natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter denne definition be­rørte langtidsledigheden således 5% af Fællesskabets arbejdstyrke eller over 7 millioner mennesker i 1988.
In April 1990 it had fallen to 8.5% of the Community's labour force, or around 12.5 million people.
Langtidsledighedsprocenter
Long-Term Unemployment Rates
I % af arbejdsstyrken
% Labour Force
Langtidsledighedsproblemet er særligt stort i Spanien og Irland, hvor antallet af langtidsledige i 1988 udgjorde ca. 11% af arbejdsstyrken (Figur 117).
> 10% The reduction in unemployment has been slow because the majority of the newly created employment has been taken up by new entrants to the labour market and not by the unemployed (Chapter 1).
Problemet er også alvor­ligt i Syditalien og i dele af Belgien, hvor langtidsledigheden også over­steg 10% i 1988 (Kort 118).
According to the Community's Labour Force Survey, whilst employment rose by 4.8 million between 1985 and 1988, unemployment fell by only 0.5 mil­lion.
Derimod var langtidsledigheden et mindre problem, der kun berørte under 3% af arbejdsstyrken, i Danmark, Syd­tyskland, Norditalien, den sydlige del af Storbritannien og den nordlige del af Portugal (hvor ulønnede eller lavtlønnede medhjælpende familie­medlemmer er særligt udbredt).
During this period the proportion of the unemployed who had been out of work for more than one year remained stable at just over 50%. Longterm unemploy­ment, defined in these terms, thus affected 5% of the Community's la­bour force, or over 7 million people, in 1988.
Langtidsledigheden rammer lige mange mænd og kvinder i Fælles­skabet under ét.
The problem of longterm unem­ployment is particularly acute in Spain and Ireland where, in 1988, the number of longterm unem­ployed amounted to around 11% of the labour force (Graph 117).
I de fleste medlem­slande er den procentvise del af ar­bejdsløse, der har været uden arbejde i over et år, den samme for kvinder og mænd (Figur 119).
The problem is also serious in Southern Italy and in parts of Belgium, where longterm unemployment also ex­ceeded 10% in 1988 (Map 118).
I Bel­gien og Italien var tallet ca. 70% eller derover i 1988 for begge køn.
By contrast, longterm unemployment was a relatively minor problem, af- c=c^
Kapitel 11 Langtidsledigheden må bekæmpes
Chapter 11 Priority to Fighting Long­Term Unemployment
% af arbejdsløse beskæftigelsessøgende
% Unemployed jobseekers
Men der er nogle få bemærkelsesværdige forskelle.
Long­term unemployment affects men and women to a similar extent across the Community.
I Spanien og Grækenland er der en væsentlig højere del af de arbejdsløse kvinder end af de arbejdsløse mænd, der har været uden arbejde i over et år.
In most Member States, the proportion of the total unemployed who have been out of work for more than a year is about the same for women as for men (Graph 119).
Men i Stor britannien er det modsatte tilfældet, hvor under 30% af de arbejdsløse kvinder var langtidsledige i mod sætning til næsten 55% af de ar bejdsløse mænd.
In Belgium and Italy, this proportion was around 70% or more in 1988 for both sexes.
I de sydlige medlemslande er ar bejdsløsheden blandt unge særlig høj (Kort 120).
There are, however, a few notable differences.
I Italien og Spanien havde over 20% af ar bejdsstyrken i gruppen af unge un der 25 år været uden arbejde i over et år (Figur 122).
In Spain, Por­tugal and Greece, a significantly higher proportion of unemployed women than unemployed men had been out of work for over a year.
I de samme to lande var desuden 45-50% af dem, der havde været uden arbejde i over to år, under 25 år gamle.
In the UK, by contrast, the reverse was the case, less than 30% of unem­ployed women being long­term unemployed as opposed to almost 55% of men.
Ungdomsarbejdsløsheden
Unemployment Rates of Young People
% of arbejdsstyrken
% Labour Force drf
Selv om det gælder for Fællesskabet som helhed, at en lidt større andel af de arbejdsløse mænd end af de ar bejdsløse kvinder var under 25 år i 1988, var det kun i Danmark (hvor slet ingen kvinder under 25 år var registreret som havende været ar bejdsløse i over et år), at der var væsentligt flere unge mænd end un-
This section of the labour force, which should be the most adaptable and receptive to retraining, is especially affected by long­term unemploy­ment. In Italy, young people under 25 made up over half of the long­term unemployed in 1988, in the case of both men and women, and the proportion was only slightly less in Portugal, Spain and Greece at around 40­45%» (Graph 121).
