTD framework programme research on the dematerialisation of the economy and the relationships bet­ween technological change, employment, skills anil economic com­petitiveness; • continue, through Eurostat anil ESIS. the efforts to improve die sta­tistical framework and tools necessary to understand and monitor the development of the information society, particularly related to employment trends: • analyse, through the taxation policy group, the impact of the infor­mation society on taxation: • assess available research and studies on the environmental impact of the information society and undertake, if necessary, further research.
Udnyttelse af de nye jobmuligheder
Exploiting the potential for new jobs
Et nøgleelement i den europæiske strategi før overgangen til informationssamfun­det er liberaliseringen af telekommunikationsmarkederne.
A key element in the European strategy for transition to the information society is tlit"­ process ol' liberalisation of telecommunication markets.
Forskning udført for Kommissionen(38) viser, at teleliberaliseringens generelle beskæftigelsesmæssige virkninger vil alhionge al. hvor hurtigt liberaliseringen forløber, og hvor hurtigt teknologierne spredes.
Different studies and reports (;,i;) have concluded that the overall effect of the telecommunications libe­ralisation in terms of jobs will depend on the pace of that process anil on the speed of diffusion of the technologies.
Jo hurtigere disse processer er, jo større er chancerne for el positivi resultai mali i nettotilvæksten af arbejdspladser.
'The quicker those processes, the better the chan­ces of a favourable outcome in terms of net job creation.
(■'"') En skat. der kogges pá »intensiteten« af informatioiisoverforslen: det belob, der skal betale·.. skal base­res på antallet af overforle bils.
(·'") Tax levied on lhe 'intensity of information transmission: amounts paid would be based mi the number ol bits transmitted.
HO Institut og LENTIC. Bruxelles. 1997. The imparl of télécoms liberalisation on lhe sinille integrated information market. Analyse. 1990. The effects of competition on employment in the telecommunications industry: case Finland. Price Waterhouse. 1( > ° < > .
HO Institut and Lentie.