natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Undersøgelser hos 27 virksomhe der, der anvender laserteknologi, viste tre forskellige sikkerhedsstrategier, som beskrives i det følgende.
Surveys of 27 firms using lasers revealed three types of strategy, which are considered below.
skaber de frigjorte emissioner har. Henvisningen til chrom- og nikkelpartikler skal derfor kun betragtes som et indicium for en mulig risiko.
consider questions concerning such matters as working procedures, the integration of the new equipment into existing production arrangements and the changes in work safety procedures which are then required.
Der er således ikke nødvendigvis tale om konkrete, men også om eventuelt mulige sundhedsskadelige virkninger på grund af emissioner.
Safety at work when using laser equipment we are talking about here is thus not nec­essarily specific damage to health result­ing from emissions, but rather the possi­bility of damage to health.
Set ud fra et sikkerhedssynspunkt med fører anvendelsen af laserteknik ofte en delvis eliminering af de belastninger og risikointensive arbejdsprocesser, som konventionelle forarbejdningsteknikker inde bærer. Laserteknikken medfører imidlertid en række nye mulige risici (¡f. illustration 1 ), som kan opdeles i primære risici (direkte kontakt med laserbestråling) og sekundære risici.
From a safety point of view, the use of lasers often does away with the need for arduous or hazardous processes which conventional processing techniques some­times involve.
Typiske sekundære risici er:
Typical exam­ples of secondary risks are
- kontakt med difus og reflekterende laserbestråling (øjne og hud)
• contact with dispersive and reflected laser irradiation (in eyes and on skin),
- påvirkning fra sundhedsskadelige emis sioner
• exposure to hazardous emissions,
- berøring af strømførende elementer samt
• physical contact with current-carrying equipment parts, and
De emissioner, der frigøres ved forar bejdning af materialer med laserteknologi, konfronterer virksomhederne med en række problemer: Emissionerne kan ofte ikke eller kun vanskeligt erkendes med sanserne (lugtesans, syn eller smag).
The approach adopted by some firms which could be called 'internal expertise based on experience' is characterized by a lack of any misgivings.
Hertil kommer, at man på grund af den lange tid, der ligger mellem udsættelsen for denne belastning og en tydelig manifesta tion af virkningerne, kun i ringe grad kan indhøste egne erfaringer eller gøre brug af erfaringerne fra andre, der arbejder med laserudstyr. Man kan kun være vidende om disse risici.
It is assumed that the firm itself has the necessary com­petence to deal with any risks that come about. Occasional training programmes are restricted to what is needed for pro­duction requirements.
For den aktive beskyttelse af sundheden i virksomheden indebærer dette, at en aktiv informations søgning er nødvendig allerede under fasen med vurderingen af risici.
As regards possible risks resulting from the processing of certain materials, these firms point to their long years of experi­ence in handing the materials concerned.
- andre med anvendelsen af lasertek nologi forbundne muligheder for ulykker, især via bevægelige elementer.
This approach is founded on trust: trust in the manufacturer of the equipment con­cerned meeting product liability require­ments and trust in its own experience of materials processing.
Den form for sikkerhedsstrategi, der anvendes af visse virksomheder i form af »intern ekspertise byggende på erfaring« er udtryk for manglende omtanke.
In addition, given the considerable time-lag between an emission causing harm and its conse­quences actually becoming apparent, it is hardly possible at all to become familiar with the problem through first-hand expe­rience or to draw on the experience of other laser-users.
Man går ud fra, at virksomheden råder over den nødvendige kompetence til at kunne behandle disse risici.
All one can do is be aware of the risks.
Sporadiske kvalificeringsforanstaltninger er begrænset til at omfatte spørgsmål inden for produktions teknisk kompetence. Sikkerhedsaspekter behandles kun perifert, og man råder kun i ringe grad over retningslinjer for korrekt adfærd.
For the purposes of work safety, this means that it is essential to actively try to obtain relevant informa­tion even at the stage where the risks involved are being assessed.
Med hensyn til mulige risici ved forarbejdning af bestemte materialer hen viser man til virksomhedens lange erfaring med behandlingen af disse materialer.
Firms which take a 'one-off outside expertise' approach often assume that lasers are basically no different from other types of equipment.
Denne sikkerhedsstrategi bygger på tillid.
In the implementation phase, these'firms mainly seek the advice of the manufacturer of the equipment if they need to know anything.
Man bygger både på den forpligtelse, der påhviler producenten af det tekniske udstyr til at opfylde kravene om produkt ansvar, og på virksomhedens egne erfaringer med materialeforarbejdning.
