natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Systemet omfatter forskellige delsyste­mer, som fremtræder klart på et kort:
And since tobacco smoke is considered one of the major in­door pollutants, it is worth mentioning the recent Council res­olution on banning smoking in premises or buildings open to the public.
Det er stadig svært at skaffe sig kendskab til de europæiske byer.
For some time now, air quality in urban areas has not been the only cause for concern or the only topic which requires in­creasingly strict regulations, followed of course by proper im­plementation.
Undersøgelser er sjældne, forældede eller utilstræk­kelige, har ringe udbredelse eller er utilgængelige.
Steps are now being taken to identify and study the particular forms of pollution inside buildings: homes, of­fices, shops and hotels.
En af vanskelighederne skyldes den manglende overensstem­melse mellem de administrative grænser (som også er grundlaget for indsamling og behandling af statistiske oplysninger) og byområdernes fysiske grænser.
These buildings are not processing toxic or dangerous substances but there are many elements of danger and pollution. Indoor pollution became an area of dis­cussion after an epidemicwhich broke out in the USA in 1976 after a meeting of members of the American Legion in a hotel in Philadelphia.
Stillet over for denne kendsgerning er GD XI for øjeblikket i gang med at foretage en undersøgelse, som skulle kunne fjerne nogle af hindringerne for indsigt i det europæiske byfænomen.
In all, 182 people were affected, 30 of whom died, and as a result this rather obscure disease became known as 'Legionnaires' disease'.
1) En megalopolis, som strækker sig fra England til Lom­bardiet.
The proposals should also include quality standards for spe­cific enclosed environments like kindergartens, schools, gym­nasiums and hospitals.
2) Fra Geneve­Lyon­området og fra Venezia, Emilia­Tos­cana over den franske Middelhavskyst strækker der sig mod Barcelona­Madrid­Valencia et delsystem, som kaldes »Sydens Nord«.
Inside buildings, which is where citizens of industrialized countries spend 90% of their time, the microclimate is deter­mined by a number of physical factors like temperature, hu­midity, air speed, lighting, noise and ionizing and non­ionizing radiation.
(Det bør bemærkes, at en række nordeuropæiske byer har næsten samme karakter som dette delsystem.
In addition, there are biological factors like spores of fungi, bacteria and viruses.
Det gælder således Glasgow, Edin­burgh, Groningen, København, Berlin og Wien).
There is also a lot of dust, par­ticularly asbestos dust, artificial fibres and pollens.
­ indbyggernes fordeling i byområdet ­ beskæftigelsens lokalisering ­ de funktionelle omdannelser ­ boligkvarterernes udvikling.
In addition there may also be freon, insecticides of various kinds and cleaning products, and none of these come only from outside.
NOGLE KARAKTERISTISKE TRÆK I VISSE EUROPÆISKE BYERS UDVIKLING
In the past, cities had thriving markets where products were sold in large quantities.
3) Et delsystem bestående af byerne ved Atlanterhavsky­sten.
Today, however, the huge markets and considerable purchasing power of urban areas are being used to demand quality products which take into account the environmental di mension.
Den europæiske udvikling, dvs. gennemførelsen af det indre marked, foregår inden for et område, hvis begræns­ninger og muligheder er skabt af historien.
It should also be possible to verify whether in urban areas, as many fear, freedom of movement of services, capital and goods is likely to cause more environmental damage or whether competitiveness will bring about a qualitative change, in terms of more respect for the environment.
Dette område kræver en dertil afpasset politik. Datar­Reclus­undersø­gelsen slutter med den konstatering, at megalopolisen vil bevare sin styrke, og at sydens nord ikke har dårlige chan­cer.
This arises be cause for the moment policies are still too divergent, as are monitoring systems.
Atlanterhavskystens muligheder skal først findes, og meget afhænger desuden af, hvorledes Mellemeuropa, der endnu kaldes Østeuropa, vil knytte sig til Vesten (s. 78).
This would remove one of the obstacles to competition, namely that production activities are distributed evenly throughout the Community, thus ensuring that the quality of life is the same for citizens of Europe everywhere.
