natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På den nyligt afholdte konference i Warszawa for arbejdsmarkedets parter i de L·nde, der ansøger om medlemsskab, understregedes deres rolle i udvidelsesprocessen og ved udarbejdehen af en europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik.
The recent conference in Warsaw of the social partners in the applicant countries underlined their role in the en^gement process and in the development of a European social policy.
Betydningen af denne rolle blev analyseret ved de 3. rundbordssamtaler for industri- og arbejdsgiverforeninger i EU og ansøge^ndene (Stockholm, 2/'.-28. april).
The importance of this role was analysed at the 3rd Round Table of the Industrial and Employers' Federations of the EU and applicant countries, heldin Stockholm on 27-28 April.
teter vedrørende rimelig og retfærdig aflønning, lederuddannelse eller uddannelse af undervisere ville i så fald kunne sættes igang.
Organised by the Swedish Employers' Confederation (SAF), in cooperation with DG V, this round table brought together 40 participants from national employers' federations of the EU and applicant countries as well as representatives of UNICE, the ILO and the European Commission.
Endelig mente nogle deltagere, at PHARE-pro-grammet burde være mere tydeligt orienteret i retning af forberedelse til medlemsskab og at en del af de ressourcer, der bruges på etablering af institutioner - oprindelig forbeholdt de nationale eller lokale myndigheder - hellere burde tildeles arbejdsmarkedets parter.
trainers could be organised in this respect. Opinions were also voiced that the PHARE programme should be more geared towards preparing for accession and that a part of its resources in the field of institution building, originally targeted at national or local administrations, should be directed at the social partners.
Diskussionerne var så gode, at deltagerne ønskede at gå videre med dem i en tilsvarende ramme; Cyperns og Polens arbejdsgiverforeninger meldte, at de var interesserede i at tilrettelægge de næste rundbordssamtaler.
The quality of the debate led the participants to decide to further pursue their deliberations in a similar context, the employers' organisations from Cyprus and Poland both presenting their candidature to organise the next round table.
1 forbindelse med rundbordssamtalerne fandt to seminarer sted, det ene om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, det andet om lige stilling.
The event was built around two seminars, one on health and safety at work, the other on equal opportunities.
Diskussionerne drejede sig om de praktiske erfaringer, der er gjort af EUs arbejdsgivere med hensyn til den sociale dialog, og der blev peget på en række problemområder, hvor det fortsat er nødvendigt for ansøgerlandenes virksomheder at foretage en tilpasning til gældende fællesskabsret.
It included structured discussions on the experiences of EU employers with the social dialogue in practice and high lighted a number of areas where companies in the applicant countries still need to adapt to the Community acquis.
Denne man gel skal udfyldes af arbejdsgiverorganisationerne, hvilket forudsætter en udvidelse af deres repræsentativitet samt etablering af sektor mæssige og regionale strukturer.
Employers' organisations must make up for this lack by improving their coverage and developing sectoral and regional structures.
Der blev formuleret andre ønsker under disse rundbordssamtaler: en styrkelse af ansøgerlandenes deltagelse i den europæiske sociale dialogs strukturer (f.eks. i egenskab af observatører); nødvendigheden af et snævrere samarbejde inden for UNICE mellem EUs arbejdsgiverorganisationer og ansøgerlandenes; ansøger landenes egne regeringers anerkendelse af arbejdsmarkedets parter - som væsentlige og selvstændige aktører - så disse kan deltage i til pasningen af den nationale lovgivning til gældende fællesskabsret.
Other desires expressed at the round table included the closer involvement of applicant countries in the structures of European social dialogue (as observers for example), closer cooperation between employers' organisations in the EU and applicant countries within UNICE, and for the social partners to be recognised as important and autonomous players by their own governments in adapting the national legislation to the Community acquis.
Ligeledes efterlystes etablering af et netværk til at forbinde EUs og ansøgerlandenes arbejdsgiverorganisationer, centreret omkring aktuelle problemer.
There were also calls for strengthened networks on topical issues between employers' organisations in the EU and in the applicant countries.
Aktivi løvrigt fremhævedes det, at ansøgerlandenes virksomheder lider under mangel på oplysning (navnlig med hensyn til eksisterende lovgivning
It was also stressed that companies in the applicant countries suffer from a lack of information, especially on legislation and technical
Der er stadig ikke ligeløn mellem kvinder og mænd
Equal pay for men and women has yet to be achieved.
Til trods for de lovgivningsbestemmeber, derfor mere end 20 år sielen vedtoges på fælhsskabsplan og indførtes i medlemsL·ndenes lovgivninger, er den lønmæssige forskel mellem kvinder og mænd fortsat betydelig.