What they want to know about is the requirements for the proper functioning and operation of the equipment, and what materials can be processed.
Såfremt risici i forbindelse med anven delsen af laserteknologi nævnes en enkelt gang, accepteres disse risici som oftest, da man ikke kan se nogen mulighed for indgriben (efter mottoet: »Hvor der hand les, der spildes«.
Any action going beyond this is usually only taken if there is a spe­cific reason for it (for example, special requirements laid down by the authorities responsible for safety at work, or a recog­nized hazard to health) and is aimed at solving technical problems (concerning fil­tering apparatus, protective switches, etc.)
Primære risici forekommer som oftest ikke under produktionsprocessen, eftersom laserstrålen som regel er fuldstændig eller delvis indkapslet; de sekundære ricisi spiller en betydelig større rolle.
In most production processes, primary risks do not exist because the laser beam is usually partially or fully sealed off; it is the secondary risks which are greater.
I det føl gende behandles de risici, som udgår fra emissioner.
The following observations will look at risks from emissions.
Man ved f.eks. i dag, at der ved forarbejdning af højlegeret stål frigøres cancerogene chrom- og nikkelpar tikler, som trænger ind i lungerne.
It is now known, for example, that the processing of high-alloy types of steel releases chromium and nick­el particles which enter the lungs and cause cancer.
For mange materialers vedkommende ved man imidlertid endnu ikke, hvilke egen
In the case of many sub­stances, however, the precise nature of any emissions is not yet known.
Virksomheder, der anvender strategien »engangs ekstern ekspertise« går ofte ud fra, at laseranlæg principielt ikke er forskellige fra andre produktionsanlæg.
The refer­ence to chromium and nickel should therefore only be regarded as an indica­tion of the potential risks involved. What
Videnskabelig funderet erkendelse af, at der ved forarbejdning af bestemte materialer optræder toksiske eller can cerogene emissioner, er ofte afgørende for at kunne erkende risici.
Risks can often be identified because it has been proved by scientific methods that in the case of certain types of materi­al, toxic or carcinogenic emissions are given off when the material concerned is processed.
En sådan viden råder man kun over i stærkt begrænset omfang; det må imidlertid påregnes, at den nærmeste fremtid vil bringe en dynamisk øget videnskabelig funderet viden om disse punkter.
Although established findings of this kind are still lacking in many fields, it is to be expected that there will be a significant increase in such knowledge in the future.
Med tiden kan man komme til at råde over ny viden, som medfører, at bestemte risici via emissioner må nyvurderes med hensyn til spørgsmålet
In time, new knowledge could be gained which leads to some risks from emissions being seen in a new light from the point of view of work safety, the impli­cation for firms being that existing safety procedures might have to be reconsid­ered. Newly gained knowledge calls for new safety measures.
Q— & pågældende virksomhed. Modellen »reflexive exper­tise« er ikke nødvendigvis en garanti for, at der i den pågældende virksomhed Risiko pga. reflekterende
Danger frog direct contact with < laser beam Danger from reflected laser beam with respect to which the manufacturer of the equipment concerned has been approached. At the initial stage, equip­ment operators are given preparatory training by the manufacturer.
Risiko pga højspænding
Danger from high voltage
Risiko pga. bevægelige maskindele
Danger from movable parts
Med henblik på informationer henvender de sig i indkøringsfasen frem for alt til producenten af det tekniske udstyr.
Danger < from emissions One thing is clear: not all firms are in a position to carry out expensive analy­ses.
Der er her tale om spørgsmål vedrørende krav til maskinens funktion og betjening, men også om, hvilke materialer maskinen kan forarbejde.
In this context, there is a correlation between com­pany size and the ability to make available employees in specialist departments to deal with questions of work safety.
Maskinpasserne forberedes i ind­køringsfasen på deres arbejdsopgaver via kurser afholdt af producenterne.
Nevertheless, there is no clear link between com­pany size and strategies for work safety being pursued.
Også denne fremgangsmåde bygger på tillid, så længe der ikke er tale om, at den er begrundet i et konkret forhold.
For example, we have placed some relatively small firms in the 'reflexive exper­tise' and some larger firms in the 'one­off outside
De to andre strategi­er er graduelt forskellige, da de kun i begrænset omfang giver mulighed for at følge med de krav, der dels er en følge af den teknologiske udvikling, og dels af nye videnskabeligt funderede vurderinger af risikoen ved emissioner.