Befolkningstætheden i Bruxelles kan benyttes som eksem­pel på, hvad der sker i bykerner, hvor serviceaktiviteterne udvikler sig: affolkning af bykernen, et forholdsvist stort antal indvandrede arbejdere, en stadig nedgang i de om­kringliggende kvarterers befolkningstæthed.
The Council decision states as an important objective of ed ucation and vocational training, individual and collective awareness of the environment as the common heritage of humanity: of the importance of ecological balance; of the need to use natural resources wisely; of the impact of human activity on the environment and finally of the right to a living and working environment where health is not at risk.
SAMLET BEFOLKNING Befolkningstæthed i 1981
All the different environmental problems fac-
Europarådet udgav i 1983 to rapporter om byernes befolkningsforhold.
of cities, even though they take full advantage of all their facilities.
Den første, som gjaldt Sydeuropa, var udarbejdet af A. Collini og G. Gesano. Den anden drejer sig om Nord­ og Mellemeuropa og er udarbej­
They have learned to spurn their cities and to get away as often as possible, as is demonstrated very clearly by the massive exodus every weekend or at holiday times.
De her angivne tal er en ajourføring af tallene fra 1983 på grundlag af samme principper (så vidt muligt).
The problems they will be solving are generally new problems which demand not only technical and administrative know-how but also conviction, enthusiasm and creativity, and these are more likely to result from individual and collective awareness of the environment. ronment.
By Storbyområde
INTRODUCTION
Bykerne By Storbyområde
Dependencies
Bykerne By Storbyområde
Northern South
Bykerne By
Page 89
By Storbyområde
Centre City Metropolitan
Aantal arbejdspladser/ha
Central London Metropolitan
Bykerne
Centre City
UDBUD AF KONTORLOKALER I BYGNINGER SOM ER OPFØRT TIL ANDRÉ FORMÅL
OFFERS OF OFFICE SPACE IN BUILDINGS DESIGNED FOR OTHER FUNCTIONS
På grundlag af annoncer i »Le Soir« og »Vlam mellem januar 1985 og juli 1987
Based on advertisements in L· Soir and Vlan between January 1985 and July 1987.
BOLIGKVARTERERNES UDVIKLING TIL KONTOROMRÅDER
THE EVOLUTION OF RESIDENTIAL AREAS INTO OFFICES
EUR 13145 - GRØNBOG OM BYMILJØ - BIDRAG FRA EKSPERTEN
EUR 13145 - URBAN ENVIRONMENT - EXPERT CONTRIBUTIONS
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 10 EUR 13145 + EUR 12902: ECU 15
Price in Luxembourg (excluding VAT): ECU 10 EUR 13145 + EUR 12902: ECU 15
Alle videnskabelige og tekniske rapporter udgivet af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber bekendtgøres i månedstidsskriftet »euro abstracts«.
All scientific and technical reports published by the Commission of the European Communities are announced in the monthly periodical «euro abstracts».
Vedrørende abonnement (1 år: ECU 92) skriv venligst til adressen på omslagets bagside.
For subscription (1 year : ECU 92) please write to the address on the back of the cover.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): ECU 10
Price in Luxembourg (excluding VAT): ECU 10
Tilsætning til vin i Det Europæiske Fællesskab
The enrichment of wine in the European Community
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
Commission of the European Communities h
Redigeret af J. De Hoogh og G. Klein Essink (økonomiske aspekter) og P. Dupuy (tekniske aspekter)
Edited by J. De Hoogh and G. Klein Essink (economic aspects) and P. Dupuy (technical aspects)
Sponsoreret af
Sponsored by the
Generaldirektoratet for Landbrug Samordning af Landbrugsforskningen som led i Agrimed­programmet
Directorate-General for Agriculture Coordination of Agricultural Research as part of the Agrimed programme
GENERALDIREKTORATET for Telekommunikation, Informationsmarkedet og Udnyttelse af Forskningsresultater Kontoret for Formidling af Videnskabelig og Teknisk Information
Directorate-General Telecommunications, Information Industries and Innovation Scientific and technical Communication Unit
Hverken Europa-Kommissionen eller nogen person, der handler på Kommissionens vegne, er ansvarlig for eventuel brug af de i rapporten indeholdte informationer.
