natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For det første vil nogle medlemsstater kunne føle sig fristet til at yde stats støtte til virksomheder, der bliver udsat for en hårdere konkurrence på det indre marked.
First of all, Member States rnay be remptecl ro granr aid ro firms rhat arefacing greater competition as a resulr of th,esingle nlarket progranjlme.
Det vil kunne fremprovokere lignende tiltag fra andre, mere velstående med lemsstater, der ønsker at værne om deres virksomheder.
This mayprovoke similar measures in other richer Menrber States. that wish to protectrheir firrns.
Denne type kædereaktioner, hvor det ene land søger at overgå det andet med subsidier, vil i sidste instans komme de rigeste — og denned de højst udviklede — lande til gode. Det er derfor nødvendigt, at Kommissionen fortsætter med at spille sin rolle som uvildig opmand på dette område, hvilket forudsætter en konsekvent håndhævelse af de grundlæggende traktatregler for at opretholde statsstøttedisciplinen og sikre samhørigheden inden for EF.
Thi:s type of chain reaction inevitably leaclsto an escalation in aiclthat in the encl benefits the richesr Member States. i.e. those that were the mostdeveloped in the first place- lt is therefore essential thrt the Co,mrnission continueto play its rol'e of arbitrator and that it app.liesstrictly the principles laid dorvnin the Treaty so as to maintain, aid discipline ancl ensure cohesion.
For det andet vil virksomhederne kunne føle sig fristet til at beskytte sig mod konkurrence fra virksomheder fra andre regioner i EF.
The annual report on the internal nrarket tlescril'cs the nrain Conrnrunitv measrlrcs lffecting the operarionof the internal nrarket.
Der er her ikke længere tale om statslige foranstaltninger, men derimod om private virksomheders handlinger.
The first report rvas ptrblishcd in r\larch 199{.
85 udnytte deres konkurrencemæssige fordele bedst muligt.
This is particularly true ofthose sectors that involve certain basicin.frastructures such as rransport, energyand telecommunications.
Desuden kan de hæmme udviklingen i nogle regioner ved at afskære dem fra at udnytte deres komparative fordele bedre.
This policy is, however, prejudicial in the long run tothe interests of such Mernber States and thus to the Community as a whole.
Ved at skride hårdt ind over for en sådan adfærd kan konkurrencepolitikken også her bidrage til at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i EF, som på længere sigt er en af forudsætningerne for et godt fungerende indre marked.
Ifthere is no competitive pressure,enterprises will not necessarily be induced toimprove their productivity. The result is inefficiencies that are harmful to suchenterprises, and hence to society as a whole.
På samme måde kan kontrollen med fusioner forhindre, at en virksomhed ved at overtage en anden virksomhed bliver i stand til at sætte sig helt uden for kon kurrence.
Here again, the'Commission's intention, in ensuringgradtral liberalization in such sectors, is to give everyonea greater chance ofbenefiting from the advantages of n genuine internal market.
Konkurrencepolitikken har derfor fortsat en meget væsentlig rolle at spille, når det drejer sig om at sikre EF's erhvervsliv og forbrugerne alle de fordele, det indre marked kan give dem.
Secondly, firrns rnay be temptedto protect themselves against c on, petition '!üVhat from firms in other regions. is involved here is not government action but private practices.
Som et yderligere eksempel kan nævnes de forskellige gruppefritagelsesforordninger, der er vedtaget for eneforhandlingsaftaler og eksklusive købsaftaler.
Firms may attempt to achieve these ends by entering intoagreementsor by abusing dominant positions. Suchtypes of conduct must bebanned, since they do not allow firms to capitalizefully on their competitiveadvantages.
En af de vigtigste grundtanker bag EF-traktatens konkurrenceregler er netop at sikre, at de statslige handelshindringer, som EF-traktaten havde til formål at fjerne, ikke bliver erstattet af private handelshindringer.
