natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I direktivet fastslås, at hver arbejdsplads, som er besat med en gravid kvinde, skal vurderes med hensyn til sundheds­og sik­kerhedsrisiko, herunder også psykisk anstrengelse, hvilket er en forbedring i Fællesskabet som helhed.
Underthe new directive every job held by a pregnant worker wil I be assessed in terms of the risk to health and safety, including psy­chological fatigue. This marks an improvement in the EC as a whole.
Hvis der er en risiko, skal den pågældende kvindelige arbejdstagers arbejds­vilkår ændres, eller også skal hun have orlov med »passende« godtgørelse.
Where there are risks, it will be necessary either to im­prove working conditions for the person in question or to grant her leave on 'adequate' pay.
Direktivet indeholder også ret til gynækologiske undersøgelser i arbejdstiden, forbud mod afskedigelse på grund af graviditet, krav om minimum 14 på hinanden føl­gende ugers barselsorlov med ret til fuld løn.
The directive also provides for pre­natal medical examinations during working hours, prohibits dis­missal of pregnant workers and ensures maternity leave of at least 14 consecutive weeks, without loss of workers' rights.
Nogle af disse bestemmelser er et fremskridt i seks lande, nemlig Belgien, Grækenland, Frankrig, Irland, Portugal og Storbritannien.
One or other of these measures marks a step forward in six EC countries: United Kingdom, Ireland, Belgium, France, Greece and Portugal.
Ingen fri bevægelighed for affald
■ No free movement of waste
De omkring 280 EF­retsakter, som er nødvendige for det indre mar­keds færdiggørelse, vil ikke være tilstrækkelige til at dette kan fun­gere til forbrugernes og virksomhedernes tilfredshed. Herudover vil der skul le træffes praktiske foranstaltninger gående ud på et systema­tisk samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen.
The 280­odd 'European laws' needed to complete the single market will not in themselves ensure that it operates to the satisfaction of consumers and businesses: practical measures aimed at establishing systematic cooperation between the Twelve and the European Com­mission will be necessary.
Det mener en uafhængig ekspertgruppe, som Kommissionen i marts 1992 bad om at se på, hvordan det indre marked uden grænser virke­lig kan komme til at leve op til sit navn.
This, at any rate, is the view of a group of independent experts asked by the Commission in March of this year to find out just how to ensure a single market worthy of the name.
Sidst i oktober 1992 afgav gruppen, som ledes af tidligere EF­kommissær Peter Sutherland, sin rapport med titlen »Det indre marked efter 1992 — om at tage udfor­dringen op«.
The group, which was chaired by the former European Commissioner, Peter Sutherland, submitted its report at the end of October.
Den indeholder 38 henstillinger til Kommissionen og til medlemsstaterne.
Entitled 'The internal market after 1992: meeting the challenge', the report makes 38 recommendations to the Commsission and the Twelve.
For at kunne få udbytte af det indre marked, siger eksperterne, skal forbrugerne og virksomhederne kende reglerne.
The experts claim that in order to profit from the single market consumers and businesses must know its rules.
Derfor bør både EF­lovgivningen og den derpå byggende nationale lovgivning gøres så klar som muligt, ved at man foreksem­pel slår tekster sammen, som dækker et område.
It is necessary, therefore, that both European laws and the national laws needed for their implementation be made as clear as possible. This could be done by bringing together all legal texts covering the same subject, for example.
Man bør også forbedre informationen og lade den »komme så tæt som muligt på målgruppen«.
The Twelve must also present information more effectively and bring it 'as close as pos­sible to the public it is aimed at'.
Desuden bør man, stadig ifølge rapporten, fjerne selv­modsigelser og inkonsekvens: En særlig gruppe i Kommissionen kunne tage sig af sådanne i EF­lovgivningen og desuden se på, hvor­dan man undgår tolv forskellige måder at overføre denne lovgivning på.
The report also stresses the need to eliminate contradictions and inconsistencies: those to be found in Community legislation — a special group of Commission officials could deal with them — and those which could result from differ­ences in 12 ways of implementing this legislation.
For at få løst dette sidste problem foreslår eksperterne, at der oprettes et net af »kontaktsteder« mellem EF­landenes administratio­ner og Kommissionen.
To deal with the lat­ter problems, the experts favour the creation of groups of contact points between the authorities i n the Member States and the European Commission.
Og hvis EF­lovgivningen alligevel glemmes eller overtrædes?
And if these European laws are nevertheless forgotten or violated?