Kapitel 11 Langtidsledigheden må bekæmpes ge kvinder blandt de langtidsledige (Figur 121).
Chapter 11 Priority to Fighting Long­Term Unemployment
Andelen af unge under 25 år blandt de langtidsledige mænd og kvinder i EF­landene 1988
Share of under 25 Year-olds in Long-Term Unemployed Men and Women in the Member States 1988
I % af arbejdsløse efter køn
% Unemployed by sex
Langtidsledighedsproblemet synes at have bidt sig endnu mere fast i løbet af 1980'eme forstået på den måde, at den del af de arbejdsløse, der havde været uden arbejde i over et år, voksede i denne periode, i hvert fald frem til 1988.
In the more developed countries in the North of the Community, only around 10­20% of the long­term un­employed were young people of under 25 (Graph 121).
Andelen af arbejdsløse, som havde søgt beskæf­tigelse i over et år, steg fra 37% i 1979 til lidt under 47% i 1983 og til 53% i 1988 (disse tal omfatter ikke Spanien og Portugal, idet der ikke foreligger tal for disse to lande før 1986).
In most of these countries, the exceptions being France and Belgium, the rate of long­term unemployment among the young was less than the rate for those older than 25 (Graph 122).
Det er især foruroligende, at i perioden fra 1983 til 1988 steg an­tallet af personer, som havde været beskæftigelsessøgende i over to år, fra 23% til 35% (Figur 123).
This contrasts with the countries in the South, as well as Ireland, where the rate for the young was greater than that for older members of the labour force.
Fra 1985 til 1988, da beskæftigelsen voksede kraftigt i Fællesskabet, var der er markant fald i arbejdsløshe­den blandt mænd (med over 850.000 i alt).
Although, in the Community as a whole, a slightly higher proportion of unemployed men than unem­ployed women were under 25 in 1988, only in Denmark (where no women at all under the age of 25 were recorded as being unemployed for more than a year) were there significantly more young men than young women among the long­term unemployed (Graph 121).
Langtidsledighedsprocenten i forhold til den samlede arbejdsløshedsprocent for personer henholdsvis over og under 25 år i EF­landene 1988
Long-Term Share of Unemployment Rate for over and under 25 Age-Groups in the Member States 1988
I % af arbejdsstyrken (efter aldersgruppe)
% Labour Force (by age-group)
Mens man som hovedregel finder flest langtidsledige de steder, hvor der i forvejen er omfattende arbejds­løshed, er der dog visse forskelle medlemslandene imellem (Figur 117).
Between 1985 and 1988, when em­ployment rose significantly in the Community, there was a marked fall in unemployment among men (by over 850 thousand in total).
Langtidsledigheden i forhold til den samlede arbejdsløshed i EF (EUR 10) 1983, 1985,1988 gælder det, at jo længere en person er uden arbejde, jo ringere er hans muligheder for at få et job.
Contribution of Long-Term unemployment to Total Unemployment in the Community (EUR10)
Personer, der lider under flere socia­le og personlige handicaps samtidig, har sværest ved at finde arbejde el­ler ved at komme tilbage i arbejde.
However, whereas the number of men who had been out of work for between one and two years fell by 380 thousand, the number unem­ployed for more than two years went up slightly (Graph 124).
Resultatet er, at langtidsledigheden er kraftigt koncentreret både geo­grafisk og socialt.
For women, the situation has deteriorated, un­employment rising by 420 thousand over the same period.
Geografisk findes den i tilbagestående regioner, og i regioner, hvor industrien er i tilba­gegang, samt i bymæssige områder og landdistrikter i krise, og endelig i de såkaldte "fattigdomsøer" (Kort 118).
Although there was a reduction of 95 thou­sand in the number of women out of work for between one and two years, the number of those out of work for more than two years increased by almost 400 thousand (Graph 124).
> 12 måneders jobsøgning > 24 måneders jobsøgning 124
> 12 months search > 24 months search 124
Udviklingen i antallet af arbejdsløse beskæftigelsessøgende i EF efter, hvor længe de pågældende har søgt job
Change in numbers of Unemployed Job Seekers by Duration of Search in the Community 1985-88
< 12 måneders jobsøgning 12-24 måneders jobsøgning > 24 måneders jobsøgning M ■
< 12 months search 12-24 months search > 24 months search ■
fald pá 854 000
854 thousand decrease
For det første skulle de forhindre arbejdsløshed eller, hvis folk først var blevet arbejdsløse,
Although people under 25 years of age are twice as likely as those over
Kapitel 11 Langtidsledigheden må bekæmpes forhindre dem i at forblive arbejds løse i længere tid ved at skaffe dem efteruddannelsesmuligheder, støtte til øget mobilitet osv. på et tidligt tidspunkt.