Primary and secondary risks from lasers materials and emissions are two areas in which work safety is an ongoing task and in which the question of whether existing safety measures are sufficient will have to be asked time and again.
Det skal endnu engang understreges: Bekæmpelse af sundhedsrisici er, når der er tale om et eksisterende anlæg, ikke en punktuel foranstaltning eller en engangs­foranstaltning. Netop i forbindelse med
In our view, the constant re­examination of the question of work safety may be an important factor in keeping safety measures within firms up to date.
De virksomheder, der benytter strate­gien »reflexive expertise« anvender en lang række forskellige informationskilder, der stadig kontrolleres med henblik på ny viden og deraf ændrede krav.
Firms taking the 'reflexive expertise' approach make use of a number of differ­ent sources of information which are mon­itored on a recurring basis to identify any new findings and any resulting changes in requirements.
Således betragtes f.eks. den gensidige afhæn­gighed mellem anvendelse af teknik, udvikling af organisation og personale samt spørgsmål om arbejdssikkerhed og miljøbeskyttelse som stort set lige vigtige.
Using this method, the inter­dependence of technical operations, orga­nizational and staff development as well as questions of work safety and environ­mental protection can, relatively speaking, be looked at in a balanced way.
Sikkerhedsaspekterne inddrages allerede i planlægningen af anlæggene og kvalifi­ceringsforanstaltninger gennemføres på et tidligt tidspunkt.
Safety­related aspects are considered as early as at the planning stage and training mea­sures are carried out in good time.
Virksomhederne er­kender, at det også efter en godt gennem­ført planlægning og indkøringsperiode og drift af et anlæg uden forstyrrelser på et senere tidspunkt kan være nødvendigt at indføre ændringer.
Firms adopting this approach recognize that even after plans have been drawn up and successfully implemented and the equip­ment concerned is running free from inter­ferences, changes may become necessary at a later date.
Disse virksomheder føler sig ansvarlige og forsøger at mini­malisere de mulige risici ved anvendelse af moderne teknik i så stor udstrækning som muligt.
These firms feel responsible for keeping the potential risks from the use of the equipment to a minimum, and try to achieve this.
Byggende på både tillid og mistillid til de fundne løsninger, sættes der jævnligt spørgsmåltegn ved sikkerheds­foranstaltningerne.
This interplay between trust in and doubts about the solutions found means that safety measures are analysed on a recurring basis.
En fornyet gennem­gang af disse medfører derpå enten bibeholdelse eller ændring af de bestående foranstaltninger.
A new check then leads to existing measures being retained or modified.
Virksomhedens størrelse er således i et vist omfang afgørende for, om der er mulighed for at frigøre medarbejdere til at behandle spørgsmål inden for arbejdssikkerhed.
In order to find out whether the processing of certain materials gives rise to any risks, the best approach for smaller firms would be to actively seek the advice of the manufactur­er of the laser equipment, the suppliers of the materials concerned or outside bodies responsible for supervising safety at work.
Alligevel er der ingen klar sammenhæng mellem virksomhedens størrelse og den anvendte sikkerhedsstrategi.
In practice, however, most firms tend to get in touch with the equipment manufac­turers and to avoid any dealings with the supervisory authorities.
Vi har f.eks. opført såvel mindre virksomheder både under rubrikken »reflexive expertise« og større virksomheder under rubrikken »engangs ekstern ekspertise«.
In the last few years, a change has become apparent in the way these supervisory bodies see their own function.
Det kan dog fastslås, at små og mellemstore virk­somheder kun i begrænset omfang råder over egne ressourcer til dette formål.
As far as risks from emis­sions are concerned, less emphasis is now placed on control and supervision than on providing guidance to firms.
Med henblik på at konstatere, hvorvidt forarbejd­ning af bestemte materialer er forbundet med risici eller ej, har de små virksomhe­der mulighed for, ud over at rådføre sig med producenterne af laseranlæg, også at rådføre sig med materialeleverandørerne samt de eksterne instanser under arbejds­tilsynet.
As experts on questions of work safety, representatives of the two bodies can be of help to 'laser safety officers', who must be appointed in the case of many laser users in accor­dance with 'VBG 93', both in obtaining information to enable rsks to be properly analysed and in devising and implement­ing solutions.
Det viser sig imidlertid, at de fleste virksomheder frem for alt søger kon­takt med producenten af de tekniske anlæg og er tilbøjelige til at undgå kontakt med tilsynsorganerne.
Even firms which adopt the 'reflexive' approach will not necessarily achieve favourable working conditions or, above all, safer conditions of work than in firms taking the other two types of approach.