Despite the provisions of Community L·w, adopted and transposed into the legis^ion of Member States over more than 20 years, considerable differences remain between the earnings of men and women.
En undersøgeheforetaget af Eurostat gør situationen op.
A Eurostat survey assesses the situation.
nemsnitsløn på næsten 90% af mændenes, og i Sverige på 87%.
age wage for women is about 90% that of men, and in Sweden 87%.
Til gengæld er forskellen mere markant i Grækenland (68%) og i Holland (70,6%).
The difference is more marked in Greece (68°/o) and the Netherlands (70.6%).
enes vedkommende.
Occupation
EUs beskæftigelsesstrategi
The European strategy for employment
Det berørte erhverv En tredjedel af de kvinder, der arbejder på fuldtid, er kontorfunktionærer, mod kun 10% for mændenes vedkommende.
A third of women working full time are office workers, compared to just 10°/o for men.
47°/o af disse sidste er arbejdere mod 18°/o af kvinderne.
On the other hand, just 18°/o of women are manual workers compared to 47% for men.
Imidlertid er arbejdere med fysisk arbejde gennemsnitligt bedre aflønnet end kontorfunktionærer.
Manual workers are on average better paid than office workers.
51% af de erhvervsaktive kvinder har ikke skoleuddannelse ud over 10. klasse, mod 43°/o for mændenes vedkommende.
51% of working women did not continue their education beyond 1st and 2nd level of general education, compared to 43°/o for men.
36°/o af mændene er faglærte, sammenlignet med 29°/o af kvinderne.
36% of men followed technical education, compared to 29% for women.
Denne forskel genspejles også i gennemsnitslønnen, der ligger højere for de faglærte.
This difference is also reflected in average earnings which tend to be higher among workers with a technical education.
Tjener kvinder i Den Europæiske Union mindre end mænd ?
Do women earn less than men in the European Union?
Er kvindernes lønmæssige ulighed den samme i alle medlemslande ?
Is the pattern of unequal pay for women the same in all the Member States?
Hænger lønforskellene sammen med generationsforskelle ?
Are wage differences linked to a generation effect?
Hvordan forholder det sig med lønforskellene i forhold til de pågældende erhverv ?
To what extent are wage differences linked to occupation?
Hvad er det for faktorer, der er bestemmende for uligheden ?
What factors determine inequalities?
Findes der stadig en lønmæssig ulighed, når der tages højde for de vigtigste strukturforskelle ?
Does a wage difference remain after allowing for the principal structural differences?
En undersøgelse foretaget af Eurostat afslører, at kvinderne i Den Europæiske Union gennem snitligt tjener 28°/o mindre end mændene.
A Eurostat survey has found that women in the European Union earn on average 28°/o less than men.
Dette tal bygger på data for mandlige og kvindelige fuldtidslønmodtagere inden for samtlige aktivitetsfelter (med undtagelse af landbrug, undervisning, sundhed, personlig service og offentlig administration).
This figure is based on data on men and women full-time employees across all sectors of activity (except for agriculture, education, health, services to persons and the administration).
Denne forskel afspejler strukturelle forskelle mellem kvinders og mænds arbejde med hensyn til alder, erhverv og kvalifikation.
This difference reflects structural differences between the work of men and women in terms of age, profession and qualification.
Imidlertid er der, når der er taget højde for de tre vigtigste strukturvirkninger (alder, erhverv og branche), en forskel på 15°/o tilbage ved beregningen af kvinders gennem snitsløn i forhold til mænds.
Nevertheless, after allowing for the three principal structure effects (age, profession and sector of activity), the average earnings of women still remain 15% below the figure for men.
Lønulighederne i EUs medlemslande
20 on discrimination between men and women, Member States must take positive measures to promote equal pay.
1 alle EUs medlemslande er der stadig lønmæssige uligheder, men ikke i samme udstrækning. 1 de nye tyske delstater, ligger kvindernes gen
Wage differences in the EU countries
Alder Som regel har erhvervsaktive kvinder en lavere alder: 44°/o er under 30 år, mod 32°/o for mænd
Working women tend to be younger: 44% are aged under 30, compared to 32°/o for men. This different age pyramid means that women gen
Et kvalitativt skridt fremad i den sociale dialog til Jean Lapeyre, Vicegeneralsekretær Den Europæiske Faglige Sammenslutning navnlig for så vidt angår beskæftigelsesstrategien, som for nylig blev fastlagt i Köln.