Eksperterne mener, at Kommissionen og medlems­staterne bør gøre mere for at i nformere EF­borgerne om deres mulig­heder for at påberåbe sig denne lovgivning.
The experts believe that the Commission and the Twelve must do more to inform Europeans of their rights and how best to de­fend them.
Det er også nødvendigt, at personer, der påberåber sig krænkelser af EF­lovgivningen, behandles nogenlunde ens i hele Fællesskabet.
It will also be necessary that the victims be treated in roughly the same way in all EC countries.
Det er et omfattende program ... og det haster!
All of which adds up to a programme which is both ambitious . . . and urgent!
Den fri bevægelighed forvarer, som eren afgrundpillerne på det indre marked uden grænser, vil ikke komme til at gælde for affald; for at reducere den risiko, som disse usædvanlige »varer« udgør for miljøet, vedtog Ministerrådet den 20. okto­ber 1992 en særordning.
The free movement of goods, one of the pillars of the single mar­ket, will not apply to waste. In order to reduce the threat to the environment posed by this unusual merchandise, EC ministers agreed on a special system on 20 October.
Principperne heri er: oparbejdning i stedet for destruktion, og hvis det er nødvendigt at bortskaffe, skal det gøres så tæt på »produktionsstedet« som mul igt.
The basic principle is to recycle rather than destroy and, if this is not possible, to ensure the disposal is carried out as close to the source of 'production' as possible.
Hvert af de tolv medlemslande kan forbyde indførsel med henblik på bortskaffelse af affald fra andre EF­lande; når det drejer sig om affald, derer beregnet ti I oparbejdning, skal der indhentes tilladelse fra de berørte nationale myndigheder, og der skal udfærdiges en kontrakt mellem afsender og modtager.
Each of the Twelve will be able to ban the import of waste originating in another EC country and destined for dis­posal. For waste which is to be recycled the agreement of the country involved will be needed, as well as a contract between notifier and consignee.
Import og eksport af affald ti I og fra tredjelande vi I bl ive forbudt.
In the case of third countries, there will be a ban on both the export and import of waste.
Ord­ningen skal nu vedtages endeligt i form af EF­lovgivning.
The agreement reached by EC ministers must now be definitively adopted as a law.
BAGGRUND
BACKGROUNI
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS POLITIK PÅ DET AUDIOVISUELLE OMRÅDE
EUROPEAN COMMUNITY AUDIOVISUAL POLICY
1988 var Det Europæiske Film- og Fjernsynsår, og det skabte større forståelse hos de ansvarlige politikere i de tolv EF-lande, hos branchens fagfolk og hos befolkningen for problemerne på det audiovisuelle område, hvilket også støttede Kommis­sionen i dennes initiativer.
In 1988, the European Cinema and Television Year brought the range of audiovisual problems to the attention of politi­cal leaders, professionals and the public alike in the 12 Member States, and encouraged the European Com­mission in its efforts.
Det er i direktivet fastsat, at tv-radio-spredningsorganerne skal afsætte mindst 10 % af sendetiden (ikke medregnet nyheder, sportsbegivenheder, konkurrencer, reklame og tekst-tv) eller 10% af deres programbudget til europæiske programmer, der er fremstillet af producenter, som er uafhængige af tv-radiospredningsorganerne.
In 1989 the following developments took place: broadcasters to reserve at least 10 % of their transmission time (excluding the time allotted to news, sports events, games, advertising and teletext services) or alternatively at least 10% of their programming budget for European works by producers who are independent of broadcasters.
Desuden skal tv-radiospredningsorganerne sørge for, at størsteparten af, hvad de sender, er europæiske produktioner.
In addition, broadcasters must reserve for European works a majority of their transmission time.
— lancering af »EUREKA-Audiovisuel«, et tværnationalt initia­tiv, som i dag omfatter tredive europæiske lande (herunder også en række central-og østeuropæiske lande) samt EF-Kom-missionen
It enabled professionals to contribute to the market analysis and to the definition of a European cinema and television policy; (ii) Audiovisual Eureka was launched. It is an intergovern­mental initiative involving some 30 European countries (including Central and Eastern Europe) and the Com­mission;
— EF-Ministerrådets vedtagelse af direktivet »Fjernsyn uden grænser«
(iii) the 'television without frontiers' Directive was adopt­ed by the Council of Ministers; (iv) a decision on a high-definition strategy was adopted; (v) support for creative audiovisual work was increased through the Media programme.
