natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som anført i de generelle retningslinjer for den økonomiske politik og som under streget i Amsterdam-resolutionen "er arbejdsmarkedets parter — på nationalt, regionalt, sektorielt eller endog på et mere decentraliseret plan i henhold til deres respektive traditioner — ansvarlige for at for ene høj beskæftigelse med passende lønsystemer".
Economic Policy Guidelines and underlined in the Amsterdam Resolution on growth and employ ment, 'the social partners are responsible — at the national, regional, sectoral or even at a more decentralised level following their respective traditions — for reconciling high employment with appropriate wage settlements'.
Selv om lønspredningen i USA, særlig i bunden af skalaen, uden tvivl er større end i de fleste EU-medlemsstater, findes der dog store lønforskelle i Europa, hvor mange tjener under to tredjedele af gennemsnitslønnen, som an ført i Beskæftigelsen i Europa 1998 (Del I, afsnit 4).
While it is undoubtedly the case that wage dispersion in the US, especially at the bottom end of the scale, is wider than in most EU Member States, there are, never theless, some large earnings differentials in Europe, with many people earning less than two-thirds of the average wage, as indicated in Employment in Europe, 1998 (Part I, Section 4).
I Det Forende Kongerige f.eks. modtog de 10% af løn modtagerne i bunden af lønskalaen under 42% af den gennemsnitlige løn i 1995, mens de i Frankrig og Spanien kun modtog 47-48% af gennemsnittet.
In the UK, for example, the bottom 10% of wage earners received under 42% of the average wage in 1995, while in France and Spain, they received only 47-48% of the average.
Forskellen mellem mænds og kvinders løn for de højtlønnede var større end for de lavtlønnede i alle med lemsstater uden undtagelse.
Given that the low skilled represent a disproportionate number of the unemployed, high job growth is one way of tackling the problem, and indeed the evidence suggests that countries which experience the highest rates of employment increase tend to create disproportionately more jobs in lower skilled occupations than those in which growth is slow.
Dette indebærer, at de påviste forskelle mellem mænds og kvinders løn skyldes større forskelle blandt de højtlønnede arbejdstagere end blandt de lavtlønnede arbejdstagere, og at kvinder er mindre velrepræsenterede i de højtlønnede stillinger.
In Europe, the share of skilled jobs is generally larger than in the US. In retailing, high skilled non-manual jobs account for Wi% of working-age population in Europe compared with only 0.6% in the US, although overall the US employs 2% more people of working age in this sector.
Kvinder ser ud til at have større problemer med at avancere end mænd, i det mindste for så vidt angår løn uanset, hvilken type arbejde de udfører.
Some of this is maybe a classification problem, as there seems to be a general tendency in Europe to classify people to a higher skilled occupation than might be expected.
Da arbejdstagere med ringe kvalifikationer repræsenterer et uforholdsmæssigt stort antal arbejdsløse, er høj jobskabelse en måde at håndtere problemet på, og der er tegn på, at de lande, som oplever de højeste stigninger i væksten i beskæftigelsen, skaber uforholdsmæssigt flere lavtkvalificerede job end de lande, hvor væksten er lang som.
As also shown in the 1998 report, there is no clear and systematic evidence of a relationship, however, between a wide wage dispersion — measured as the ratio of the earnings of the bottom 10% of employees to the average wage — and higher employment rates, either in services, or in the econ omy as a whole.
Det er indlysende, at det billede, der fremkommer, er komplekst, og der findes ikke nogen enkelt for klaring herpå.
Within Europe, the three best performers in advanced services (Denmark, Sweden and the Netherlands) employ an average of around 30% of working-age population in high skilled non-manual jobs.
Dette indtryk styrkes af analysen i dette års rapport (del II, afsnit 2), der påviser den manglende tætte sammenhæng mellem lave lønninger til arbejdstagere i lavtkvalificerede job og det relative antal personer ansat i så danne job.
The corresponding figure for the EU as a whole is 22%, in Germany 24%, for France 21% and in Italy 14%. More jobs in Europe would imply higher employ ment rates for people both with high and low skills.
Dette er tilfældet i de mere avancerede sektorer såsom bankvirksomhed, forsikringsvirksomhed og forretningsservice, hvor høje er hvervsfrekvenser hænger sammen med både relativt høje og relativt lave lønniveauer i bunden af skalaen.
Countries in the EU with high employment rates have more jobs at all skill levels, as does the US as compared with Europe.