Jean Lapeyre Deputy General Secretary European Trade Union Confederation of negotiation, in particular in the framework of the employment strategy as recently agreed in Cologne.
Når dette carte blanche offentliggøres, har EFS afholdt sin 9. Kongres i Helsingfors.
By the time this open forum is published, the ETUC will have held its 9th Congress in Helsinki.
Et af de vig­tigste diskussionsemner vil utvivlsomt have været styrkelsen af og perspektiver i dialogen på arbejds­markedet, og navnlig dens overenskomstdimen­sion, der på en og samme tid ετ tværfaglig og sek­torbestemt.
One of the principal subjects of discussion will most certainly have been consolidation and future prospects for social dialogue including, in particular, its interprofessional and sectoral contractual dimension.
EFS har foreslået UNICE og CEEP tre hovedforhand­lingsemner: midlertidige ansættelsesforhold ­ for at slutte cirklen med hensyn til de atypiske arbejdsfor­mer, fjernarbejde, samt adgang til livslang faglig videreuddannelse.
The ETUC has proposed three priority subjects for negotiation to UNICE and CEEP: temporary work in order to complete the cycle of flexible work, teleworking and access to vocational training throughout working life.
Disse to sidste emner har ikke hid­til givet anledning til noget udspil i EU­regi.
The latter two subjects have not yet been the subject of a Community initiative.
Nu venter vi utålmodigt på UNICEs svar.
We await UNlCE's response with impatience.
Dette kræver en nærmere forklaring.
Let me make myself clear.
Men det må konstateres, at arbejdsgiverne ikke har udviklet sig ret meget i retning af et positivt syn på forholdet mellem arbejdsmarkedets parter i industrien på EU­plan og at deres organisation heller ikke har gjort fremskridt med hensyn til funktionsmåde og beslutningstagning i takt med udviklingen af dialogen på arbejdsmarkedet og de nye krav, den stiller.
However, there is no denying the fact that the employers have made little progress towards adopting a positive view of industrial relations at European level and have failed to organise their functioning and decision making in a way which is appropriate to the development of social dialogue and its new requirements.
Det vir­ker som om LIN1CE nøjes med at reagere på begiven­hederne og ikke er i stand til at tage initiativer og komme med forslag.
UNICE responds to events and seems unable to initiate and propose.
Mest alvorligt ville det være, om organisationen ikke nærer noget ønske herom.
This situation would be more serious still if it were shown to be unwilling rather than unable.
EFS, UNICE og CEEP har, gennem deres aftale af 31. oktober 1991, der gentages i Den Sociale Protokol i Maastricht­Traktaten og nu er optaget i Amsterdam­Traktaten, ønsket at blfve aktører i EU­samarbejdet, og navnlig inden for dets sociale dimension.
In their agreement of 31 October 1991, initially included in the Social Protocol to the Maastricht Treaty and now integrated in the Amsterdam Treaty, the ETUC, UNICE and CEEP resolved to play an active part in European integration in general and its social dimension in particular.
Viljen hertil er hidtil kommet til udtryk gennem forhandling af tre EU­rammeaftaler, vedrørende forældreorlov, deltidsarbejde og tidsbegrænsede arbejdskontrakter.
To date this desire has been expressed in the negotiation of three European framework agreements, on parental leave, part-time work and fixed-term contracts.
En forhandling med oprindelse i Kommissionens lov­givningsinitiativ.
The negotiation fol lowed a legislative initiative on the part of the Commission.
Den franske filosof Pascal sagde, at tvivleren allerede har troen.
It was Pascal who said that to doubt something is to already believe it.
Bag min tvivl om situationen i UNICE skjuler sig måske forhåbningen om en hurtig udvikling i denne organisation.
In my doubts regarding the development of UNICE there can also be seen the hope of seeing this organisation rapidly evolve.
UNICEs formands udtalelser og holdnin­ger giver næring til håbet om en mulig udvikling.
The views and words of its president suggest possible ways forward.
Er denne situation tilfredsstillende i forhold til arbejdsmarkedets parters krav om autonomi?
Given their demands for autonomy, can the social partners be satisfied with such a situation?
Der er i alt 58 millioner medlemmer.
Total membership is 58 million.
En social dialog, der ikke tager et kvalitativt skridt fremad, tager et skridt tilbage, hvilket ville have alvor­lige konsekvenser i den nuværende fase i EU­samar­bejdet og af de udfordringer, vi er stillet over for.
A social dialogue which failed to make qualitative progress would be destined to regress, with dramatic consequences given the present stage of European integration and the challenges we are facing.
For EFS' vedkommende er svaret et klart nej.