— en beslutning om, hvilken strategi der skal forfølges i rela­tion til HDTV
While the national basis of this industry provides a guarantee of cultural diversity it also acts as a barrier to its development and limits the scope for cross-frontier distri­bution.
— øget støtte til den audiovisuelle produktion via fælles­skabsprogrammet MEDIA.
At a time where Europe must meet the growing de­mand for programmes, it is increasingly vital to stimulate cooperation between those working in the audiovisual field.
Disse forskellige foranstaltninger, som blev iværksat nogen­lunde samtidigt, og som hænger sammen indbyrdes, er udtryk for et ønske om at føre en global, sammenhængende og langsigtet politik.
The simultaneous launching of these interactive measures testified to the will to implement an overall, consistent and long-term policy.
På dette meget specielle område, som både involverer erhvervslivet og kulturlivet, har Kommissio­nen valgt at satse på tre felter, som hænger nøje sammen og er indbyrdes afhængige:
In this very particular area embracing both industry and culture, Community action is designed to achieve three inseparable and interdependent ob­jectives:
— en hensigtsmæssig lovgivning, der kan sikre fri bevægelig­hed også for billeder overalt i EF
(i) to establish a proper statutory framework for the free movement of audiovisual material throughout the Com­munity;
— en stærk programindustri, som kan efterkomme den vok­sende efterspørgsel på et konkurrencepræget marked, hvor den europæiske kultur må fastholde sin position
Thus, since 1988 the Community has implemented a pol­icy supporting the European audiovisual industry, specifi­cally in the form of the Media programme.
— en fælles strategi, som er nødvendig, hvis Europa skal klare de udfordringer, der ligger i de nye teknologier.
(ii) to strengthen the programme-making industry so that it can respond to growing demand in a competitive market where European culture must maintain its presence; (iii) to adopt a common approach to meet the challenge of new technologies.
Den 3. oktober 1989 lagde Ministerrådet fundamentet til den europæiske lovgivningsmæssige ramme på det audiovisuelle område med vedtagelsen af direktivet »Fjernsyn uden græn­ser«.
The positive outcome of this experimental phase led the Council of Ministers to go further and in December 1990 it adopted a five-year programme (1991-95) with an ap­propriation of ECU 200 million.
Formålet med direktivet er at fjerne hindringerne for fri bevægelighed for tv-radiospredningsprogrammer i EF. Grundprincippeter, at på de områder, der er dækket af direkti­vet, er fjernsynsstationerne kun omfattet af lovgivningen i deres hjemland, og modtagerlandet kan ikke hindre retrans­mission af deres udsendelser.
Since European culture has no frontiers the Media programme is not limited to the Twelve, but is open to the EFTA countries and may be ex­tended to most Central and Eastern European countries.
For at sikre denne frie bevæge­lighed indebærer direktivet harmonisering af visse regler:
The Media programme strategy is designed with the large internal market in mind and to attain certain cultural objec­tives.
Den europæiske audiovisuelle industri står i dag — lige før gennemførelsen af det indre marked — over for en række strukturbetingede vanskeligheder: for små virksomheder, svage produktions- og distributionsnet, sprogbarrierer osv. Denne industris nationale karakter, som er garant for den sær­lige kulturelle mangfoldighed, udgør samtidig en hæmsko for dens udvikling og dens muligheder for grænseoverskridende distribution.
On 3 October 1989, the Council of Ministers laid the foun­dations of the statutory framework by adopting the 'tele­vision without frontiers' Directive with a view to eliminating impediments to freedom of movement for television broad­casting in the Community.
På ettidspunkt, hvor Europa gerne skulle kunne imødekomme den stigende efterspørgsel efter programmer, er det vigtigere end nogensinde at opfordre ti I og støtte samar­bejdet mellem fagfolk inden for den audiovisuelle sektor.
It is based on a single principle: in the areas covered by the directive, television broadcasts are subject only to the law of the originating Member State, and receiving countries may not place any restrictions on their retransmission.
EF har således siden 1988 ført en politik til støtte for den euro­pæiske audiovisuelle industri, konkretiseret i MEDIA-pro-grammet (handlingsprogram til fremme af udviklingen af den audiovisuelle industri).
To ensure free movement of broad­casts the directive harmonizes certain rules concerning: advertising and sponsorship, protection of minors, right of reply.
Efter omfattende samråd med fagfolk fra den audiovisuelle sektor lykkedes det i første omgang (1988-1990) at iværksætte en forsøgsfase baseret på pilot­forsøg.