Chapter 11 Priority to Fighting Long-Term Unemployment ture and often operated directly by local or municipal authorities; orities; quent changes in the scale, nature and targeting of employment pro grammes, and national information is often presented in different ways.
For det andet skulle de nedbringe de eksisterende "ventelister" af langtidsledige ved hjælp af forskellige foranstaltninger:
Moreover, no comprehensive data base exists regarding independent, locally initiated projects.
• skabers Handlingsprogram for Langtidsledige. Programmet har to hovedmålsætninger.
• financial aid and advice for set ting up in business or in self-employment.
mer, iværksætterprogrammel· og løntilskud - og over til uddannelse og andre foranstaltninger, der har til formål at indpasse de langtidsledige i allerede eksisterende ledige jobs.
25 to find themselves without a job, they do not stay unemployed for as long as the over 25s.
Denne ændring skyldes til dels de meget høje omkostninger ved jobskabelsesprogrammerne, men den afspejler samtidig den stigende efterspørgsel efter arbejds kraft.
Moreover, significantly fewer young people will be entering the labour market over the next few years and they are thus less likely to experience difficulty than young people in the recent past in obtaining employment.
Men i den sydlige del af Fællesskabet har det politiske tyngdepunkt ændret sig langt min dre, og her sætter man fortsat i vidt omfang sin lid til beskæftigelsesskabende programmer.
Longterm unemployment then becomes increasingly a problem of older workers who are unable to compete for the new types of job that post-industrial societies are developing.
Tyngdepunktet flyttes i de nationale foranstaltninger information og erhvervsvejledning; ning;
An attempt at quantification was made, however, by the Commission's Statistical Office in 1986-87.
• forskellige former for tilskud for at tilskynde den private sektor til at ansætte langtidsledige;
Of these 4 million, approximately one million were in schemes specifically targeted towards the longterm un employed.
Der lægges særlig vægt på foran staltninger, der tager sigte på at undgå, at de arbejdsløse bliver lang tidsledige.
As longterm unemployment rose during the 1980s, all Member States introduced large-scale pro grammes to provide various forms of support.
Der ydes personlig råd givning og vejledning, såsnart en person bliver arbejdsløs, fulgt op af løbende kontakter for at sikre, at folk har kendskab til jobmuligheder ne og uddannelsestilbuddene.
The aim was two-fold. Firstly, it was to prevent unemployment or, if people had become unemployed, to prevent them staying unemployed for a long time by providing retraining, assistance with mobility, and so on, at an early stage.
For målet er at hindre, at folk forbliver ledige, fordi de bliver modløse, mi ster motivationen eller ikke ved nok om deres muligheder.
Secondly, it was to reduce the existing 'stock' of longterm unem ployed by means of various measures:
særlige jobskabelsesprogrammer, der i mange tilfælde om fattede arbejde af social eller miljømæssig karakter, og som ofte blev gennemført direkte af de lokale eller kommunale myndigheder;
• training measures aimed at up dating the skills of longterm unemployed workers using both classwork and on-the-job train ing;
Det er vanskeligt at kvantificere omfanget af medlemslandenes ind sats, pgra. det forskelligartede ud bud af specielle beskæftigelsesforanstaltninger.
However, a need for more intensive Community level cooperation was seen.
Der har været tale om hyppige ændringer med hensyn til beskæftigelsesprogrammernes omfang, karakter og målsætninger, og de enkelte landes oplysninger om programmerne præsenteres på forskellig måde.
In December 1987 the Council of Ministers for Social Affairs asked the Commission to increase its efforts in this area and to 'promote positive experiences which could be incorporated into national pro grammes to help longterm unemployed workers'.
Desuden indgår de uafhængige projekter, der startes på lokalt initiativ, ikke i databaserne.
As a consequence, the Community set up the ERGO Programme - the European Community Action Programme for the Long-Term Unemployed.
økonomisk støtte og rådgivning til iværksættere.
This programme has two main aims.
Foranstaltninger, der skal forbedre de langtidslediges færdigheder -gennem erhvervsuddannelse eller vejledning i jobsøgningsteknik m.m. - kan være med til at overvinde den tilbøjelighed, der kan registreres hos arbejdsgiverne til at diskriminere imod de langtidsledige.
The first is to raise awareness of the problems and solutions by providing information about programmes, projects, actions or practices in countries at national, regional or local level in an accessible and interesting form.