This isnot a n€w idea, since one basic reason x'hy the EC Treaty includes competitionrules is the desire to ensure that private obstircles to rade do not replace the govL-rnment obstacles which the EC Tre:aty set out to eliminate.
For at forstå, hvad dette påståede modsætningsforhold i virkeligheden dækker over. må man imidlertid forst have afklaret, hvad der skal forstås ved en industripolitik.
However, to understandrhe real extent of this supposedconflict, conflict, it is important to define firsr what is meanr by industrial policy. All Member
Alle lande har en industri politik, men begrebet dækker over forskellige realiteter.
States have an industrial policy, but the term covers a wide variety of situations.
I den ene ende af spektret findes de lande, hvor det offentlige griber ind overalt i samfundslivet, medens der i den anden ende findes de lande, hvor statens rolle er begrænset til dens grund læggende funktioner alene (undervisning, sikkerhed osv.).
At one end of the spectrum are those Member states in which government intervenesin life all the time, while at the other are those in which the State's role is confined to basicfunctions, such as education and the maintenance of law and order. clearly, competition policy is nor possible in a completely interventionist State.
Det er klart, at en kon kurrencepolitik vil være utænkelig i et land. hvor alt styres af staten. I alle andre lande vil konkurrencepolitikken imidlertid spille en mere eller mindre fremtrædende rolle, og der vil derfor også kunne være et samspil mellem den og industripolitikken.
Yet all the other types of organization of the economy provide a role for competition policy, somegrearer,iome smaller,that links up with industrial policy.
Kommissionen gav for første gang udtryk for sin holdning til industripolitik i sin meddelelse om »Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø« ').
The commission first expressed its position on industrial policy inits communication cntitled 'Industrial policy in an open and competitiveenvironment'.1 Similirr ideasfound their way into the Maastricht Treaty.
Det var nogenlunde samme idégrundlag, der blev lagt til grund i Maastricht-traktaten, som indeholder et nyt afsnit XIII med overskriften »Industri« (artikel 130).
Itcontainsa new Title XIII entitled'Indusrry'(Article130).
Som det formuleres i Maastricht-traktaten, er formålet med EF's industripolitik at bane vej for en hurtig udvikling af en effektiv EF-industri.
From the Community'sviewpoint, as defined in the Maastricht Treaty, industrial policy rather seeks rocreate the essential conditions for the rapid developmenr of an efficientc-ommunity industry.
Dette generelle princip er også blevet udmøntet i konkret handling.
Tl'ris general approach shows up in more specific measures.
Kommissionen har således udsendt en række meddelelser om bestemte sektorer, hvori konkurren cens fremtrædende rolle understreges.
Thus, the Commissionhas adopted docunrentsrelating to various sectors that stress the role ofcompetition.
I øvrigt er der også skitseret en række specifikke foranstaltninger i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.
Furthermore, several measures are mentioned in the'white paperotr growth, competitiveness and employment.
Desuden kan nævnes de truende foranstaltninger med henblik på al fremme udbygningen af infrastrukturer (specielt ved etablering af transeuropæiske net), al frem skynde den teknologiske udvikling (bl.a. inden for bioteknologi) og at gøre markederne mere åbne for tredjelande.
Examples include m.asuteJ topromote the development of infrastructure, such as the creation of trans-Europeannetworks, the speedingup of technologicaladvances, notably in biotechnology,and the openingup of markers ro nonCommunity counrries.
For det andet anføres det i den nye artikel 130, at EF's indsats for at fremme EF-industriens konkurrenceevne skal foregå »i overensstemmelse med et åbent og konkurrencepræget markedssystem«.
On the other, the newly-addedArticle 130 states that Community action to promote
For det tredje hedder det i artikel 3A, at EF's økonomiske politik skal føres i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence.
Lastly, Article 3a confirms that iommunity äconomicpoli-y must be conducted in accordance with the principle of an open market economy with free competition.
I traktaten opregnes en række foranstaltninger, der kan træffes i dette øjemed, bl.a. af Kommissionen.