Netop hos tilsynsor­ganerne kan man imidlertid i de senere år konstatere, at der er sket en ændring i opfattelsen af organets rolle.
From the point of view of procedure, however, this strategy seems to us to be the best one for adapting to new situations.
') Resultater af forskningsprojektet »Laserteknik — sikkerhedsstrategier og anvendelsesområder«. Dette projekt gennemføres på »Akademie für Technikfolgenabschätzung i Baden­Württemberg«. Projektet er et led i EUREKA­EU643 »EUROLASER­Safety in the Industrial Applications of Lasers« og modtager statte fra Bundesministerium für Forschung und Technologie. Projektet styres af VDI­Technologiezentrums i Düsseldorf (nr. 426­4013­13EU0132).
Findings of the research project 'Laser technology — strategies for safety and contexts of use'.
Yderligere oplysninger fås ved hen­vendelse til: Akademie für Technikfolgen­abschätzung, B. Steffensen, Industristrasse 5, D­70.565 Stuttgart.
Further information is available from: Akademie für Technikfolgenabschätzung, Β. Steffensen, Industrie­strasse 5, D­705Ó5 Stuttgart.
Disse tre former for strategier er kun i begrænset omfang en afspejling af det sikkerhedsniveau, der er opnået i den
It should be emphasized again that, in relation to an existing piece of equipment, the avoidance of risks to health does not consist of a one­off measure dealing only with certain aspects.
RISIKO FOR KRÆFT VED ARBEJDE MED UDVALGTE KEMISKE STOFFER BELYST VED HJÆLP AF REGISTRE
One of the main problems with research into the causes of workrelated cancer is the scarcity of data on the occurrence of potentially carcinogenic substances at work and the categories of people exposed.
Et af de væsentligste problemer ved at udforske årsager til arbejdsbetinget kræft er, at der kun findes sparsomme data om, hvor de potentielt kræftfremkaldende stoffer findes i arbejdsmiljøet, og hvilke persongrupper der udsættes herfor.
In deciding whether specific chemical substances increase the risk of cancer in humans, it is therefore often necessary in practice to base the assessment on experience with animal experiments, etc.
Når det skal afgøres, om konkrete kemiske stoffer øger kræftrisikoen for mennesker, er det derfor i praksis ofte nødvendigt at basere vurderingen på erfaring fra dyreforsøg mv. Dette gælder således for langt størsteparten af de næsten 300 stoffer, der er på den nugældende officielle danske liste over muligt kræft fremkaldende stoffer.
This applies to most of the nearly 300 substances included in the current official Danish list of potentially carcinogenic substances.
Imidlertid nedbrydes og omdannes mange stoffer forskelligt i dyr og mennesker.
However, many substances are broken down and metabolized differently in animals and humans.
Ligeledes er den dosis, som forsøgsdyrene får, sædvanligvis større end den, mennesker udsættes for på arbejdspladserne.
Likewise, the dose received by experimental animals is normally larger than that to which humans are exposed at the workplace.
Der opstår derfor ofte fortolkningsmæssige diskussioner, når der skal overvejes forebyggelsesmæssige tiltag på baggrund af dyreforsøgene, f.eks. i form af advarselsmærkning eller anven delsesregulering af kemiske produkter mv.
Discussions therefore often arise regarding the interpretation of animal experiments when these are cited as justification for preventive measures, for example, warning labels or rules governing the use of chemical products, etc.
Humane data eftersøges
Seeking human data
Indledningsvis blev der udvalgt fem dyrecarcinogener (cadmiumsulfid, di (2ethylhexyl)phfhalat, 1,4 dioxan, formaldehyd og hydrazin), for hvilke der i Produktregisteret forelå relativt mange informationer om den historiske anven delse i konkrete firmaer.
Initially, five animal carcinogens were selected (cadmium sulphide, di(2-ethyl-hexyl) phthalate, 1,4-dioxane, formalde­hyde and hydrazine), concerning which a relatively large amount of information is held in the product register on their historical use in specific companies.
stiske tilfældigheder eller andre faktorer i eller uden for arbejdsmiljøet.
istical coincidences or other factors in or outside the working environment.
Den væsentligste begrænsning ved brugen af de anførte koblede registerdata er, at der ikke foreligger informationer om andre mulige årsagsfaktorer (confoundere) uden for arbejdsmiljøet, som f.eks. tobaksrygning.
The main limitation on the use of the linked register data is that no information is available on other possible causes (confounders) outside the working envi­ronment, for example, smoking.
