natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er desuden nogle slående forskelle mellem med­lemslandene: Kun mellem 3 og 6% af kvinderne i Nordeuropa har selvstændig beskæftigelse, mens tallet kan være helt oppe på 20% i de sydlige lande.
And there are some striking differences from one Member State to another between three per cent and six per cent of women in the north of Europe are selfemployed, whilst this figure can be as high as 20 per cent in the countries of the south.
For mange kvinder er oprettelse af egen virk­somhed den foretrukne løsning på jobsøgnings­problemerne på arbejdsmarkedet.
For many women, setting up in business is the preferred option to the job search problem on a labour market.
Oprettelse af egen virksomhed kan også være en kilde til personlig udvikling i et system, som fortsat er domineret af mændene, og hvor kvin­dernes færdigheder og kvalifikationer ikke aner­kendes i fuldt omfang.
Setting up in business can also be a source of petsonal development in a system which is still dominated by men and where women's skills are not recognised to the full.
Mange kvinder støder imod et såkaldt "usynligt loft", som hindrer dem i at aváncete yderligere på deres arbejdsplads og lukker dem ude fra de mest ansvarsfulde stillin­ger
Many women are com ing up against the so-called 'glass ceiling', which is halting theit promotion within otganisations and preventing them from accessing positions of highest responsibility.
Flere fællesskabsinitiativer har via iværksættelse af specifikke programmer inden for de seneste ti år beskæftiget sig seriøst med kvinders mulighe­der for at oprette egen virksomhed.
Community initiatives have been taking the issue of women setting up in business seriously for the past ten years, through the instigation of programmes.
Det første initiativ af betydning på dette felt et formentlig de "lokale beskæftigelsesinitiativer til fordel for kvinder" (LEI), der blev iværksat i 1987 i tilknyt­ning til fællesskabspolitikken til fordel for kvin­ders beskæftigelse.
The first initiative of relevance in this field would be Local Employment Initiatives for Women (LEI), which was set up in 1987 within die framework of Community policy in favour of employment for women.
Kvindelige iværksættere og regionalpolitiske tiltag i en nyoprettet virksomhed de første to år efter opstarten; der var tale om virksomheder, som var oprettet af kvinder.
Two new sources of creation were targeted. The first was intended to promote innovatory ideas, the second to promote the creation of jobs for women within companies which had themselves been set up by women, during the first two years of business.
Det anslås, at der blev skabt 1300 job ved hjælp af dette program i dets anden fase, dvs. i perioden fra 1994 til 1995.
Estimates suggest that 1,300 jobs were created through the programme in the second phase of operations, over the period 1994 to 1995.
LEI-pro-grammet virkede som katalysator, forstået på den måde, at det gav mulighed for at udvikle nyskabende initiativet, isæt via virksomhedsrådgivning og adgang til lån og kreditter, men også fordi det medvirkede til at udvikle iværksætterånden hos kvinder.
The LEI programme was a driving force in the sense that it allowed for the development of innovative initiatives, in patticulat through business advice and access to credit, but also because it helped develop an entrepreneurial spirit amongst women.
Kvindelige iværksættere var på dagsordenen på et "Europartnerskabsmøde" i juni 1996 i Luleå i Sverige.
Female entrepreneurship was on the agenda of a 'Europartenariat' in June 1996 in Luleå, Sweden.
Ved denne lejlighed fremgik det både af debatten og af de erklæringer, der blev fremsat, at der er stor interesse for at komme videre i forhold til de hidtidige initiativer og i stigende grad for søge sig med støtte til iværksættere.
At this event, discussions held and state ments made, reveal a strong interest in going beyond the framework of experiences from the past and in moving increasingly towards business start-ups.
Det vil også placere de pågældende initiativer i en bredere udviklingssammenhæng og især give mulighed for at opnå støtte fra strukturfondene; samtidig skal man være opmærksom på de problemer, som kvinder, der ønsker at oprette egen virksomhed, støder på i forbindelse med de generelle politik ker, der er udformet med henblik på at støtte og hjælpe erhvervslivet generelt.
Such a process would involve bringing them into the wider development context with the support of the Structural Funds in particular and also taking into account the concerns expressed by women setting up their own businesses through general policies designed to support and aid companies generally.
Debatten og forskellige indlæg fra kvindelige iværksættere viste, at denne gruppes vilkår er meget forskelligartede, men samtidig er problemerne tilsyneladende koncentreret på bestemte områder.
The discussions and views expressed by women entrepreneurs show a diversity of situations, and at the same time a concentration of concern on specific issues.