The Treaty lists a numberof meaJuresthat may be taken, notably by the Commission.
Konkurrencepolitikken har således en vigtig rolle at spille for dem alle.
Competitionpolicytherefore has an important role to play with respect to each of them.
Ifølge traktaten skal der gøres en indsats, for at industrien hurtigere kan til passe sig strukturforandringerne. Denne tilpasning kræver, at virksomhederne, ved at engagere sig i det, udnytter fordelene ved det store indre marked.
The Treaty calls firstly for a speedingup of industry's adjustment tostructural change.Such adjustment requires firms to take advantage of theexistence of a large internal market by way of integration.
Det kan bl.a. ske via fusioner og virksomhedsovertagelser.
Such integration maytake place through mergers.
Ud fra denne synsvinkel har EF's fusions forordning givet Kommissionen et værdifuldt middel til at føre tilsyn med virksomhedsfusioner og -overtagelser for at sikre, at de ikke fører til en for markedet skade lig situation. Den giver samtidig Kommissionen et middel til at godkende alle de fusioner, der ikke indebærer denne risiko.
The Merger Control Regulation is a valuableinstrument which enables the Commission to control corporate mergers so asto ensure that they do not result in situations that are prejudicialto the marketand, above all, to authorize all mergers that do not pose any such danger.
For virksomhedernes vedkommende har debatten om nedsættelse af omsætningskriterierne tydeligt vist, at de foretrækker at være underlagt én enkelt konkurrencemyndighed frem for at skulle tilfredsstille flere nationale myndigheder.
Thediscussions on rhe lowering of thresholds have shown that firms would preferto deal with a single competition authority rather than having to meet therequirementsof several national authorities.
Der findes også andre former for virksomhedssamarbejde, der kan give positive resultater, uden at der nøvendigvis er tale om deciderede fusioner. Virksomhederne kan f.eks. gå sammen om at etablere joint ventures, eller de kan simpelt hen indgå samarbejdsaftaler.
Other forms of cooperation between firms may prove beneficial withoutnecessarily resulting in a full merger.Thus, firms may decide to set_upa jointventure, or indeed simply to conclude a cooperation agreement.
Sådanne former for samarbejde kan øge parternes effektivitet og sætte dem i stand til at klare sig bedre i konkurrencen, som i stigende grad udspilles på et globalt plan.
Such forms ofcooperation may enable the partners to become more efficient and to stand upto competition, which is increasingly worldwide.
Aftaler herom vil kunne godkendes i henhold til traktatens artikel 85, stk. 3, selv om de virker konkurrencebegrænsende. Denne mulighed er blevet udnyttet adskillige gange i årets løb.
These types of agreements maybe authorized under Article 85(3), despite the fact that they restrict competition.Use was made of this possibility on numerous occasions this year.
Maastricht-traktaten indeholder i øvrigt også bestemmelser om fremme af små og mellemstore virksomheder.
The Maastricht Treaty also provides for the encouragement of small andmedium-sized businesses.
Som anført andetsteds i denne beretning giver Kommissionen i sin behandling af statsstøttesager normalt disse virksomheder positiv særbehandling.
As noted elsewhere in this Report, the Commissiongives preferential treatment to small and medium-sized businesses in its controlof State aid.
Hvad angår håndhævelsen af konkurrencereglerne over for virksomheder har Kom missionen som bekendt i mange år taget særlig hensyn til små og mellemstore virk somheder, bl.a. ved at beslutte normalt ikke at bekymre sig om konkurrencebe grænsende adfærd fra små virksomheders side. Og generelt er Kommissionen som
In handling the competition rules applicable to firms, the Commission has fortn"try y."ti given präferential treatment to small and medium-sized businesses
HOVEDLINJERNE I KONKURRENCEPOLITIKKENS UDVIKLING led i håndhævelsen af konkurrencereglerne ofte skredet ind over for aftaler mv., som var til skade for små og mellemstore virksomheder.