Da den formodede udsættelse for stofferne endvidere er bestemt for de ansatte under ét, vil også minimalt udsatte fejlagtigt blive betragtet som udsatte.
As expo­sure to the substances in question is also assumed for the workforce as a whole, exposures will incorrectly include minimal exposures.
Sidstnævnte bevirker, at små øgede risici vil blive overset, idet den reelle risiko fortyndes ved, at minimalt udsatte også er inddraget.
The effect of this is that small increases in risk will be overlooked since the real risk is underestimated by the inclusion of minimal exposures.
For at komme et skridt videre med hen syn til at fremskaffe human dokumentation for nogle relativt udbredte dyrecarcinogene stoffer i arbejdsmiljøet, er det i et forskningsprojekt afprøvet, om det er muligt at udnytte allerede eksisterende data fra en række danske edb-registre.
To make some progress towards acquiring human documentation on some relatively common substances in the working environment which are carcino­genic to animals, an attempt has been made in a research project to see if it is possible to utilize existing data from a number of computerized registers in Denmark.
Således er historiske data fra Produktregistret om potentielt kræft fremkaldende stoffers forekomst og fordeling i arbejdsmiljøet benyttet til at afgrænse grupper af firmaer eller brancher, der har håndteret et eller flere dyrecarcinogene stoffer.
For example, historical data from the product register on the occur­rence of carcinogenic substances and their distribution in the working environ­ment have been used to categorize com­panies or sectors using one or more sub­stances that are carcinogenic to animals.
Disse data stammer fra en lovpligtig selvangivelsesordning for danske firmaer.
Danish companies are obliged to supply such data by law.
Data herfra er viderekoblet ad hoc med et nationalt overvågningssystem, der er etableret i Cancerregistret, hvor erhvervshistorien for praktisk talt alle danskere med kræft (1970-1984) er registreret.
In addition, the data are linked on an ad hoc basis with a national monitoring system established under the cancer register, which records the occupational histories of practically all Danes with cancer (1970-84).
De individuelle ansættelseshistorer er tilvejebragt ved en personnummerstyret kobling af
Individual employment histories are obtained by linking the cancer register, via the personal identity number, with the data for a public pension scheme (sup­plementary pension) of which member­ship has been obligatory for all employ­ees since 1 964.
Afprøvning af metodens gyldighed
To verify the validity of the method, the risk for two documented human carcino­gens was also examined.
Det var således muligt at identificere ca. 300 arbejdspladser med næsten 100 000 ansatte, hvor der har været brugt formaldehyd.
It was possible to identify around 300 workplaces with almost 100 000 employees where formaldehyde had been used.
Ligesom i forsøgene med mus og rotter blev der fundet en sig nifikant øget relativ risiko for kræft i næsehulen blandt de ansatte.
Just as with the experiments on mice and rats, a significantly increased relative risk of cancer of the nasal cavity was found among the work­force.
Samtidig blev mistanken om, at formaldehyd øger risikoen for kræft i mundhule, svælg og hjerne underbygget.
At the same time, the suspicion that formaldehyde increases the risk of cancer in the oral cavity, throat and brain was confirmed.
Blandt mænd, der har haft beskæftigelse i andre firmaer, der har brugt 1,4-dioxan (organisk opløsningsmiddel), blev der fundet en øget risiko for leverkræft.
Among men employed in other firms using 1,4-diox­ane (organic solvent), an increased risk of liver cancer was found.
Alkohol er muligvis en del af årsagen, idet der også blev observeret en øget risiko for andre alkoholrelaterede kræftformer, men denne årsagsfaktor kan næppe ' alene forklare hele den fundne risiko.
Alcohol is pos­sibly a contributory factor, since an increased risk of other alcohol-related forms of cancer was observed as well, but this causative factor alone can hardly explain the overall risk found.
For de øvrige tre nævnte stoffer var det ikke muligt at afgøre, om de observerede, tilsyneladende svage sammenhænge var forårsaget af de undersøgte stoffer, stati
For the other three substances mentioned above, it was not possible to decide whether the evidently weak correlations observed were due to the substances studied, stat­
Forskning epidemiologiske undersøgelser.
Research a number of traditional epidemiological studies.
Det blev ligeledes eftervist, at erhvervsmæssig asbestudsættelse øger risikoen for lungeog lungehindekræft for både mænd og kvinder.
It was also shown that occupa­tional exposure to asbestos increases the risk of cancer of the lungs and pleura in both men and women.