De kan groft inddeles i tre kategorier:
These latter can be broadly divided into three categories: cpsychological support designed to reinforce or develop the entrepreneurial spirit in women.
NOW-initiativet, der bygger på erfaringerne fra LEI-programmet, havde til formål at støtte en lang række projekter for oprettelse af egen virksomhed eller selvstændig beskæftigelse i samme øjemed.
The NOW Initiative, benefiting from the experiences of the LEI programme, was spurred on to support a large number of projects aimed at setting up businesses or working in support of that objective.
I langt de fleste tilfælde var det ensbetydende med at hjælpe kvinder uden job, for hvem selvstændig beskæftigelse var et alternativ til arbejdsløshed.
In the majority of cases, this entailed helping women without jobs for whom the creation of employment meant an alternative to unemployment.
I mange tilfælde var det blot et spørgsmål om at hjælpe kvinderne med at skabe deres egne job.
In many cases, it was simply a case of helping women to create theit own jobs.
Eftersom mange af disse kvinder stod uden nogen videre kvalifikationer og generelt ikke var særligt velforberedte til at gå ind i et iværksætterprojekt, bestod nogle af de vigtigste foranstaltninger i uddannelseskurser, psykologisk forberedelse og projektudvikling og -opfølgning.
To the extent that these women were very often under-skilled and as such, not particularly wellprepared for entering into a business start-up project, some of the major thrusts of the different operational progiammes involved training actions, psychological preparation and entrepreneurial project development and follow-up.
• behov for psykologisk støtte for at styrke eller udvikle iværksætterånden hos kvinder.
guidance through the development phase.
Den Europæiske Unions støtte til iværksættere
Enterprise creation supported by the European Union
EMPLOYMENT-NOW har udbygget og fin justeret processen.
EMPLOYMENT-NOW has added some refinement to this process.
De første analyser af projekterne viser, at 44% vedrører iværksætteraktiviteter i en eller anden form og forberedelse til at oprette egen virksomhed.
Initial analyses of pro jects show that 44 pet cent of them are involved in some way in the development of the entrepreneurial spirit and preparation for setting up in business.
De fleste projektet satser på oprettelse af en virksomhed som den vigtigste løsning på den aktuelle mangel på job, men nogle af projekterne tager sigte på kvindei, som i forvejen er højt kvalificerede.
Most projects insist on the creation of a business as the primary solution to the current shortage of jobs, but some of the projects are aimed at women who are already highly qualified.
Det kan f.eks. være kvindelige akademikere med en omfattende uddannelse og stor arbejdserfaring, som ønsker at oprette egen virksomhed, når deres forfremmelsesmuligheder i deres eksisterende organisation tilsyneladende blokeres.
This can include women graduates from higher education backgrounds with substantial wotk experience who turn to the solution of set ting up their own businesses when the road upwards within their present organisation seems to be blocked.
Det et nok vigtigt at starte med finansieringsspørgsmålet.
The first area meriting involvement at the very outset would be that of funding.
Forsøg på at skaffe aktie-kapital og driftskapital kan være en udfordring for alle, der ønsker at oprette egen virksomhed, men det kan være dobbelt problematisk for en kvinde, fordi de normale finansieringskilder, nemlig bankerne, ikke er vant til at have med kvindelige iværksættere at gøre.
The search for share capital and the availability of operating funds, an issue for anybody setting up in business, can be doubly problematic for a woman, to the extent that the providers of funding, the banks, ate not used to dealing with women entrepreneurs.
Tilskud og økonomisk støtte, som er specifikt rettet imod Winder, kan give det ekstra skub, der skal til for at realisere projektet. På "Europartnerskabsmødet" var der positive eksempler på dette.
The provision of grants and financial support specifically targeted towards women, can provide the extra impetus that brings the project to fruition.
LEI-programmet har selv gennem ført nogle initiativer i denne retning.
The LEI pro gramme itself has run its own initiatives in this direction.
Mødet i Luleå skal følges op med et andet arrangement fra Kommissionens side med henblik på at få etableret de nødvendige finansieringsordninger; det er hensigten at involvere de store forretningsbanker og sparekasser i en kampagne for at hjælpe Windet med at oprette egen virksomhed.
The meeting in Luleå is to be followed up by another event initiated by the Commission for the creation of financial mechanisms, involving high-street banks and savings banks, in a campaign to help women set up their own businesses.
Det vil mere generelt sige, at det er vigligt at hjælpe kvindelige iværksættere med at udnytte de faciliteter, der er
In more general terms, it is important to help women entrepreneurs to use the facilities
ÆNDREDE ØKONOMISKE VILKÅR FOR BÅDE KVINDER OG MÆND til rådighed for dem i forbindelse med fællesskab sinitiativerne til fordel for små og mellemstore virksomheder, som f.eks. foranstaltninger til for del for kvindelige iværksættere og medhjælpende ægtefæller i det tredje multinationale program for små og mellemstore virksomheder i Den Europæiske Union (1997-2000)(11).
