natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Π 997 faldt gældskvoten imidlertid til 53,4% af BNP, da den primære balance vendte til et overskud og mere end udlignede bidraget fra rente­betalingerne og BNP­væksten (jf. tabel 4.17).
However, in 1997 the debt ratio fell to 53.4% of GDP when the primary balance moved into surplus and more than offset the contribution of interest charges and GDP growth (see Table 4.17).
Gældskvoten forventes at falde yderligere i 1998. På mellemlang sigt vil tendensen i underskuddet ifølge konvergensprogrammet fra september 1997 resultere i en gælds­kvote, der falder til omkring 45% af BNP eller mindre inden udløbet af programmet.
The debt ratio is expected to fall further in 1998.
Siden 1993 er det offentlige underskud i Det Forenede Kongerige faldet væsentligt og vedvarende, og i 1997 lå det et godt stykke under reference­værdien.
Since 1993, the government deficit in the United Kingdom has declined substantially and continuously and in 1997 it reached a level well below the reference value.
I 1998 forventes der et yderligere fald i underskuddet.
A further decline in the deficit is expected in 1998.
Den offent­lige gældskvote steg i årene frem til 1996, men forblev klart lavere end refe­renceniveauet på 60%.
The government debt ratio rose in the years to 1996 but remained significantly below the 60% reference level.
I 1997 faldt gældskvoten lidt, og den forventes at falde yderligere i 1998.
In 1997, the debt ratio fell slightly and it is expected to fall further in 1998.
På baggrund af denne udvikling linder Kommissio­nen, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud er blevet kor­rigeret, og at der ikke længere foreligger et uforholdsmæssigt stort under­skud i Det Forenede Kongerige.
In view of these developments, the Commission considers that the excessive deficit situation has been corrected and that an excessive deficit no longer exists in the United Kingdom.
Kommissionen agter derfor at henstille til Rådet, at afgørelsen om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige ophæves.
The Commission is therefore recommending to the Council the abrogation of the decision on the existence of an excessive deficit for the United Kingdom.
Bilag: Budgetovervågning og sammenlignelige tal
Annex: Budgetary surveillance and comparability of figures
En fuldt effektiv budgetovervågning på fællesskabsplan kræver sammenlignelige, gennemsigtige og homogene tal fra medlemsstaterne.
Budgetary surveillance at Community level requires comparable, transpar­ent and homogenous figures from Member States to be fully efficient.
Sådanne tal er vigtige for at kunne behandle alle medlemsstater ens.
Such figures are important to allow for equal treatment beUveen Member States.
Kommissionens overvågning af budgetsituationen blev formaliseret i Maastricht-traktatens procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store offentlige underskud ('').
The Maastricht Treaty has formalised the Commission surveillance of bud­getary situations of the Member States in the framework of the excessive deficit procedure ('­).
En protokol, der er knyttet til traktaten, indeholder de fælles definitioner af offentligt underskud og offentlig gæld, der skal anvendes ved overvågningen (,:i).
A protocol annexed to the Treat}' provides the com­mon definitions of government deficits and debt to be used in the moni­toring ('■'').
Disse bestemmelser suppleres af afledt ret (' '), der fast lægger de præcise definitioner og sørger for, at Kommissionen forsynes med budgetoplysninger.
These provisions are supplemented by a secondai"}' legislation ('"') which lays down the precise definitions and organises the provision of budgetar}' data to the Commission.
Budgetovervågningen foretages på grundlag af Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS)
Budgetary surveillance refers to the European system of economic accounts
De tal, regeringerne anvender i deres budgetlovgivning, følger national praksis, hvor regnskabsprocedurer, beregningsmetoder og budgetternes dækning normalt varierer fra medlemsstat til medlemsstat.
Figures presented by governments in their budget laws follow national practices, so accounting procedures, methods of compilation of data, as well as the coverage of budgets usually differ among Member States.
For at gøre det muligt al sammenligne og bruge tallene til økonomisk analyse har man derfor besluttet at benytte nationalregnskaber som referen ceramme for budgetovervågningen.
Therefore, to ensure comparability and usage of figures suitable for eco­nomic analysis, it has been decided to use economic accounts as the accounting framework for budgetary surveillance.
Mere specifikt er referencerammen Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS) ('"').
More specifically, the reference is the European system of economic accounts ('").