Dette er dog også tilfældet i de mere grundlæggende servicefag, hvor der måske er større mulighed for at beskæftige lavtkvalificeret
Equally, in countries where there is high employment in a given sector, this affects all levels of skill. It is also by no means clear that the US has a more highly-skilled work force than Europe.
I Europa beskæftiger de tre lande med de bedste resultater inden for avancerede tjenesteydelser (Danmark, Sverige og Nederlandene) omkring 30% af den erhvervsaktive befolkning i højtkvalificerede ikke-manuelle job. Det tilsvarende tal for EU som helhed er 22%, Tyskland 24%, Frankrig 21% og Italien 14%. Flere job i Europa indebærer højere er hvervsfrekvenser for personer med både høje kvalifikationer og lave kvalifikationer.
This is the case in the more advanced sectors of banking, insurance and business services, where high employment rates are associated with both relatively high and low levels of low pay at the bottom end of the scale.
En af de største udfordringer, som Unionen står over for, er, at finde ud af, hvordan man kan udnytte de
It is often argued that in Europe low skilled workers are priced out of the market and that lower wages would allow them to find a job. As stated in the Broad
del af udgifterne til social beskyttel­se går i øjeblikket til personer i den erhvervsaktive alder, som ikke er i beskæftigelse, og den finansielle byrde bæres af dem, der er i lønnet beskæftigelse.
every three people of working age), the effective dependency ratio is already over 100% (ie more than one person aged 15 and over not working for every person employed) and has risen by 10 percentage points over the 1990s alone.
Dette synes at ind­ikere, at problemet er større end normalt antaget, men det tyder også på, at der er større muligheder for at finde en løsning.
This impres­sion is reinforced by the analysis in this year's report (Part II, Sec­tion 2), which finds a lack of any strong association between low wages for workers in the lower skilled occupations and the rela­tive number of people employed in such jobs.
Faldet i fødselsraten kombineret med, at flere mennesker lever læn­gere, har ført til en aldring af be­folkningen i hele Den Europæiske Union.
However, while this seems to indi­cate that the problem is worse than it is usually portrayed, it also sug­gests that there is more scope for a solution.
To faktorer har bidraget til den ak­tuelle situation.
Women tend to earn less than men in all Member States.
For det første bety­der faldet i erhvervsfrekvensen for mænd over 50 år, som er blevet ana­lyseret i flere af de seneste rappor­ter om Beskæftigelsen i Europa, at den reelle pensionsalder nu er fal­det til gennemsnitligt 5 år under den officielle pensionsalder i de fle­ste medlemsstater.
A dispropor­tionate number of those in the low­est paid 10% of wage earners are women, while a disproportionate number of those in the highest paid 10% are men. The dispersion of men's earnings, moreover, is wider than that of women in nearly all Member States.
Derudover er mange gået på før­tidspension, simpelthen fordi de mistede deres arbejde og ikke kun­ne finde et andet.
One of the major challenges facing the Union is to find ways of mak­ing full use of older workers and to halt the decline in the participa­tion and employment of those aged over 55 (and increasingly, over 50).
Mange af dem var manuelle arbejdstagere, der var be­skæftiget inden for fremstillingsin­dustrien, minedrift og landbrug.
Part II, chapter 3 pres­ents a detailed analysis of this issue.
Med disse sektorers tilbagegang og væksten inden for servicesektoren vil der i fremtiden muligvis være mindre behov for, at arbejdstagerne går på førtidspension på grund af arbejdets fysisk krævende karak­ter.
The slowdown in the birth rate cou­pled with more people living longer has led to an ageing of the popula­tion throughout the European Union.
Under alle omstændigheder er der i Unionen sket en ændring i po­litikkerne væk fra at tilskynde æl­dre arbejdstagere til at gå på før­tidspension og hen imod at holde dem i beskæftigelse.
This trend is set to acceler­ate in the next 10—15 years, leading to a pronounced increase in the number of people of 65 and over as the post­war 'baby­boom' genera­tion reaches this age.
Den europæiske befolknings aldring er blot en af de faktorer, der fører til øget afhængighed af sociale ydelser.
The gap between men's and women's earnings for the higher paid was more than that for the lower paid in all Member States without exception.