Enterprises (SMEs) in the European Union (1997-2000)11.
Etablering af europæiske net for kvindelige iværksættere og virksomheder oprettet af kvinder samt uddannelses- og oplysningsinitiativer vil blive prioriteret højt i denne sammenhæng i overensstemmelse med Rådets afgørelse fra november 1996.
The creation of European net- works and enterprises by women as well as train ing and information initiatives will be among the priority activities, as decided by Council in November, 1996.
En anden handlingsplan går ud på at oprette nationale og tværnationale net og etablere partnerskabsprogrammer med deltagelse af toneangivende virksomheder, arbejdsmarkedets parter, lokalforvaltninger samt uddannelsesinstitutionet og arbejdsformidlingskontorer.
Another action plan involves the creation of national and transnational networks and the set ting up of partnership programmes with key actors, companies, social partners, local authorities and training and employment services.
Afdækning af nye nicher er et af de vigtigste satsningsområder: på grundlag af erfaringerne fra NOW har projekt udviklere og konsulenter peget på et stort vækst potentiale inden for personlige tjenesteydelser, turisme og økologibaserede markeder.
Identification of new niches is one of the primary areas of activity: according to NOW's experience, promoters have identified growth areas in personnel services, tourism and ecology-based markets.
Desuden synes der at være stor interesse for at afsøge lokale og regionale potentielle markeder.
Furthermore, it seems that a research strategy for both local and regional potential markets has developed.
Landbrugsaktiviteter er i mange tilfælde blevet knyttet sammen med miljøbeslcyttelsesaktiviteter såsom fremstilling af biodynamiske fødevarer og turisme.
Agricultutal activities have often been associated with environmentprotection activities, such as the development of organic foods and tourism.
'Rådets afgørelse af 9.12.1996 - EFT L6 af 10.1.1997.
Council Decision of 9.12.1996 - OJ L6 of 10.01.1997
HVORDAN FORENER MAN ERHVERVSARBEJDE OG FAMILIELIV}
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD
SMÅBØRNSFORÆLDRES BESKÆFTIGELSESSTATUS
THE EFFECT OF CHILDREN ON PARENTS' EMPLOYMENT
De europæiske arbejdsmarkeder har forandret sig meget i de seneste tiår.
In recent decades, European labour markets have changed significantly.
Europas­befolkning i den arbejdsdygtige befolkning bliver stadigt min­dre, og arbejdsstyrkens struktur har ændret sig væsentligt.
The European population of working age is declining and the struc ture of the labour force has changed considerably.
Kvindernes øgede andel af arbejdsstyr­ken er en af de mest markante tendenser, og det har igen betydning for det voksende antal hus­stande med to indkomster og familier med enlige forældre i nogle lande.
The increasing labour market participation of women is one of the most important develop ments. Related developments are the growing number of dual-income households and loneparent families in some countries.
Den stigende erhvervsfrekvens blandt kvinder­ne er dog ikke uden problemer.
However, the increasing participation of women in the labour market is not without its problems.
Der er lang vej endnu, før der er ligestilling mellem kvinder og mænd.
Equal opportunities for women and men are not yet within reach.
Kvindernes beskæftigelse ligger hovedsa­gelig inden for deltidsjob og midlertidige job, men det er ikke altid efter deres eget ønske.
Women work predominantly in the parttime and temporary labour market, although not all do so out of choice.
Ansvaret for mindre børn betragtes ofte som en væsendig hindring for, at kvinderne kan opnå ligestilling, eftersom børnepasningen hovedsage­lig er kvindernes ansvar.
Responsibility for young children is often seen as an important obstacle to women attaining equal opportunities, since the care for children is predominantly the responsibility of women.
Der er derfor en voksen­de erkendelse af, at der bør sættes ind for at gøre det lettere for både kvinder og mænd at kombi­nere lønnet arbejde og pasningsopgaver.
Hence, there is a growing awareness that measures should be taken to facilitate the combination of paid work and care, for both women and men.
Der er et voksende behov for at kunne kombinere "lønnet" arbejde og "ulønnede" pasningsopgaver og kunne vælge mere fleksible arbejdsordninger.
There is an increasing demand for opportunities to combine (paid) labour and (unpaid) care and to provide for more flexibility in working arrangements.
Nogle af de vigtigste midler til at opnå en sådan fleksibili­tet er børne­pasningsfaciliteter og (forældre) orlovstilbud.