Men så danne foranstaltninger synes kun at være rigtig effektive på de lokale arbejdsmarkeder, hvor beskæftigelsen er i vækst, og hvor der er mangel på bestemte fagkundskaber, som de arbejdsløse kan tilbyde efter en om skoling.
The second is to develop evaluation methodologies and techniques in order to identify cost-effective good practice.
Kommissionens Statistiske Kontor forsøgte dog i 1986-87 at sætte tal på disse programmer.
Since then, there have been some significant changes in the form of public support.
På det tids punkt anslog man, at op til fire millioner mennesker deltog i of fentligejobskabelses-og uddannel sesprogrammer eller havde fået job i forskellige ordninger med ansættelsestilskud.
In the North of the Community, in particular, there has been a shift away from measures to create jobs for the longterm unemployed - public works programmes, enterprise creation and wage subsidies - towards train ing and other measures designed to fit the longterm unemployed into existing job vacancies.
Af disse fire millioner deltog ca. en million i program mer, som specifikt tog sigte på langtidsledige.
In the South of the Community, however, the policy emphasis has changed much less and reliance is still placed on employment creation schemes.
I december 1987 bad Ministerrådet (socialministrene) Kommissionen om at intensivere sin indsats på dette område og "fremme positive erfaringer, som kan indgå i nationale programmer til fordel for langtidsledige".
The Changing Emphasis in National Measures subsidies to encourage the re cruitment of the longterm unemployed by the private sector; tor;
Den anden væsentlige udvikling i slutningen af 1980'erne var den
Particular emphasis is being put on measures to avoid the unemployed becoming longterm unemployed.
Siden da er der sket væsentlige ændringer i udformningen af den offentlige støtte.
It is difficult to quantify the scale of the Member States' efforts, given the diversity of special employment measures.
Især i den nordlige del af Fællesskabet er der sket en forskydning bort fra foranstaltninger, der tager sigte på at skabe nye jobs til de langtidsledige - of fentlige beskæftigelsesprogram
There have been fre special job creation pro grammes, often involving work of a social or environmental na
Evaluering af EF-landenes foranstaltninger øgede kontakt mellem de offentlige organer og de langtidsledige, hvor man lagde større vægt på rådgivning og vejledning.I et vist omfang blev interviews og samtaler brugt til at motivere de langtidsledige og til at finde ud af, hvorvidt de havde et seriøst ønske om at finde be skæftigelse.
All of this is making the task of helping the longterm unemployed more practical and purposeful. However, the new approach is much more demanding on the government employment services, particularly with clients who are in need of considerable help.
Rådgivning og vejledning betragtes nu som en afgørende faktor ikke blot i hjælpen til den enkelte arbejdsløse, men også for at gøre programmerne mere om kostningseffektive gennem en be dre ressourceanvendelse mod specifikke mål.
One of the challenges of the 1990s will be to develop more sensitive forms of occupational counselling which recognise the social problems faced by many longterm unemployed people, and their need to enjoy the same freedom of choice in the labour market as others.
Brugen af helt nye former for ar bejdsformidling såsom "jobklubber" er et billigt supplement til de traditionelle foranstaltninger; denne form for hjælp griber i langt mindre grad ind i forholdene på arbejdsmarkedet.
Measures to improve the abilities of the longterm unemployed -through vocational training or im provement in job application skills -are helpful in overcoming the ob served tendency of employers to discriminate against the longterm unemployed.
Men de ser ud til at virke bedst for de arbejdsløse, som er mest "jobinteresserede" (se den indrammede tekst).
But they seem only to be really effective in local labour markets where employment is growing or where there are skill shortages that the retrained unem ployed can fill.
På trods af, at medlemslandene bruger enorme beløb på programmer, der skal hjælpe de langtidsledige, er evalueringsmetoderne helt utilstrækkelige, og man ved ikke ret meget om, hvor effektive de forskel lige programmer rent faktisk er.
The lack of general developed evaluation criteria and techniques reflects a lack of clarity about objectives, which may, in part, explain the relatively poor success rate of many programmes.
I virkeligheden synes mange af de væsentligste ændringer i program merne og foranstaltningerne i lige så høj grad at være affødt af nedskæringer i de offentlige budgetter som af kendskab til de faktiske resultater.
One difficulty is that programmes very often have multiple objectives - which are not clearly specified or weighted - and this may be exacerbated by the de gree of discretion available to local project managers.
Udviklingen i retning væk fra traditionelle offentlige beskæftigelsesprogrammer, oprettelse af nye virksomheder og løntilskud, som har kunnet registreres i visse med lemslande, er til dels blevet begrundet med forbedrede vilkår på ar bejdsmarkedet.