The directive pursues its cultural aims by encouraging Eu­ropean audiovisual distribution and production. It requires
Europæisk kultur kender ikke til grænser, og programmet omfatter derfor naturligvis ikke kun de tolv EF-lande, men er allerede åbent for EFTA-landene, og også stør­steparten af de central- og østeuropæiske lande vil kunne komme til at deltage.
(iii) maintain proper regard for national differences and cultural identities, avoiding any cultural standardization and paying special attention to the needs of smaller coun­tries and less widely-spoken languages.
D Introduktion af avancerede f jernsynstjenester
D Launch of advanced television services
MEDIA-programmet kan yde støtte både før og efter produk­tionsleddet uden at blande sig i selve produktionen.
Media intervenes both upstream and downsteam of production without impinging directly on it.
Den finansielle støtte ydes normalt i form af forskud på indtægter, som skal tilbagebetales, hvorefter beløbene omgående genin­vesteres.
As a rule, funding takes the form of advances on receipts which are reimbursable and immediately reinvested.
På nuværende tidspunkt er programmet koncentre­ret omkring en snes projekter fordelt på seks hovedområder: uddannelse af fagfolk fra den audiovisuelle sektor, forbedring af produktions-, distributions-, drifts- og finansieringsvilkår samt udvikling af et »sekundært marked« (arkiver, genudsen­delser osv.).
At present the programme covers some 20 projects under six different headings: training for professionals; improving the facili­ties for production, distribution, exploitation and finan­cing; the development of a 'second market' (archives, retransmissions, etc.).
• Kommissionen har siden 1986 støttet F & U-foranstaltninger inden for rammerne af EUREKA 95-projektet, som danner grundlag for den europæiske HD-MAC-norm for HDTV.
• Since 1986 the Community has supported R & D projects in the context of Eureka 95, which has laid the foundations for the European HD­MAC HDTV standard.
Alle­rede i 1988 havde deltagerne i EUREKA 95 udviklet en fuld­stændig prototype på demonstrationsudstyret (kameraer, båndoptagere, satellittransmission til individuelle modta­gere).
As early as 1988 industrial participants in Eureka 95 success­fully developed a prototype complete with demonstration equipment (camera, video­recorders, domestic satellite receivers).
Fra 1989 begyndte man at producere programmer baseret på denne avancerede teknologi.
In 1989, it became possible to produce programmes usingthis technological breakthrough.
I den nuværende anden fase er EUREKA 95 i færd med at videreudvikle produk­tionen indenfor HDTV og de dertil knyttede nye tjenester.
In this second phase, Eureka 95 has served to expand the produc­tion of HD and the related new services.
EF bidragertil nogleaf disse foranstaltningervia rammeprogram­met for forskning og udvikling og via en omfattende indsats på det lovgivningsmæssige område i forbindelse med stan­dardiseringspolitikken.
The Community contributes to some of these activities through its R & D framework programme and through significant regulatory initiatives in the field of standardization.
• Produktionen af HDTV-programmer kræver, at fagfolk inden for branchen videreuddannes på dette område og får stillet udstyr til rådighed, som i begyndelsen vil være både meget dyrt og svært at skaffe.
• Production of HDTV programmes requires training for professionals and the use of certain equipment which is still rare and expensive. This is why cooperation is needed between manufacturers and creative artists.
Derfor er der behov for en synergivirk­ning mellem fjemsynsindustrien og de folk, der skaber pro­grammerne; det er baggrunden for oprettelsen af Vision 1250. Denneeuropæiske økonomiske interessegruppe, som støttes af EF, stiller materiel til rådighed for sine medlemmer og arbejder for at fremme den europæiske HDTV-norm. Det er takket være Vision 1250, at man bl.a. har kunnet sende HDTV-programmer fra De Olymiske Lege i Albertville og Barcelona og har kunnet sende retransmissioner fra verdensudstillingen i Sevilla.
Such cooperation will be encouraged by the creation of Vision 1250, a European association which is supported by the Community and is responsible for making material avai­lable to its members and for promoting the European standard.
Udviklingen af kabelnetværk og opsendelsen af satellitter som redskaber til transmission af billeder har i høj grad forø­get fjernsynets muligheder.
The development of cable networks and the use of satel lites for relaying images considerably expand the range of possi­bilities open to television broadcasting.
Nu gælder det for Europa om at kunne følge med, når man går over ti I avanceret fjernsyn, dvs. fjernsyn med stor skærm i formatet 16:9, som svarer langt bedre til det menneskelige synsfelt, og højopløseligt fjernsyn (high definition television, HDTV).