Important methods to achieve such flexibility are childcare services and (parental) leave facilities.
HVORDAN FORENER MAN ERHVERVSARBEJDE OG FAMILIELIV?
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE the growing participation of women in European labour markets, the focus of this chapter is on measures taken at different levels to facilitate the combination of work and care for children.
Der er stor forskel på erhvervsfrekvensen blandt kvinder med børn i de enkelte lande, mens erhvervsfrekvensen blandt mændene er meget ensartet i hele Den Europæiske Union.
The levels of mothers' participation in the labour force differs considerably between coun­tries, while total male labour force participation rates are very similar across the European Union.
Erhvervsfrekvenserne i de enkelte medlemslande kan dog være påvirket i meget forskellig grad af antallet af børn i familien.
in Italy and Portugal. In these countries, the pres­ence of children also affects the participation of mothers.
Der kan konstateres endnu støtre forskelle, når man sammenligner erhvervsfrekvensen for kvinder og mænd med børn under ti år.
But here, the influence of the second child is the key factor; the participation of mothers with one child being similar to the participa­tion of women without children.
Ud over den meget høje erhvervsfrekvens for mændenes ved kommende er den store forskel i fordelingen af deltidsarbejde mellem kvinder og mænd i denne gruppe slående.
Finally, a foutth pattern is found in France and, to a lesser extent in Belgium.
I de fleste lande er det langt mindre sandsynligt, at fædrene har deltidsarbejde, mens deltidsarbejde for mødrene er mere frem herskende, selv om det ikke er alle kvinder med deltidsjob, der selv har valgt det.
Only mothers with three or more children have very different participation profiles.
Deltidsarbejde er af forskellig betydning for kvinder og mænd med børn.
However, the participation profiles seen in each Member State can be very differendy affected by the number of children in the family.
Deltidsarbejde blandt kvinder med børn varierer mellem med lemslandene, men i flere lande har det bidraget til stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens.
Further differences arise if we compare partici­pation rates of fathets and mothets with children under age ten.
I Nederlandene, Sverige og Storbritannien er del tidsarbejde normalt for kvinder med mindre børn, og det er også udbredt i Belgien, Danmark, Østrig og Tyskland.
Besides the high levels of employ­ment for fathers, the different share of parttime work between fathers and mothers is striking.
I modsætning hertil er del tidsarbejde mindre almindeligt i de sydlige med lemslande - Grækenland, Italien, Spanien og Portugal.
In most countries, fathets are less likely to work part-time, while parttime work for mothers is of much more importance though not all women with parttime jobs have these by choice.
I nogle lande har kvinderne en meget høj erhvervsfrekvens, uanset om de har børn eller ej.
In some countries, regardless of the presence of children, the participation profiles of mothers remain at a high level.
Det synes at være tilfældet i de skandinaviske lande, Sverige, Danmark og Finland.
This appears to be the case for the Scandinavian countries, Sweden, Denmark and Finland.
Et andet mønster gør sig gældende i lande som Tyskland, Irland, Nederlandene, Grækenland, Spanien og Storbritannien, hvor kvindernes erhvervsfrekvens er stærkt influeret af, om de har børn eller ej.
The second pattern exists in countries like Germany, Ireland, the Netherlands, Greece, Spain and the UK, where the participation rate is strongly affected by the presence of children.
Her er erhvervsfrekvensen blandt kvinder med ét barn væsendigt lavere end blandt kvinder uden børn.
Here, the participation of mothers with one child is considerably lower than that of women without children.
Desuden kan det konstateres, at erhvervsfrekvensen blandt kvinder med børn falder, jo flere børn de har. Et tredje mønster tegner sig i Italien og Portugal.
Moreover, as the number of children increases, mothers' par­ticipation declines further A third profile occurs
I disse lande er kvindernes erhvervsfrekvens også influeret af, om de har børn.
Parttime work plays a different role for moth­ets and fathers.
Men her er det det andet barn, der har afgørende betydning: erhvervsfrekvensen blandt kvinder med ét barn er den samme som blandt kvinder uden børn.
Its importance for mothers varies across Member States, but in several, it has con­tributed to the growth in women's participation.
Endelig er der en fjerde tendens i Frankrig og i mindre omfang også i Belgien: her er det kun erhvervsfrekvensen for kvinder med tre eller flere børn, der adskiller sig væsentligt fra normen.
In the Netherlands, Sweden and the UK, parttime work is usual for mothers with young chil­dren and is also common in Belgium, in
FULDTID
3 FULL-TIME
HVORDAN FORENER MAN ERHVERVSARBEJDE OG FAMILIELIV?