It is not a question of the Member States failing to develop highly sophisticated costbenefit techniques.
Men den skyldes også, at de pågældende ordninger har kostet de offentlige mange pen ge.
In some Member States, even the most elementary monitoring of perfor mance - such as how many people drop out of schemes, what participants do when they leave, what the course actually provides - may be lacking.
Alt dette gør opgaven med at hjælpe de langtidsledige lettere og me re meningsfuld.
These trends are not universal, however.
Men de nye model ler belaster i langt højere grad den offentlige arbejdsformidlings tjeneste, især hvad angår de klienter, som har brug for omfattende hjælp.
In France and Denmark, for example, large-scale off-the-job training programmes continue to be an important part of the policy package.
Således kan der f.eks. indføres regler i forbindelse med jobskabelsesordningerne om, at kun arbejde, som ikke ellers ville blive udført, kan være omfattet af ordningerne som f.eks. i Storbritanniens "Community Programme", den tyske ABM-ordning eller det belgiske "Troisième Circuit de Travail".
The other major policy development of the late 1980s was the increasing degree of contact between public agencies and the longterm unem ployed, with a greater emphasis on counselling.
Det løser ét problem, men til gengæld bliver det mindre sandsynligt, at de erfaringer, de ar bejdsløse opnår under programmet, er relevant med hensyn til at skaffe dem fast lønnet beskæftigelse.
To some extent, inter views and counselling sessions have been used to motivate the longterm unemployed and to monitor or con trol their seriousness regarding job search.
Det kan være nok så vigtigt at ændre ordningerne i lyset af de indhøstede erfaringer, men til gengæld bliver det umuligt at vurdere de alternative ordningers faktiske effektivitet.
Counselling and advice is now seen to be a key factor, not just in helping the individual, but also in making programmes more cost-effective through better targeting of the expenditure.
En del af ERGO-programmet inde holder en systematisk metodologisk gennemgang af typiske programmer i medlemslandene.
Partial evaluation, or re-evaluation, may be used in order to modify or update schemes.
Formålet er at finde frem til projekternes stærke og svage sider i relation til en række kriterier, som medlemslandene vil blive gjort bekendt med ved hjælp af vejledninger i "god praksis".
For example, many job creation schemes have been adapted to avoid displacement - the risk of creating jobs for the unemployed at the expense of other groups.
Man ønsker især af finde ud af, hvorvidt resultaterne kan gøres mere om kostningseffektive, hvorvidt programmerne er tilstrækkeligt mål rettede, og hvorvidt de bedste metoder kan overføres til andre lande.
Thus job creation schemes may specify that only work which would not otherwise be done can be eligible - as in the UK's Community Programme, the German ABM scheme or the Belgian Troisième Circuit de Travail.
En anden opgave bliver at dæmme op for den hidtidige tendens til at måle resultaterne udelukkende ef ter faldet i antallet af registrerede arbejdsløse.
That solves one problem but, on the other hand, there is then less likelihood that the experience gained will be relevant for getting into permanent paid employment.
Mangelen på generelle evalueringskriterier og -metoder afspejler man glende klarhed omkring målsætningerne, hvilket kan være en del af forklaringen på, at mange af programmerne har givet forholdsvis ringe resultater.
Despite the scale of expenditure by Member States on programmes to help the longterm unemployed, evaluation techniques are under developed and little is known about the effectiveness of different pro grammes.
Det er ikke et spørgsmål om, at medlemslandene har undladt at udvikle sofistikerede "cost-benefit"-analysemetoder.
Indeed, many of the most important changes in programmes and measures seem to have been driven as much by government budget restrictions as by information about efficiency.
I visse medlem slande mangler selv den mest elementære form for registrering af resultaterne såsom, hvor mange mennesker der falder fra undervejs, hvad deltagerne bestiller, når de for lader programmet, hvad de pågældende kurser rent faktisk giver del tagerne osv.
The move away from traditional public works pro grammes, enterprise creation and wage subsidies that has been ob served in some Member States has been motivated in part by improved labour market conditions. But it has also been influenced by the high budget costs of the schemes.
Kapitel 11 Langtidsledigheden må bekæmpes
Chapter 11 Priority to Fighting Long-Term Unemployment suits than those which have a policy of open access.
Især har det vist sig, at en effektiv målretning af program merne kan forbedre resultaterne.
effectively, whether programmes are suitably targeted and whether best practice can be transplanted.
Projekter, som er baseret på en om hyggelig udvælgelse af deltagerne, giver bedre resultater end de projekter, hvortil der er langt bredere ad gang.
light of experience, it begs the question of the overall effectiveness of alternative schemes.