POI.ICY and has decided that it will not normally concern itself with the conduct of smaller businesses.
De retningslinjer, Kommissionen udstak i 1986 '), er udtryk for en helt klar politik til fremme af F & U. På grundlag af EF-traktatens artikel 85 er Kom missionen rede til at godkende aftaler, der indebærer indskrænkninger i aftaleparternes handlefrihed, når det er nødvendigt for at realisere teknologiske nyskabelser til gavn for alle. Et godt eksempel herpå er den beslutning, Kommissionen i 1993 traf i Becton-Cyclopore-sagen.
160.Lastly,community industrial policyalso comprisesall rhe measuresro encourage research and developmcnt.A clear and supportivepolicy towards aid for R & Dwas laid dorvn by ihecommission iniisrgse guid.fitt.r.1Acing under Article 85 of the EC Treaty, rhe comrnission is ieady to authorizä agreements involving a restriction of the parties' freedom of action if such restriction is necessary in order to achieve technological innovation that is beneficial to all. one case decidcd on this s.ear, Bectän-cyclopore, is a good example ofthis approach.Itshould llsoterememberej that, inl9g4l the
Der mindes i øvrigt om, at Kommissionen allerede i 1984 vedtog en gruppefritagelsesforordning for visse aftaler om fælles forskning og udvikling.
The Regularion u,as fo'ilowed up by another which enrered into force this year
Denne forordning er blevet fulgt op af en anden forordning, der trådte i kraft i 1993, som på visse betingelser hjemler fritagelse for sådanne aftaler, selv om virksomhederne ved etablering af et joint venture til markedsføring af deres produkter aftaler at udnytte resultaterne af deres forskning i fællesskab.
"nd conditions, exempts such agreemcnts rvheie the parties decide to exploit jointly the results of their research by setting up a jäint subsidiary to market thl products.
Infrastruktur, såsom transport og telekommunikation omtalt nærmere andet steds i denne beretning, og adgangen til en veluddannet arbejdskraft spiller ligeledes en vigtig rolle for erhvervsklimaet.
An important paft of the businessenvironrnent is services, such as transport and telecommunications which are discussed elsewhere in this Report, and the evailabitrityof a trained labour force.
Enhver industripolitik må derfor også tage sigte på at fremme veludviklede infrastrukturer og effektive, tidssvarende uddannelsessystemer.
This makes well-develäpej infrastructures and efficient constantly updated training systems major insiru- ments of industrial policy.
Offentlig finansiering af infrastrukturer, som gøres almindeligt tilgængelige, betragtes som følge heraf normalt ikke som statsstøtte.
The public financing of infiasiructure that is to be accessible to all service providers is generally noi considered state aid.
1993 har været et år, der har sat sine spor i forholdet mellem miljøpolitik og konkurrencepolitik.
This year has been an im,portant one for the relationship betweenenvironmenrand corlrpetiticlnpolicies.
I traktatens artikel 130R, stk. 2, hedder det, at »kravene med hensyn til miljøbeskyttelse skal integreres i udformningen og gen­nemførelsen af EF's politikker på andre områder«.
With the entry into force of the Maastricht Treaty the environm,errt has been given grcater prominence.Article 130r(2)proviäes that'environmental protectior.r requirem,ents shall be a component of ih.
Dette princip, at miljøpolitikken skal inddrages i EF's andre politikker, var et af grundelementerne i EF's femte hand­lingsprogram på miljøområdet, der bar titlen »Mod en bæredygtig udvikling« '), og blev desuden konkretiseret yderligere i Kommissionens meddelelse fra juni om »Ind­dragelse af miljøpolitiske mål i EF's andre politikker«2).
C"--nnit;ir's other policies'. This principle of integrating environmental considerations into other Community policies rvas also a basiceternent in the fifth
Ligesom alle EF's andre politikker skal konkurrencepolitikken således også tilgodese miljøpolitiske hensyn.