Clearly not, as far as the ETUC is concerned.
Ligesom vi kræver, at Kommissionen skal tage lovgivnings­mæssige initiativer, hvilket ligger noget tungt, for­venter vi, at arbejdsmarkedets parter i EU viser sig i stand til selv at vælge deres forhandlingsemner,
Just as we are requesting from the Commission the right to initiate legislation, so we also want the European social partners to be able to choose their own subjects
Forsikring vilkår samt dialogen med de multinationale virksomheder.
Insurance respect for working conditions and enter into dialogue with multinationals.
For Polens vedkommende er større respekt for fagforeningsfriheden stadig et af de vigtigste mål for faglige aktioner.
In Poland, greater respect for the principle of trade union freedom remains one of the priority objectives for trade union action.
Arbejdsmarkedsparterne i forsikringssektoren (Euro­FIET, CEA, ACME og BIPAR) har fremsat en fælles anmodning om nedsættelse af et sek­tordialogudvalg.
The social partners in the insurance sector (Euro-FIET, CEA, ACME, BIPAR) have submitted a joint request to set up a sectoral dialogue committee.
På disse to møder kom der flere interessante ting frem: det fremskredne niveau for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for han­del i de to berørte to lande, den høje grad af samråd mellem disse organisationer og de rele­vante offentlige myndigheder, samt arbejds­markedets parters betydelige grad af involve­ring i tilpasningen af arbejds­ og sociallovnin­gen til gældende fællesskabsret på området.
H The European social partners in the HORECA sector, SETA-UITA (European Union of Catering and Hotel Workers and re^ed branches within the UITA) and HOTREC (Confederation of the National Hotel and Restaurant Associations in the European Union and the European Economic Area) signed, on 3 May 1999, a joint recommendation on the promotion of employment in the European restaurant and hotel sector.
1 Polen fordrer den sociale dialogs funktion i denne sektor en bedre organisering af arbejds­giverne og deres sammenslutninger.
M EuroCommerce and Euro-FIET held two further meetings, in Prague on 10 May 1999 and in Warsaw on 5 July 1999, as part of their series of round tables in the Central and Eastern European countries.
Trods de aftaler, der er indgået mellem fagfor­eningerne i handelssektoren, har den massive opdukken af multinationale virksomheder i Den Tjekkiske Republik og i Polen ofte en meget uheldig virkning på arbejdsmiljøet og forholdet mellem arbejdsmarkedets parter i denne sektor.
The aim of these round tables is to inform the commerce social partners in these countries about European social dialogue in their sector and about social Europe in general.
I De Europæiske Arbejdsmarkedsparter i EU i HORECA, SETA-UITA, (Den Europæiske Fagforening for Arbejdere i Levnedsmiddelindustri og Hotelbranchen, samt de hermed forbundne brancher i UITA) og HOTREC (Sammenslutningen af Nationale Fagforeninger i Hotel- og Restaurationsbranchen, Værtshuse og lignende Virksomheder i Den Europæiske Union og Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde), underskrev den 3. maj 1999 en fælles henstilling om fremme af beskæftigehen i den europæiske restaurations- og hotehektor.
These two events highlighted a number of interesting elements: the advanced stage of social dialogue between the social partners in the commerce sector in the two countries, the high degree of consultation between these organisations and the competent public authorities, and the close involvement of these social partners in the process of adapting labour and social legislation to the Community acquis in the social field.
■ Indenfor rammerne af deres række af rundbordssamtaler i de central- og østeuropæiske ^nde, afholdt EuroCommerce og Euro-FIET to nye møder, i Prag (den 10. maj 1999) og i Warszawa (den 5. juli 1999).
In Poland, there is a need to better structure employers and employers' associations in the interests of more effective social dialogue.
Formålet med disse rundbordssamtaler var at orientere arbejdsmarkedets parter i handelssektoren i de pågældende L·nde om den sociale dialog indenfor handehområdet samt, mere generelt, om den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitik.
Despite the agreements concluded between the trade unions in the commerce sector, the large-scale arrival of multinationals in the Czech Republic and Poland often has an adverse effect on working conditions and industrial relations in this sector.
De udfordringer, der består, både for arbejds­markedets parter i Den Europæiske Union og for landene i Central­ og Østeuropa, er nød­vendigheden af at bevare og skabe kvalitetsar­bejdspladser, vigtigheden af videreuddannelse, forberedelse på og tilpasning til ny teknologi, nødvendigheden af at sikre plads til små og mellemstore virksomheder, sikring af arbejds­
The challenges facing the social partners in the EU and CEECs are the need to: maintain and create quality jobs, provide continuing training, prepare for and adapt to the new technologies, guarantee a place for SMEs, ensure
Formålet med denne henstilling er, inden for
In order to achieve this aim, the social partners propose to adopt certain measures concerning, in particular, situations favourable to creating and protecting jobs, such as lower taxes and non-wage costs.