Neither the Commission of the European Communities nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information
Bibliografiske data findes bagerst i denne publikation.
Cataloguing data can be found at the end of this publication
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1995
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1991
FORBEHOLD
PREFACE
I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning 822/87 fik EF-Kommissionen til opgave at foretage en grundig undersøgelse af mulighederne for at benytte rektificeret eller ikkerektificeret koncentreret druemost og saccharose til tilsætning.
1 of Regulation 822/87 the European Commission was commissioned to undertake a thorough study of the possibilities of using concentrated grape must, whether or not rectified, and sucrose for enrichment.
Denne undersøgelse skulle navnlig omfatte de ønologiske aspekter af de forskellige tilladte metoder, de økonomiske aspekter af brugen af saccharose eller rektificeret eller ikkerektificeret koncentreret druemost samt kontrollen med denne brug.
This study should in particular cover the oenological aspects of the various permitted methods, the economic aspects of the use of sucrose or concentrated grape must, whether or not rectified, and the methods for monitoring this use.
I henhold til stk. 2 i ovennævnte artikel skulle Kommissionen inden 1. september 1989 forelægge Rådet en rapport med en detaljeret redegørelse for resultaterne af denne undersøgelse.
In paragraph 2 of the above mentioned article it is stated that the Commission should submit a report detailing the results of this study to the Council before 1 September 1989.
Undersøgelsen blev gennemført inden for rammerne af AGRIMED-forskningsprogrammet.
The study was conducted in the framework of the AGRIMED research programme.
Disse eksperter blev anmodet om at gennemføre nogle forsøg med sammenligning af tilsætning af henholdsvis saccharose og rektificeret koncentreret druemost.
These experts were asked to organize experiments comparing enrichment with sucrose and with rectified concentrated must (RCM).
Forsøgene blev udført på forskellige vinmarker i de tre lande under hensyntagen til de lokale vinfremstillingsmetoder, der anvendes afsåvel mindre som større producenter. Formålet var at få opklaret, om praktiske forhold, som ikke kunne konstateres i laboratorieforsøg, udgjorde en teknisk hindring for brugen af rektificeret koncentreret druemost.
These experiments were performed in various vineyards in the three countries, taking into consideration the local practice of oenology used by small and large producers.
Forskningsresultaterne er, hvor det har været nødvendigt og muligt, blevet anvendt til at analysere de økonomiske aspekter af tilsætning til vin.
The results of the research have been used, where necessary and possible, in analyzing the economic aspects of the enrichment of wine.
Med hensyn til den økonomiske del af undersøgelsen kontaktede EF­Kommissionen i løbet af 1987 forskningsinstitutter i Tyskland, Frankrig og Italien :
European Commission contacted research institutes in the F.R.Germany, France and Italy: . Forschungsanstalt Geisenheim (FAG), Geisenheim - Professor Dr. D. HOFFMANN, Dr. M. ENGEL (Fachgebiet Betriebswirtschaft und Marktforschung) -. Institut National de la Recherche Agronomique (INRA), Toulouse - Professor Dr. J. DUBOS (Université des Sciences Sociales), Dr. E. MONTAIGNE (INRA/École National Superieure Agronomique, Station d'Économie et Sociologie Rurales de Montpellier) -.
Der blev lagt særlig vægt på de økonomiske konsekvenser afet eventuelt forbud mod brugen af saccharose som tilsætningsmiddel.
Centra per lo Sviluppo Agricolo e Rurale, Assisi - Dr. F. VENTURA, Dr. A. MIL-LUCCL These institutes were asked to undertake a study for the respective Member States of the economic aspects, both at micro and macro level, of the use of various means of enrichment, against a background of efforts to restore the market balance in the wine sector of the Community.
Kommissionen opfordrede efterfølgende Wageningen Agrucultural University i Neder­landene ­ professor Dr. J. DE HOOGH, ing.
Special emphasis should be placed on the economic consequences of a possible ban on the use of sucrose as a means of enrichment Subsequently, the Commission invited the Wageningen Agricultural University in the Netherlands - Professor Dr. J. DE HOOGH, Ir.