Europe is faced with the challenges of HDTV and advanced television, i.e. wide­screen television (16:9 format, much better suited to human vision).
16: 9-fjernsynet introdu­cerer biografformatet i videoverdenen, og H DTV giver en helt ny billedkvalitet (format 16:9, langt flere linjer) og lydkvalitet (digitallyd).
The latter introduces the format of the cine­ma to the world of video whilst HDTV offers an entirely new level of visual quality (16:9, more lines) and sound (digital or computer­aided).
Denne avancerede teknologi forudsætter ændring ikke blot af udstyret — spændende lige fra filmka­mera til tv-apparat og hele produktions- og transmissionsudstyret derimellem — men også af programmerne.
This advanced technology calls for the adaptation of both equipment (from the camera to the television receiver, including all production and distribution equipment) and programme production.
Over for konkurrencen fra de andre store industrimagter, som satser kraftigt på dette område, må Europa forfølge en samlet stra­tegi, som omfatter alle involverede parter på samme tid: for­skere, erhvervsfolk, fagfolk i film- og fjernsynsbranchen, for­brugere mil.
To meet the competition from other industrial powers which are making a huge effort in this field, Europe must formulate a consistent policy, involving all partners: researchers, manufacturers, audiovisual professionals and consumers . . .
Den 27. april 1989 vedtog Ministerrådet på forslag af Kommis­sionen en helhedsstrategi for europæisk HDTV.
On 27 April 1989, on a proposal from the Commission, the Council of Ministers adopted a comprehensive strategy on European high­definition television.
Denne stra­tegi omfatter tre indbyrdes forbundne områder: lovfæstede transmissionsnormerforsatellit-tv; støtte til den teknologiske udvikling, som skal gøre det muligt for europæisk erhvervsliv at fremstille det udstyr, der opfylder disse normer; støtte til fagfolk fra den audiovisuelle branche til at introducere tjene­ster og producere programmer med anvendelse af den nye teknologi.
This strategy covers three closely interrelated areas: regulations to lay down satellite broadcasting standards; support for audiovisual professionals in seeking to launch services and promote the production of programmes using the new technology.
• Men fremskridtet standser ikke her.
• This is not enough, however.
Kommissionen har for at kunne følge med i den voldsomme teknologiske udvikling, som indførelsen af HDTV udgør, indledt omfattende konsulta­tioner med samtlige aktører i den audiovisuelle sektor; det har resulteret i udarbejdelsen af et »Memorandum of Understan­ding«.
To effect the wide­ranging technological changes required for the introduction of high­definition television, the Commission has held exten­sive consultations with all the parties concerned on the audiovisual scene, resulting in a Memorandum of Under­standing (MOU), which sets out the common approach to be followed (by manufacturers, satellite operators, cable operators and broadcasters) in the development and pro­motion of services and equipment to meet the require­ments of advanced television.
Denne aftale går ud på, at hele branchen (dvs. både producenter af tv-udstyr, satellitoperatører, kabeldistribu­tionsselskaber og fjernsynsstationer) skal følge en fælles stra­tegi for udvikling og introduktion af tv-tjenesterog udstyr, der opfylder kravene til avanceret tv. Til gengæld forde store inve­steringer, som en sådan teknologisk tilpasning kræver, lover Kommissionen finansiel støtte inden for rammerne af sin handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa.
To offset the cost of this tech­nological adjustment, the Commission proposes financial support in the context of its action plan forthe introduction of advanced television services in Europe.
Kommissionen ønsker at fremme en verdensnorm for HDTV, som er udviklet i Europa, HD-MAC.
The plan was proposed in April 1992 and includes support measures and financial arrangements designed to develop advanced television services bearing in mind all the vari­ous interests involved.
Denne norm — 1250 lin­jer, 50 billeder, pr. sekund — er vedtaget af de tolv EF-lande og accepteres af stadig flere europæiske lande.
Support would be provided for launching new broadcasting services using 16:9 D2­MAC or HD­MAC, upgrading cable networks, adapting existing programmes, and above all the production of new programmes in line with the new technical standards and the new format.
Det originale i den europæiske løsningsmodel består i, at man foreslår en »blød« overgang fra det nuværende system (PAL/SECAM) til HDTV ved, at man i en første periode (D2-MAC) anvender skærmformatet 16:9, som også er forma­tet for HDTV.
The original ityofthe European approach is that it proposes a 'soft' transition from the present system (PAL/Secam) to high definition by opting for an initial phase (D2­MAC) us­ing the same 16:9 format as is to be used for high defini­tion.