En analyse af de faktiske afhængighedssatser, dvs. forholdet mellem alle på 15 år og derover, der ikke er i arbejde (og derfor ikke bi­drager til finansieringen af de soci­ale sikringsordninger), og dem, der er i arbejde, viser et billede, der er meget forskelligt fra den "teoreti­ske" afhængighedsratio, eller an­tallet af personer over pensionsal­deren i forhold til antallet af personer i den erhvervsaktive alder (den normale definition).
This implies that observed differences in aver­age earnings between men and women arise more from differen­tials among higher paid workers than among lower paid and that women are less well represented among the higher paid.
Mens sidstnævnte er på omkring 24% i Unionen på nuværende tidspunkt (lige under en person på 65 eller derover for hver fire personer i den
Women would appear to experience more difficulty than men in advancing their careers, at least so far as pay is concerned, no matter what type of job they do.
Der er hovedsagelig blevet gennemført bestræbelser på at hæve den faktiske pensionsalder i medlemsstater, hvor erhvervsfre­kvensen for mænd i slutningen af halvtredserne og begyndelsen af tresserne er meget lav. Der er ble­vet indført foranstaltninger for at hæve den officielle pensionsalder, øge det antal år, en person skal have bidraget for at kunne opnå fuld pension, eller begrænse ad­gangen til førtidspension i de 9 medlemsstater med den laveste er­hvervsfrekvens for mænd i denne aldersgruppe (de tre Bene­lux­lande, Tyskland, Østrig, Frankrig, Spanien, Italien og Fin­land). Man må imidlertid erkende, at hovedformålet med disse poli­tikker er at nedbringe udgifterne til de sociale beskyttelsessyste­mer, uafhængigt af deres virkning på førtidspensionering som sådan.
Two factors have contributed to the present situation. First, the decline in participation in the labour mar­ket of men aged over 50 years, which has been analysed in several recent Employment in Europe reports, means that the effective age of retirement has now fallen on average to some 5 years below the official age in most Member States.
En alternativ metode til at nedbrin­ge antallet af ældre arbejdstagere, der forlader arbejdsmarkedet, er at gøre det muligt for dem, der nær­mer sig pensionsalderen, at arbejde på deltid frem for helt at holde op med at arbejde.
Measures have been introduced to increase the offi­cial age of retirement, extend the number of years of contributions required for a full pension or restrict access to early retirement benefits in all 9 countries with the highest inactivity rates for men in this age group (the three Benelux countries, Germany, Austria, France, Spain, Italy and Finland).
I en situation, hvor mangel på arbejdspladser er et stort problem er denne slags ord­ninger på en måde et kompromis mellem at bekæmpe arbejdsløshed og bevare de ældre arbejdstagere i beskæftigelse, og i en række lande har man faktisk indført en forplig­telse for virksomhederne til at an­sætte andre arbejdstagere samti­dig.
It should be recognised, however, that a major aim of these policies is to reduce the cost falling on systems of social protection, independently of their effect on early retirement per se.
For det andet har høj arbejdsløshed hovedsageligt blandt ufaglærte og ældre arbejdstagere, foranlediget mange til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet. En betydelig an­
An analysis of effective dependency ratios, ie the ratio of all those of 15 and over who are not in work (and therefore not contributing to the funding of social protection) to those in employment, shows a rather different picture than the 'theoretical' dependency ratio, or people above retirement age rela­tive to those of working age (the usual definition).
Indtil videre er det dog kun relativt få mænd, der er deltidsbeskæftige­de selv i de ældre aldersgrupper — kun omkring 6% af aldersgruppen
Secondly, high unemployment, par­ticularly among unskilled and older workers, has led many to withdraw from the labour market.
55-59 år og omkring 12% af aldersgruppen 60-64 år.
The Luxembourg process — a medium term strategy towards more and better jobs
Den kræver en mere energisk gennemførelse af retningslinjer ne for beskæftigelsen inden for rammerne af de nationale handlingsplaner for beskæftigelse, der vil omfatte mange af de individuelle politiske spørgsmål, der er beskrevet ovenfor.
The European Employment Strategy is not an instant solution and will need to be implemented steadfastly over a number of years, although progress to date has been encouraging.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi er ikke en øjeblikkelig løsning, og den må gennemføres ufra vendt i flere år, selv om de fremskridt, der er gjort til dato, har været opmuntrende.
The European employment strategy, or 'the Luxembourg process', is an all-European effort to meet the challenges identified above.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi, eller "Luxembourgprocessen", er en samlet europæisk indsats for at tage ovenstående ud fordringer op.
people of working age who are not in employment and effectively the financing burden has to be borne by those in paid work.