G. KLEIN ESSINK og dr. G. VAN DDK (Arbejdsgruppe om landbrugspolitik) ­ til at samordne og evaluere de ovennævnte forskningsinstitutters aktiviteter og sørge for den endelige redigering af undersøgelses­resultaterne.
G. KLEIN ESSINK, Dr. G. VAN DIJK (Working Group on Agricultural Policy) - to coordinate and evaluate the activities of the three research institutes mentioned above, and to take care of the final editing of the study.
Disse spørgsmål blev gjort til genstand for en kontrakt mellem EF­Kommissionen og Wageningen Agricultural University, idet sidstnævnte var ansvarlig for entreprisen med de tre ovennævnte forskningsinstitutter.
These matters were agreed upon in a contract between the European Commission and the Wageningen Agricultural University, the latter being responsible for contracting the three research institutes mentioned above.
Dejuridiske og administrative procedurer i forbindelse med disse kontraktforbindelser tog længere tid end ventet.
The legal and administrative design of these contractual relationships took more time than was expected.
Af denne grund kunne forskningen på institutterne først påbegyndes i februar/marts 1988, hvilket var væsentligt senere, end EF­Kommissionen havde forestillet sig, da man startede med de første forberedelser til undersøgelsen.
For this reason research at these institutes could not commence until February/March 1988, which was considerably later than the European Commission had in mind when the first preparations for the study were made.
Derfor blev der i juli 1989 forelagt en foreløbig rapport, baseret på de på daværende tidspunkt foreliggende ­ men stadigvæk ufuldstændige ­resultater af de forskellige delundersøgelser.
Therefore, an interim report based on the then available, but still incomplete results of the different contributory studies was delivered in July 1989.
Den afsluttende rapport, som hermed forelægges, er opdelt i tre dele.
The final report, presented here, is divided into three parts.
I del I redegør dr. DUPUY for forskningen i de tekniske óg ønologiske aspekter af tilsætning til vin.
In Part I DUPUY reports on the research into the technical and oenological aspects of the enrichment of wine.
I del III giver dr. DUPUY, dr. DE HOOGH og ing. KLEIN ESSINK en redegørelse for organiseringen og iværksættelsen af kontrolforanstaltninger omkring tilsætning til vin i EF og peger på de dermed forbundne problemer.
In Part IH DUPUY, DE HOOGH and KLEIN ESSINK give a survey of the organization and implementation of the control measures concerning the enrichment of wine in the EC, and indicate related problems.
Del IV indeholder et resumé af de vigtigste konklusioner fra de forskellige undersøgelser.
In Part IV a summary is given of the main conclusions of the various studies.
Det siger sig selv, at ansvaret for de forskellige dele af den foreliggende rapport ligger hos de respektive (endelige) redaktører.
It goes without saying that the responsibility for the different parts of this report lies with the respective (final) editors.
Deres overvejelser og anbefalinger i denne afsluttende rapport støttes også af de eksperter, der gennemførte undersøgelserne i de forskellige medlemsstater.
Their main considerations and recommendations in this final report are also supported by the experts who conducted the studies in the various Member States.
TEKNISKE OG ØNOLOGISKE ASPEKTER AF TILSÆTNING TIL VIN afP. Dupuy (redaktør), F. Meldinger, L. Usseglio-Tomasset
PARTI TECHNICAL AND OENOLOGICAL ASPECTS OF THE ENRICHMENT OF WINE by P. Dupuy (editor), F. Meidinger L. Usseglio-Tomasset
Indledning 1.2.
Introduction 1.2.
Metodens udbredelse
Diffusion of the technique
TEKNISKE FORDELE VED TILSÆTNING 2.1.
TECHNICAL ADVANTAGES OF ENRICHMENT 2.1.
Indledning 2.2.
Introduction 2.2.
Udbytter og forvaltning af vinmarkerne 2.3.
Yields and vineyards management 2.3.
Nuværende metode til forhøjelse af vinens alkoholindhold
Actual increase of the alcohol content of the wine
BEREGNING AF TILSÆTNINGEN 4.1.