Community action programrneon the environment surstainability'1'Integration of and was giuett t.tbitance in the communication in june on environrnental objectives, into other policies'.2 Competition must therefore' as much as any other Cornrnunity policy,, take account of environmentalconsiderations.
De miljøpolitiske hensyns indflydelse på konkurrencepolitikken er imidlertid ikke ensidig. Set i sin rette sammenhæng har konkurrencepolitikken også en meget vigtig rolle at spille for virkeliggørelsen af miljøpolitiske mål3).
However, this effect of environmental considerations on competitionpolicy is not a one-lvay street.Competition policy when put into its properita*äwork has a vcry irnportatt röle to play in achieving environmentalobjectives.3
For det første er et af de grundlæggende principper i EF's miljøpolitik, at »det er forureneren, der skal betale«. Følger man det princip, vil prismekanismen, hvor­ved en konkret produktionsmetodes eller et konkret produkts negative indvirkninger på miljøet afspejles i omkostninger, kunne skabe det incitament, der er selve grund­laget for en markedsøkonomi.
In the first place, one of the fundanrentals of Comtr,'lunity er,lvironmentalpolicy is the 'pofiuter pays" principle. rü?henapplied, this allows the pricemechanisrn, *hi.h oughtto translateinto costs the negative effects of a particularprocess or good on the enyironment,to perfornr its signalling functior'r wlrichi'"r*r the basis of a market economy.
Det vil tilskynde virksomhederne til at opfatte mil­jøomkostninger som en økonomisk omkostning, der må tages højde for.
This pushes firrns to convert environmentalcosts into financial terms.
Konkurren­cepresset vil derfor hjælpe med til at få virksomhederne til at nedbringe deres forurening ved at benytte mindre forurenende og mere miljøvenlige produktionsme­toder.
The pressure of cotnpetitionwi'll therefore be one ofthe rnectranisms which will prompt businesses to reduce emissions in particularby using less-pollutingproduction and disposal techniques.
På længere sigt vil prismekanismen tilskynde til øget forskning i mere miljøvenlige produkter og produktionsmetoder og dermed bringe hele økonomien ind på en mere miljøvenlig kurs.
Irr the longer terrnthese piice inientives Jtimulate research to develop environmentally:fui.tt41tproduits or production technolggies,thereby putting the economy on astructurally less polluting path.
Det anføres i denne meddelelse, at inddragelse af konkurrence­ og miljøhen­syn, hvor det er muligt, skal ske efter en strategi bygget på konkurrencebaserede markeder.
This approach of relying on competition and the market mechanisrn
') KOM(92)23. ■') SEKI93) 785/5 af 28.5.1993. ') Se toogtyvende beretning om konkurrencepolitikken, nr. 75­77.
'trndustrial is fotmd in äil environmental policy.
4) SEKI92) 1986 endelig udg. ')
'whenever possible calls for a vigilant competition policy.
K()M(93) 47 af 14.5.1993.
1 COM(92) 23.2SEC(93)755/5 of 28.5.\99.3.3 Trventlrsecond Conrpetitton Report, polllts 7 5 to 77 .4SEC(92)1,986final.
I udkastet til direktiv om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening') overlades det til konkurrencemekanismerne at algore, hvilken teknik der er den »bedste tilgængelige teknik« til opfyldelse af de fasisatte normer.
[integration of_ competitiveness and the environment requires a strategythat] that] should be built around solutions based on the compätitive functiÄirrg oi markets.
166. »Forureneren-skal-betale«-princippet er blevet ført et skridt videre i de nye rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, som Kommissionen vil anvende i sin vurdering af statsstøtte på dette område2).
This implies,in particular,emphasison markei-relatedinstrumeÄ of environmentalpolicy'.
Men det kan være den næstbedste løsning.
A similar philosophy underliesorher recent policies in the environmental field.