(') Traktatens artikel lo-I C. (") Protokol (nr. 5) om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt sturi' underskud. (") Rudels forordning (El·') nr. 3(1(15/93 af 22. november 11)93 om gennemførelse af den protokol nm proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knytte! som bilag til trak taten om oprettelse al'Del Europæiske Fællesskab (EFT 1.332 af'31.12.1993, s. 7).
('­) Article 104c of the Treaty. C') Protocol No 5 on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty. (") Council Regulation (EC) No 3605/93 of 22 November 1993 on the application of the protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ 1.332,31.12.1993). ('■"') The ESA economic accounts system currently in operation is the European system of integrated economic accounts second edition (ESA­1979).
El nyt system {ENS-1995) vil blive tagel i brug i 1999 og anvendt pa proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i marts 2000.
A new system (ESA­1995) will become operational in 1999 and will be applied to the excessive deficit procedure in March 2000.
måde, der er meningsfyldt og relevant for udarbejdelse af økonomiske analyser og prognoser og økonomisk-politisk beslutningstagning.
ρ hy of an economic accounting system like the ESA is to record events in a meaningful and suitable way for economic analysis, forecasting and policy making.
Det nationaløkonomiske begreb budgetunderskud betyder, at den offent lige sektor er nettolåntager.
The budget deficit concept retained in economic accounting is net bor­rowing of the general government sector.
Nettolåntagning vil sige, at de samlede løbende udgifter og kapitaludgifter overstiger de tilsvarende indtægter og ikke omfatter finansielle transaktioner("')· Nettolåntagning må ikke forveksles med det lånebehov, der ofte anvendes som reference i budgetlovgivningen, idet lånebehovet normalt omfatter visse finansielle transaktioner og i reglen kun gælder centralregeringen.
Net borrowing refers to the excess of all current and capital expenditure over the corresponding receipts and excludes all financial transactions ("'). Net borrowing must not be confused with the borrowing requirement often used as reference in budget laws, as the borrowing requirement normally includes some financial transactions and usually only covers the central government.
Den offentlige sektor består af central regeringen, de lokale myndigheder og de sociale sikringsfonde.
The general government sector covers central government, local authorities and social security funds.
Det offent lige er ikke defineret på institutionelt, men på funktionelt grundlag.
The general government definition is not on an institutional basis but on a functional basis.
Derfor medregnes kun enheder, hvis vigtigste funktion er at yde ikke-mar-kedsmæssige tjenester, eller at omfordele ressourcerne.
Thus, only units of which the principal function is the production of non-market services or the redistri­bution of resources are included.
Således er offent ligt ejede enheder, der beskæftiger sig med kommercielle transaktioner, som f.eks. offentlige virksomheder, ikke laget med.
Accordingly, publicly owned units deal­ing with commercial operations such as public enterprises are excluded.
Det system, der anvendes i øjeblikket (ENS-1979), registrerer kun økonomiske strømme.
The system presently in use (ESA-1979) only records economic flows.
Da beholdningsstørrelser ikke registreres, indeholder systemet ingen statusopgørelser og angiver dermed ikke den offentlige gældsætning.
Since no stocks are recorded, there are no balance sheets in the system and thus no measurement of government debt.
Man måtte derfor nå til enighed om en definition på offent lig gæld.
Hence, a definition of government debt had to be agreed upon.
Den blev fastsat i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og specificeret i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93.
This was laid down in the protocol on the excessive deficit procedure and specified in Council Regulation (EC) No 3605/93.
Begrebet defineres som den samlede offentlige bruttogæld til pålydende værdi, som er konsolideret mellem og inden for sektorerne i den samlede offentlige sektor.
The concept retained is general government gross debt at nominal value, consolidated for government liabilities held within the subsectors of general government.
De lovgivende myndigheder tog ved definitionen af gælden hensyn til, at den skulle være gennemsigtig, enkel og hurtig at anvende.
The requirements taken into account by the legislators when they decided on the debt concept were that the defini­tion needed to be transparent, simple and quickly operational.
( '") Ku finansiel transaktion er køb og salg al Finansielle aktiver, f.eks. guld, vallila, indeståender, Ian, aktier og obligationer. Finansielle transaktioner ma ikke forveksles merl kapitaltransaktioner, som omfatter kapitaldauuelsc (investering) og kapitaloverførsler (I.eks. investeringstilskud og kapital afgift).
("'') A financial transaction is the sale and purchase of financial assets, such as gold, currency, deposits, loans, equity and bonds.