Den kræver, at arbejdsmarkedets parter indtager en større rolle i en makroøkonomisk og beskæftigelsesmæssig dialog, i en partnerskabsbaseret indfaldsvinkel til forening af økonomi ske og beskæftigelsemæssige mål.
The future development of the effective dependency rate depends, in practice, as much on the relative number of those of working age who need support from those in work, as on the relative number of people of retirement age and over (Graph VIII).
På det europæiske råds møde i Wien fik beskæftigelsen en central plads i Unionens fremtidige udviklingsstrategi.
The European Council of Vienna placed employment at the heart of the strategy for the future development of the Union.
Man fastslog, at beskæftigelsen har højeste prioritet for Unionen, da det er den bedste metode til at give befolkningen reelle muligheder og til at bekæmpe fattigdom og udstødelse effektivt som grundlag for den europæiske sociale model.
It noted that employment is the top priority for the Union, as the best way of providing real opportunity for people and of combating poverty and exclusion effectively, serving as the basis for the European social model.
Beskæftigelsen i Europa 1999 undersøger baggrunden for disse spørgsmål og analyserer nogle af de vigtigste træk ved det europæiske arbejdsmarked.
In addition, many of those who have retired early have done so simply because they lost their job and could not find another one.
De vigtigste konklusioner er:
Many of them were manual workers employed in manufacturing, mining or agriculture.
På det europæiske møde i Köln op fordrede man derfor til udvikling af en europæisk beskæftigelsespagt rettet mod en bæredygtig reduktion af arbejdsløsheden, her under et øget engagement og ansvar fra arbejdsmarkedets parters side.
With the decline of these sectors and the growth of services, there may be less need in future for people to retire early because of the physically demand ing nature of the job they are doing.
Den omfatter tre hovedelementer, der tilsammen udgør de centrale elementer i den politiske reaktion på de beskæftigelsesmæssige udfordringer, som Unionen står over for:
In any event, there is a shift in the emphasis of policy across the Union away from encouraging older work ers to retire early and towards keeping them in employment.
Unionen er verdens største handelsblok, men den kan aldrig beskyttes fuldstændig mod udsving i verdenshandlen og den globale aktivitet.
The Cologne European Council called for the development of a European Employment Pact aimed at a sustainable reduction of unemployment.
Betragtes Europa som en "heterogen enhed", kan problemerne og fordelene ved at være en del af en helhed deles, samtidig med, at betydningen af forskellene mellem medlemsstaterne og regionerne understreges.
It comprises three main elements which together represent the key elements of a policy response to the employment challenges of the Union:
Denne strategi er nu godt på vej.
This strategy is now well under way.
Retsgrundlaget for den er afsnittet om beskæftigelse i Amsterdam-traktaten, der fastslår, at beskæftigelse er et spørgsmål af "fælles interesse", og fastsætter målene og processerne for beskæftigelsesfremme i Unionen.
This strategy is founded in the Employment Title of the Amsterdam Treaty, which states that employment is an issue of 'common concern' and sets out the objectives and processes for promoting employment in the Union.
Med traktatens ikrafttræden vil strategien nu blive gennemført fuldt ud.
With the entry into force of the Treaty, the Strategy will now come fully into its own.
Det centrale i strategien er fastlæggelsen og gennemførelsen af retningslinjer for beskæftigelsen hvert år, som medlemsstaterne vedtager på for slag fra Kommissionen, og som indebærer en overvågningsprocedure baseret på nationale handlingsplaner og årsrapporter om gennemførelsen af beskæftigelsespolitikken, som gennemgås af Kommissionen og Rådet.
The centrepiece of the strategy is the definition and implementation of the Employment Guidelines each year, adopted by the Member States on a proposal from the Commission and involving a country surveillance procedure, based on National Action Plans and yearly implementation reports examined by the Commission and the Council.
De første ret ningslinjer blev vedtaget på Det Europæiske Råds ekstraordinære topmøde i Luxembourg i 1997 efter beslutningen på topmødet i Amsterdam om at gennemføre bestemmelserne i beskæftigelsesafsnittet straks.
The first Guidelines were agreed by the Extraordinary European Council in Luxembourg in 1997, following the decision of the Amsterdam European Council to implement the provisions of the Employment Title immediately.
Skabelse af arbejdspladser for alle segmenter af arbejdsstyrken.