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE
vigtig faktor for mødrenes erhvervsfrekvens.
In contrast, in the southern Member States, Greece, Italy, Spain and Portugal parttime work is less common.
I de fleste lande øges kvindernes erhvervsfrekvens, jo ældre det yngste barn er.
do make a difference for women's labour market participation.
sesfrekvensen blandt kvinder med mindre børn i samtlige lande, samtidig med at stigningen i beskæftigelsesfrekvensen blandt kvinder generelt har været særligt høj i Nederlandene, Irland, Storbritannien og Belgien.
With the exception of Denmark, which has high employment rates for mothers, in all countries the employment of women with young children rose, with the growth in female employment being particularly high in the Netherlands, Ireland, the UK and Belgium.
Disse forskelle mellem landene tyder på, at der ikke er tale om et statisk mønster.
However, this pattern is not consistent across all Member States.
Desuden giver det forhold, at erhvervsfrekvensen varierer så meget, anledning til at tro, at arbejdsmarkedsadfærd ikke er betinget af ydre faktorer, men afhænger af erhvervsstrukturen og det sociale system, de enkelte lande har valgt.
In the Scandinavian countries, the participation rate of mothers is hardly affect­ed by the presence of children. Also, in some countries the age of children proves to be an important factor for the participation levels of mothers in the labour market.
I de følgende afsnit ser man nærmere på strukturen i det sociale system.
In most Member States, the labout force participation tares of women increase with the age of their youngest child.
Endelig bør man se på arbejdsløsheden blandt kvinder og mænd med børn i de europæiske lande.
Finally, some remarks should be made about the unemployment rates of parents throughout the European countries.
I de fleste lande er arbejdsløsheden blandt kvindet med børn højere end blandt mænd med børn.
In most countries, the unemployment rates of mothers are at a higher level than the unemployment rates of fathers.
Men en meget stor del af kvinder med børn i medlemslandene er slet ikke aktive på arbejdsmarkedet.
However, a large proportion of mothers in the Member States are not active in the labout mar­ket at all.
I Grækenland, Spanien, Irland, Italien, Luxembourg og Nederlandene har ca. 50% af kvinder med børn ikke arbejde.
In Greece, Spain, Ireland, Italy, Luxembourg and the Netherlands, around 50 per cent of mothers do not have a job.
I modsætning hertil er det i de skandinaviske lande og Portugal kun 25% af kvinder med børn, der er uden arbejde.
In contrast, in the Scandinavian countries and Portugal, 25 per cent of mothers are unemployed.
Der kan drages visse konklusioner af denne analyse.
These differences between countries suggest that the current situation is not fixed.
Den vigtigste er, at det at have børn har betydning for kvindernes erhvervsfrekvens. Generelt er erhvervsfrekvensen blandt kvinder uden børn væsentligt højere end blandt kvinder med børn.
Moreover, the fact that participation patterns are so diver­gent, suggests that labour market behaviour is not an exogenous fact, but sensitive to the organisa­tion of the economy and social system adopted by countries.
Derimod er mændenes erhvervsfrekvens upåvirket af det at have børn.
In the following sections, attention is given to the organisation of social provision.
Mønsteret er dog ikke ens i alle medlemslande.
A few conclusions emerge from this analysis.
I de skandinaviske lande er kvindernes erhvervsfrekvens ikke videre påvirket af, om de har børn.
The most important conclusion is that children
FIGUR 17: DELTIDSBESKÆFTIGELSE BLANDT KVINDER OG MÆND MED BØRN I EU, 1993
TABLE 17 PERCENTAGE OF PART-TIME EMPLOYMENT AMONG MOTHERS AND FATHERS IN THE EUROPEAN UNION, 1993
KILDE: EUROPA-KOMMISSIONENS NET OM BØRNEPASNING OG ANDRE FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PÅ AT FORENE ERHVERVSARBEJDE OG FAMILIEMÆSSIGE FORPLIGTELSER. NB: FOR SÅVIDT ANGÅR FÆDRE I LUXEMBORG : FOR LILLE REFERENCEGRUPPE
SOURCE: EUROPEAN COMMISSION NETWORK ON CHILDCARE AND OTHER MEASURES TO RECONCILE EMPLOYMENT AND FAMILY RESPONSIBILITIES NOTE: LUXEMBOURG FATHERS: NUMBER IN SAMPLES TOO SMALL
• være fleksible og forskelligartede, samtidig med at der sikres sammenhæng mellem de forskellige ordninger;
• be accessible to children with special needs; mlÊÊIIÊlmllÊmm Childcare services in the Member States