Kapitaltransaktioner påvirker nettolåntagningen.
Capital transactions influence net borrowing.
Operationelle procedurer for at sikre, at ENS-tallene er metodisk sammenlignelige
Operational procedures to ensure methodological comparability of ESA figures
Inden Maastricht-traktaten udarbejdede man hovedsagelig budgetoplysninger efter nationalregnskabsdefinitioner af hensyn til økonomiske analyser. Tallene blev betragtet som et supplement til den nationale budgetlovgivnings tal og mål og kunne anvendes til sammenlignende vurderinger, makroøkonomiske prognoser og fremskrivninger på mellemlang sigt.
Before the Maastricht Treaty, budgetary data following economic account definitions were produced mainly for the purpose of economic analysis.
Imidlertid var nationalregnskabet af begrænset betydning for budgetpolitikken i de Heste medlemsstater.
Nevertheless, the importance of economic account figures for budgetary policy purposes was limited in most Member States.
Bestemmelserne i Maastricht-traktaten har imidlertid øget betydningen af budgetoplysninger baseret på nationalregnskaber væsentligt.
However, with the Maastricht Treaty provisions, the importance of budget figures based on economic accounts has increased substantially.
Det er ikke blot i de nationale myndigheders interesse, at der tages hensyn til tallene på så tidligt et tidspunkt som muligt ved fastlæggelsen af landets budgelpolitik, medlemsstaterne skal også forelægge dem for Kommissionen to gange om året(17).
National authorities not only have an increased interest to take them into consideration as early as possible in their domestic budgetary policy setting, but also Member States have to supply them to the European Commission twice a year ('7).
Medlemsstaternes forpligtelse til rettidigt at forelægge budgetoplysninger baseret på ENS to gange om året har skabl mere opmærksomhed om de tekniske aspekter af udarbejdelsen af oplysningerne.
The obligation by Member States to report ESA-based budgetary figures twice a year in a timely way has put more focus on the technical aspects of the production of data.
Det har således været nødvendigt at foretage en nøje gennemgang af den statistiske kvalitet af de lal, der forelægges Kommissionen, og deres metodiske forenelighed med ENS' regnsskabsregler.
In this respect, it has been necessary to review closely the statistical quality of the figures reported to the Commission and their methodological compatibility with the accounting rules of the ESA system.
Denne opgave er varetaget af Det Statistiske Kontor (Eurostat).
This task has been performed by the Statistical Office of the European Communities (Eurostat).
Alt i alt indeholder ENS passende metodiske regler for statistisk behandling.
Overall, the ESA gives adequate methodological rules on the statistical treatment to be followed.
Eurostat har imidlertid været nødt til al supplere eller tydeliggøre nogle af ENS' regnskabsregler.
Nevertheless, the need has arisen for Eurostat to complement or to make more explicit some ESA accounting rules.
) Inden den 1. mans og den 1. september i henhold til artikel -t. stk. ti forordning (EF) nr. 3(105/93.
) Before 1 March and 1'September, in accordance with Article -1(1) of Regulation (EC) No 3605/93.
Denne form for vejledning har været påkrævet, når der er opstået tvivl om, hvorvidt en medlemsstats statistiske behandling var forenelig med ENS-1979, eller hvordan en af de eksisterende regler i ENS-1979 skulle fortolkes, og når der har været behov for en yderligere afklaring af en regel i ENS-1979, fordi systemet oprindelig blev udarbejdet i begyndelsen af 1970'erne.
Such guidance has been called for when the question arose as to whether a specific statistical treatment applied by a Member State was compatible with the ESA-1979, when there was ambiguity about the interpretation of an existing ESA-1979 rule, or when the ESA-1979 currently in use needed further clarification given that it was initially written in the early 1970s.
I sådanne tilfælde er spørgsmålet blevet drøftet med medlemsstaternes nationalregnsskabseksperter, og Eurostat har i sidste ende truffet en afgørelse efter en grundig gennemgang afalle aspekter.
In these cases, the issue has been examined with Member States' national account experts and Eurostat has ultimately decided after a thorough examination of all the elements.
Afklaringen af den regnskabsmæssige behandling er afsluttet
Clarification of accounting treatments has been completed
Medlemsstaterne og Eurostat har afklaret den regnskabsmæssige behandling og sikret sig, at ENS-bestemmelserne anvendes korrekt.