> ή ■ Årsrapporten om den sociale dialog i EU i 1998 er netop udkommet under titlen "Highlights 1998".
all "share fishermen" with employee status.
rammerne af dialogen på arbejdsmarkedet at bidrage til en udvikling af denne sektor gennem en forbedring af virksomhedernes konkurrence­evne og effektivitet, et bedre kvalifikations­ og motivationsniveau hos de ansatte, samt tilveje­bringelse af nye beskæftigelsesmuligheder.
The Council has agreed on a four-year implementation period, as opposed to the two years proposed by the Commission and approved by the Parliament.
Med henblik herpå foreslår arbejdsmarkedspar­terne at træffe foranstaltninger, navnlig til gunst for skabelse og bevarelse af arbejdsplad­ser: forholdsregler som lempelse af skattetryk­ket og begrænsning af ikke­lønmæssige om­kostninger.
As the codecision procedure -with legislative parity between the Parliament and Council - will apply to this proposal, Parliament will play a key role in the final decision.
Rådet har fastlagt en gennemførelsesperiode på 4 år, mod de 2 år der var foreslået af Kom­missionen og godkendt af Parlamentet.
■ The annual report on European social dialogue in 1998 has just been published, titled Highlights of 1998.
Eftersom reglerne for fælles beslutningstagning ­ med lige stor lovgivningsmæssig vægt til Parlament og Råd ­ gælder for dette forslag, er der lagt op til at Parlamentet kommer til at spille en væsentlig rolle i den endelige beslut­ning.
This reviews key events at both interprofessional and sectoral level and includes the full text of a number of agreements, opinions and declarations which marked European social dialogue in 1998.
Dette skrift kan desuden findes på Internet på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/dg05/soc­dial/ social/index_en.htm
This publication can also be consulted on the Internet at the following address:
SETA­UITA og HOTREC erkender, at skabelse af nye fuldtidsarbejdspladser er en afgørende mål­sætning.
SETA-UITA and HOTREC recognise that the creation of new full-time jobs remains the priority.
Fleksibel arbejdstid skal muliggøres i henhold til aftaler indgået mellem arbejdsmar­kedets parter, og skal tilpasses virksomhedernes og de ansattes behov.
Flexible working hours must be applied within the framework of agreements between the social partners and must adapt to the needs of companies and employees.
I Den 10. og 11. juni i år afholdt parterne i den private sikkerhedssektor (CoESS for arbejdsgiverne og Euro-FIET for de ansatte) deres 2. europæiske konference, som en opfølgning af konferencen i London i september 1996.
I On 10 and 11 June in Berlin, the social partners in the private security sector (CoESS for employers and Euro-FIET for workers) held their second European conference, following the London conference of September 1996.
Arbejdstid ­ udelukkede sektorer
Working time -the excluded sectors
■ Som følge af den store succes med vort nyhedsbrev, bliver Europæisk Social Dialog trykt i et større antal eksemplarer i år 2000.
■ Due to our newsletter's continuing success, the number of copies printed is to increase in the year 2000.
Vi anmoder derfor alle, deT er interesserede i nyhedsbrevet, men som endnu ikke har tegnet abonnement, om venligst at faxe navn og adresse til os inden årets udgang, så vi kan vurdere mere præcist, hvor mange yderligere eksemplarer, der skal trykkes.
We ask all those interested in our newsletter but who aTe not yet subscribers to fax us their particulars before the end of the year so that we can make an accurate assessment of the additional number of copies to be published.
På forhånd tak for hjælpen.
We thank you in advance foT your help in this matter.
I Rådet har enstemmigt vedtaget direktiv, der iværksætter den aftale tilrettelæggehe af søfolks arbejdstid, indgået af Sammenslutningen af
As part of on-going European social dialogue (and with financial support from the European Commission), the CoESS and Euro-FIET organised this event in order to examine the sector's role and growing importance in the European Union.
Skibsredere i De Europæiske Fællesskaber (ECSA) og Sammenslutningen af Transportarbejderforbund i Den Europæiske Union (EST).
I The Council has unanimously adopted the directive impUmenting the agreement on the working time of seafarers, concluded by the European Community Shipowners Association (ECSA) and the Federation of EU Transport Workers Unions (EST).