De nye rammebestemmelser indebærer en yderligere sænkning af loftet for statsstøtte til tilpasning af eksisterende anlæg.
The Grein Paper on civil liability for enviionmental damagel puts the responsibility for enrrironmental damage on the polluter and consumer.
I erkendelse af, at statsstøtte kan være den næstbedste løsning på problemerne, lillades statsstøtte imidlertid (på op til 30%) til investeringer, som er væsentligt mere vidtgående end kravene til opfyldelse af gældende miljønormer. Ved at fastlægge mere stringente regler på dette og andre områder vil de nye rammebestemmelser fremme en mere effektiv miljøpolitik i medlemsstaterne.
The draft Directive-on the prevention of poilution anä integrated pollutioncontrol2leavesa role for competitionin determiningthe Best Available
De former for virksomhedssamarbejde med virkninger, som bør undersøges nærmere i lyset af konkurrencereglerne, er af lige så stor betydning som statsstøtte politikken.
- The tal aid guidelineswhich ret ouithe principlesby which the Commission will judge State aid forenvironmental protection.3blearly subsidiestowards the cost of- dealing with pollution are not a straightforward application of the principle,which would require all such.ort,to be borne by-the polluter. But
F.eks. har et stigende antal medlemsstater lovgivet om emballageaffald for at få denne affaldstype fjernet fra den offentlige bortskaffelse af husholdningsaffald.
the first framework was issued in 1974,bur over time the levels of subsidy have beenprogressively progressively reduced.
Formålet er at sikre, at affald og brugte produkter enten oparbejdes eller genbruges3).
The new guidelines further cut back on aid for adapting."irrlg ."irrlg pl"ri,
Det tyske DSD-system (Duales System Deutschland) giver de dellagende virk somheder, som har betalt et gebyr, ret til at anbringe et grønt mærke på deres varer som bevis på, at emballagen normalt vil blive sorteret og genbrugt.
By establishing .lär., rules in these and other areas, the new guidlelines will cäntribute to a more effective conduct of environment policy in the Member States.
Mange har klaget over denne ordning, som rejser en række vigtige spørgsmål.
167.Justas importantas State aid policy is cooperationbetween companies that can have effects that need to be änalysed wit^h respecr to the compätition rules.ror-example, an increasing number of Member st"r., are legislätingin in the field o.fp.ackaging wasreto take them out of the public wastedispär"l ,yä- for household waste.
Det er særligt et spørgsmål om nødvendigheden af at opretholde ét system, hvilket fører til en monopolsituation, og om det i realiteten er nødvendigt for alle. såvel indenlandske som
This objective is to ensure thai waste o, oth.i prod.r.ts at the end of their useful life need to be either recycled or reused.4
') KOM(93) 423 af 14.9.1993. 2) Se nr. 419-426 i denne beretning.
DSD (Duales System Deutschland) coM(93\ 47.COM(93) 423 of 1,4.9.199j.Sqe points 41,9 ro426 ofthis Report.
') EF-Domstolen har stadfæstet, at hindringer for de frie varebevægelser som omhandle! i artikel 30 vil kunne retfærdiggøres ud fra miljøhensyn, specielt når der endnu ikke er vedtaget nogen EF-rcglcr på området (sag 240/83, Sml. s. 531, og sag 302/86. Sml. s. 4607).
Jhg po^u-n of.Justice-has confirmed that obsraclesro free movement of goods within the meaning of AnicleS 0 can belustifiedon environmentaglroundsinparticularwhere no öom-unity measuresh"uJy.i been adopted (Case 240183 [19851 ECR S-tt i'nd Cor.jö2/86 [198slECR 4607).
91 udenlandske, producenter at være med i ordningen for at kunne komme ind på det tyske marked.
COMMUNITY allows participating companies who pay a fee to placea'Grüner Punkt' on their prod,rcis, showing that the packaging will normally be sorted and can be iecycled.This casi has been the obfect of a number of complaints which raise s eu Lr a l important issues.