Member States and Eurostat have clarified accounting treatments and made sure that the ESA framework is correctly applied.
En lang række metodologiske spørgsmål er blevet afklaret, og man har været særlig opmærksom på områder, hvor forskellige fortolkninger af den påkrævede regnskabsmæssige behandling kan få stor betydning for størrelsen af budgetvariablerne.
A large number of methodological issues have been resolved and special attention has been given to areas where differing interpretations of the required accounting treatment could have had a significant quantitative impact on the size of budgetary variables.
Ved fastlæggelsen af den mest passende behandling i tilfælde, hvor regnskabsreglerne i ENS-1979 skulle gøres mere præcise, har man støttet sig på det nye ENS-1995 og set på den generelle logik bag nationalregnskaber. onalregnskaber.
When deciding upon the most appropriate treatment in cases where the ESA-1979 accounting rules need to be made more precise, guidance has been obtained from the new ESA-1995 and from looking at the broad rationale of economic accounts.
De regnskabsmæssige spørgsmål, der er blevet afklaret, kan opdeles i tre hovedkategorier: klassificering af enheder som tilhørende den offentlige sektor, medregning af specifikke typer af transaktioner i underskuddet og tidspunktet for registrering af visse transaktioner.
The main accounting topics subjected to clarification can be regrouped as three broad issues: the classification of units inside or outside the general government sector, the inclusion or not in the deficit of specific types of transactions, and the time of recording of certain transactions.
Der er redegjort for hver kategori nedenfor med angivelse af de vigtigste eksempler.
Each one is presented below with the most noteworthy examples.
Klassificering af enheder som tilhørende den offentlige sektor
The classification of units inside or outside the general government sector
I nationalregnskaber foretages klassificeringen af enheder i de institutionelle sektorer på basis af enhedens økonomiske funktion.
In economic accounts, the classification of units in the institutional sectors is made on the basis of the economic function of the unit.
Derfor omfatter den offentlige sektor kun enheder, som hovedsageligt yder ikke-markeds-mæssige tjenester.
This is the reason why the general government sector only includes units which principally produce non-market services.
Når en enhed beskæftiger sig med såvel markedsmæssige som ikke-markedsmæssige aktiviteter, fastsættes klassificeringen i eller uden for den offentlige sektor på grundlag af fordelingen af dets ressourcer mellem markedsmæssige og ikke-markedsmæssige kilder.
When a unit performs both non-market and market activities, the classification of the unit inside or outside the general government sector is decided on the basis of the dominant share in its
sammensætning kan ændre sig med tiden, og der kan derfor være behov for en sektoral omklassificering.
As the composition of resources may change over time, sectoral reclassifications may be necessary.
Offentlige hospitaler blev omklassificeret til den private sektor i Tyskland i 1997, fordi de får de fleste af deres ressourcer ved at sælge tjenester.
Public hospitals were reclassified into the corporate sector in Germany in 1997, as the main part of their resources comes from the sale of services.
I Østrighdr omstruktureringen af et offent ligt organ, der beskæftiger sig med at finansiere og vedligeholde veje (Asfinag), medført, at det er blevet omklassificeret til den private sektor, og dels gæld er dermed omklassificeret uden for den offentlige sektor.
Similarly, in Austria a restructuring of a public agency in charge of financing and maintaining certain roads (Asfinag) has led to its reclassification into the corporate sector and consequently to the reclassification of its debt outside general government.
I Finland blev der også rejst tvivl om, hvorvidt pensionskasser, der i reglen finansieres løbende (pay-as-you-go), men som i mindre udstrækning også er bidragsfinansieret (funded), skulle klassificeres i eller uden for den offentlige sektor.
Questions were also raised concerning the classification inside or outside general government of certain pension funds in Finland which mostly operate on a pay-as-you-go basis but also rely to a minor extent on capital funding.
Alternativet til en klassificering i den offentlige sektors undersektor for social sikring var en klassificering i forsikringssektoren.
The alternative was between a classification in the social security subsector of general government or in the insurance sector.
Da pensionskasserne udbetaler ydelser uden hensyntagen til individuelle risici, hvilket vil sige, at pensionsordningerne har kollektive karakteristika, blev deres placering i den offentlige sektor bekræftet.
As these pension funds were found to pay benefits without reference to individual exposure to risk, which means that these pension schemes have collective characteristics, their classification in the general government sector has been confirmed.