CALCULATION OF THE ENRICHMENT 4.1.
Alkoholudbyttet ved gæring af sukker 4.2.
Alcoholic yield of fermentation of sugar 42.
Omsætningstabeller 4.3.
Conversion tables
VOLUMENFORØGELSEN VED TILSÆTNING
VARIATION OF VOLUME PRODUCED BY ENRICHMENT
NYE TTLSÆTNINGSMETODER
NEW METHODS OF ENRICHMENT
MODNING AF VIN TILSAT REKTIFICERET KONCENTRERET DRUEMOST
AGEING OF WINES ENRICHED BY RCM
ØKONOMISKE ASPEKTER AF TILSÆTNING TIL VIN I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB af J. De Hoogh, G. Klein Essink (redaktører) D. Hoffmann, M. Engel F. Ventura, A. Millucci
PART I ECONOMIC ASPECTS OF THE ENRICHMENT OF WINE IN THE EUROPEAN COMMUNITY by J. de Hoogh, G. Klein Essink (editors) J. Dubos, K Montaigne D. Hoffmann, M. Engel F. Ventura, A. Millucci
Indledning 1.1.
Introduction
Indledning 2.1.
Introduction
Beslutningerne på Det Europæiske Råd i Dublin
Decisions of the Dublin Summit
Indledning 3.1.
Introduction
Indledning 5.1.
Introduction 5.1.
De tilsætningsmidler, der anvendes i dag 5.2.
Actual use of means of enrichment
DEL ΠΙ: KONTROLLEN MED TILSÆTNING TIL VIN a/P. Dupuy, J. De Hoogh, G. Klein Essink
PART III ASPECTS OF CONTROL OF THE ENRICHMENT OF WINE by P. Dupuy, J. de Hoogh, G. Klein Essink
Indledning 2.1. Tyskland 2.3. Italien 2.4.
Introduction 2.1. F.R. Germany 22. France 2.3. Italy 2.4.
Indledning 3.1. Administrativ kontrol 3.2. Analytisk kontrol
Introduction 3.1.
KONSEKVENSER AF ET FORBUD MOD TTLSÆTNTNG
IMPLICATIONS OF A BAN ON ENRICHMENT SUCROSE
KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
PART IV MAIN CONCLUSIONS OF THE S
DEN HISTORISKE BAGGRUND FOR TDLSÆTNING TIL VIN
HISTORY OF THE ENRICHMENT OF WINE
Den franske kemiker Chaptal (1756-1832) indtroducerede i sin bog l'Art de faire le vin metoden med at tilsætte saccharose til druemost for at forhøje alkoholindholdet.
In his book, 'l'Art de faire le vin' the French chemist Chaptal (1756-1832) introduced the technique of adding sucrose to grape must as a method of increasing the alcoholic strength.
Chaptal foreslog at anvende rørsukker og roesukker som tilsætning til vin, fordi disse former for sukker kunne gæres fuldstændigt.
Chaptal proposed to use cane sugar and beet sugar for the enrichment of wine, because these sugars could be entirely fermented.
Chaptal anbefalede at tilsætte vinen saccharose for at komme op på et alkoholindhold på 10,6% vol. (10,5° Baumé), hvilket på det tidspunkt var det gennemsnitlige alkoholindhold i gode høstår.
Chaptal recommended to enrich wines by means of sucrose up to an alcohol grade of 10.6% vol. (10.5° Baume), which was then the average alcohol grade in favourable seasons.
Selv på daværende tidspunkt var ønologerne klar over, at tilsætning til vin var et rentabelt forehavende.
Even at that time the oenologists realized that enrichment of wine was a profitable practice.
Et medlem af det franske landbrugsakademi, hr. Rozier, regnede ud, at fordelene ved tilsætning til vin var højere end omkostningerne.
Mr. Rozier, a member of the French Academy of Agriculture, calculated that the benefits of the enrichment of wine were higher than its costs.
Derfor blev denne fremgangsmåde foreslået som et middel til at øge fortjenesten i vinindustrien.
Therefore this practice was proposed as a means to increase the profits in the wine industry.