An alternative means of reducing outflows of older workers from the labour market is to make it possible for those approaching retirement age to work part-time rather than stopping work completely.
I Unionen kommer kun en enkelt gruppe i nærheden af fuld beskæftigelse. Erhvervsfrekvensen for mænd i den mellemste aldersgruppe er omkring 80-90%, men for unge, kvinder og ældre mænd er den meget lavere.
In a context where job shortages remain a major problem, this type of arrangement is in some sense a compromise between combating unemployment and keeping older workers in employment and, indeed, in a number of countries has included an obligation for companies to take on other people at the same time.
Retningslinjerne for beskæftigelsen for 1999, der i det store hele svarer til retningslinjerne for 1998, tager hensyn til medlemsstaternes erfaringer med gennemførelsen af retningslinjerne for første gang.
The Employment Guidelines for 1999, largely similar to those for 1998, take account of the experience of Member States in applying the Guidelines for the first time.
På en række seminarer afholdt i samt lige medlemsstater for at undersøge gennemførelsen af de nationale handlingsplaner tog man ved lære af den første gennemførelse af ret ningslinjerne for beskæftigelsespo
In a series of seminars in all the Member States to examine the implementation of the National Action Plans, the lessons of the first implementation of a set of guidelines for employment policy on a Union-wide basis were drawn and built upon.
Centralt i beskæftigelsespagten er en tættere synergi mellem en makroøkonomisk politik baseret på vækst og stabilitet, den euro pæiske beskæftigelsesstrategi for at forbedre effektiviteten på arbejdsmarkedet og de strukturelle reformer af produkt-, kapital- og arbejdsmarkedet.
• At the core of the European Employment Pact is an increased synergy between a macroeconomic policy based on growth and stability, the Euro pean employment strategy to improve the efficiency of labour markets and structural reforms in goods, services and capital markets.
Den kombinerer en indsats for vækst og beskæftigelse i medlemsstaterne med en strategi fastlagt på europæisk plan for at optimere samspillet mellem dem. I beskæftigelsesstrategien anses strukturelle reformer for at være essentielle for at forbedre konkurrenceevnen og markedsfunktionen.
It combines action for growth and employment at the level of the Member States with a strategy agreed at European level to maximise the efficient interaction between them.
Job i Europa: tillid i en usikker tid tet på markedet, men i endnu højere grad knyttet til regionale for skelle, og disse kan påvirke det omfang, i hvilket den makroøkonomiske politik kan støtte vækst og beskæftigelse.
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty are not limited just to market inflexibility but more importantly are linked to regional disparities, and these can affect the extent to which macroeconomic policy can be supportive of growth and employment.
Forbedring af beskæftigelsen inden for servicesektoren.
More employment in services will benefit the whole of the work force irrespective of their skill levels.
Højere beskæftigelse inden for servicefagene vil være til gavn for hele arbejdsstyrken uanset kvalifikationer.
It calls for an enhanced role for the social partners, in a macroeconomic and employment dialogue, in a partnership approach to reconciling economic and employment objectives.
Forbedring af arbejdsstyrkens kvalitet.
Improving the quality of the labour force.
Opretholdelse og forbedring af arbejdsstyrkens kvalifikationer vil forbedre dens evne til at besætte og bevare de job, der skabes inden for nye sektorer.
Maintaining and upgrading the skills of the work force will improve their ability to take and keep the kinds of job which are being created in the new sectors.
De ældre arbejdstagere holdes i beskæftigelse.
Employment in Europe 1999 examines the background to these issues and analyses some the major features of the European labour market. The main conclusions are:
16% af befolkningen er nu over 65, og afhængighedssatsen i Unionen er steget fra 20% i 1980 til over 23% i dag.
16% of the population are now over 65 and the dependency rate in the Union has increased from 20% in 1980 to over 23% today.
En sådan stigning har særlig betydning for de sociale beskyttelsessystemer, ikke blot for pensionerne, men også for udgifterne til sundhed og langtidspleje og for forholdet mellem den generation, der er i arbejde, og den generation, der er pensioneret.
Such an increase has special implications for social protection systems, not only for pensions but also for expenditure on health and long-term care and for the relationship between the generation in work and that in retirement.
Beskæftigelsen i Europa 1999 Job i Europa: tillid i en usikker tid
Employment in Europe 1999
D > ό Tegn abonnement på serien »Beskæftigelse & sociale anliggender« Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet)
Price in Luxembourg (excluding VAT)