Medregning af specifikke typer af transaktioner i underskuddel
The inclusion or not in the deficit of specific tyj)es of transactions
Spørgsmålet om, hvorvidt visse former for offentlige transaktioner skal medregnes i underskuddet, har ofte været rejst.
Many questions have arisen about the inclusion in the deficit or exclusion from it of certain types of government transactions.
Traktatens definition af nettolåntagning udelukker alle finansielle transaktioner, men den finansielle eller ikke-finansielle karakter af en række komplekse transaktioner er ikke altid klar.
The net borrowing concept retained by the Treaty excludes all financial transactions, but the financial or non-financial character of a set of complex transactions is not always clear-cut.
Det er tilfældet, når en regering modtager indtægterne fra et offentligt holdingselskabs salg af et af dets datterselskaber (indirekte privatisering). Regeringens indtægter kan betragtes som en finansiel aktietransaktion eller som udbetaling al afkast, der mindsker underskuddet.
This is the case when the government receives proceeds from the sale by a public holding company of one of its subsidiaries (indirect privatisation).
Eurostat har besluttet, at indtægter fra en indirekte privatisering skal behandles på lige fod med indtægter fra direkte privatiseringer, dvs. som indtægter, der ikke påvirker underskuddel.
Eurostat has decided that proceeds from an indirect privatisation must be treated similarly to proceeds from direct privatisations, i.e. as financial receipts which do not influence the deficit.
Denne generelle regel er blandt andet blevet anvendt på den indirekte privatisering al CGER i Belgien og af Repsol i Spanien.
This rule of general application has notably been applied to the indirect privatisations of CGER in Belgium and Repsol in Spain.
Spørgsmålet blev aktuelt i forbindelse med salg af guldreserver i Belgien og Nederlandene og planerne om at revaluere guld- og valutareserverne i Tyskland.
This issue came up in connection with the sale of monetary gold in Belgium and the Netherlands, and with plans to revalue gold and foreign exchange reserves in Germany.
Det er afgjort, at centralbankernes indbetalinger til stalen, der vedrører sådanne aktiver ikke påvirker beregningen af underskuddet.
It has been ruled that payments from central banks to the State involving these assets do not influence the deficit calculation.
Denne beslutning er også anvendt i Italien i forbindelse med en indbetaling fra Ufficio italiano dei cambi (UIC) til regeringen efter salgel af UIC's guld reserver til Banca d'Italia.
This decision has also been applied in Italy to a payment made bv the Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) to the government following the sale of its monetary gold to the Banca d'Italia.
Kommende pensionsforpligtelser på pay-as-you-go-basis anerkendes ikke som finansielle forpligtelser i ENS-1979, og der kan derfor ikke registreres en finansiel transaktion.
Future pension obligations on a pay-as-you-go basis are not recognised as financial liabilities in the ESA-1979 and consequently no financial transaction can be recorded.
Det er af denne grund blevet afgjort, at sådanne transaktioner er af ikke-finansiel karakter og nedbringer underskuddet.
Therefore it has been ruled that such transactions have a non-financial character and reduce the deficit.
Lignende emner blev behandlet i Danmark i 1995 og i Portugal og Øslrigi 1997.
Similar types of operations were carried through in Denmark in 1995 and in Portugal and Austria in 1997.
I Italien indeholdt budgettet for 1997 en ny skattepakke (»Euroskal«), heriblandt en ekstra indkomstskal.
In Italy, the 1997 budget contains a package of new taxes (euro-tax) including an income tax surcharge.
Myndighederne har omtalt muligheden af' en delvis tilbagebetaling af denne skat i de kommende år.
Authorities have evoked the possibility of a partial refund of this surcharge in future years.
Økonomisk kunne en forbindelse mellem en ekstraskat og en tilbagebetaling opfattes som en tvangsopsparingsordning.
In economic terms, a link beUveen a surcharge and a refund could be seen as a forced saving scheme.
Sådanne brede politiske intentioner kan dog ikke afspejles i regnskaber. Der var derfor intet grundlag for al registrere provenuet fra ekstraskatten som andel end en skatteindtægt.
However, such broad political intentions cannot be recognised in account ing terms.
Et andet grænsetilfælde, der krævede afklaring, vedrørte behandlingen af regeringens overtagelse eller eftergivelse af offentlige virksomheders gæld.
Another borderline case which needed clarification concerned the treatment of assumption or cancellation by government of public corporation debt.