I begyndelsen var det begrænset, hvor meget man benyttede denne tilsætningsmetode, fordi det var forholdsvis vanskeligt at skaffe importeret rørsukker fra tropiske lande.
In the beginning the enrichment of wine was limited because the cane sugar imported from tropical countries was not easily available.
Så snart fremstillingen af roesukker var blevet mere udbredt i Europa, blev tilsætning til vin også en almindelig fremgangsmåde.
As soon as the production of beet sugar was widely established in Europe, the enrichment of wine became a common practice.
I Frankrig blev tilsætning af saccharose - også kaldet chaptalisering - en almindelig fremgangsmåde i de nordlige vinområder.
In France the addition of sucrose — also called chaptalization — became a common practice in the northern vineyards.
Dengang blev druerne høstet tidligere i Paris end i Languedoc på grund af mindre gunstige vejrforhold i de nordlige egne om efteråret.
At that time the grapes were picked in Paris earlier than in the Languedoc because of less favourable weather conditions in the north in autumn.
I begyndelsen af det 19. århundrede var vinproducenterne af den opfattelse, at vin udelukkende skulle fremstilles af druer.
In the beginning of the 19th century, wine producers were of the opinion that wines should be produced exclusively from grapes.
Derfor udviklede Chaptal en metode til at udtrække sukker fra druemostkoncentrat.
Therefore Chaptal developed a process to extract sugar from grape must concentrate.
Han fik derved en tørsukker, men metoden slog aldrig an på grund af de høje omkostninger. Derimod blev druemostkoncentrat almindelig som tilsætningsmiddel.
He obtained a dry sugar, but this method was never applied because of its high cost However, grape must concentrate was generally used as a means of enrichment.
I vinområderne med køligere klimatiske forhold i Tyskland, Luxembourg og Østrig anvendte man også chaptalisering på grund af ovennævnte fordele.
In the cool climate vineyards in the F.R.Germany, Luxembourg and Austria, chaptali zation was also applied, because of the above mentioned advantages.
11828 foreslog den tyske kemiker L. Gall at tilsætte vinen saccharose opløst i vand, også kaldet "Nass-zuckerung".
In 1828 the German chemist L. Gall proposed to enrich wine by sucrose dissolved in water — also called 'Nass-zuckerung'.
Med denne metode kan manjustere vinen for lavt indhold af druesukker og højt syreindhold.
By this technique a lack of grape sugar and an excess of acids can be adjusted.
Metoden blev almindeligt udbredt i Tyskland og var lovlig indtil 1985.
The method was generally adopted in the F.R.Germany and remained legal until 1985.
I begyndelsen af det 19. århundrede var der ingen lovgivningsmæssige restriktioner for omfanget af chaptalisering.
At the beginning of the 19th century there were no legal restrictions as to the extent of chaptalization.
Producenterne enedes om at begrænse brugen af tilsætning op til det gennemsnitlige alkoholindhold på 10,6% vol., som man opererer med i normale høstår.
The producers agreed on limiting enrichment to the average alcohol grade of 10.6% vol., as reached in normal years.
Omkring 1830 blev saccharose billigere, og man begyndte at fremstille dextrose af kartoffelstivelse.
Around 1830 sucrose became less expensive and dextrose produced from potato starch became available.
Chaptalisering blev ikke kun brugt i de dårlige vinår, men også som en almindelig metode til at fremstille vin med højere alkoholindhold end de vine, der normalt blev fremstillet i år med gunstige klimaforhold.
Chaptalization was not only used in bad vintages, but was also used as a steady way of producing wines of an alcohol content higher than the one in wines naturally produced in years of favourable conditions.
På Congrès des Vignerons i Dijon i 1845 drøftede man forholdene i Bourgogne, hvor chaptalisering var almindeligt brugt.
The Congrès des Vignerons held in Dijon in 1845 reported on the situation in Burgundy, where chaptalization was commonly used.
På det tidspunkt var gennemsnitsalkoholindholdet 13,33% vol. i Bourgogne og 9,77% vol. i Bordeaux.
At that time the average alcohol content was 13.33% vol. in Burgundy and 9.77% vol. in Bordeaux.