natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Men de fleste medlemslande offentliggør ikke oplysninger i en form, som gør det muligt at vurdere
On the other hand, expenditure has increased in four countries ­ Denmark,the FRG, Greece and Portugal ­ despite fall­ing unemployment.
Bevillingerne til arbejdsmarkedspolitik i forhold til BNP i EF­landene 1985,1988/89
Labour Market Policy Expenditure in Relation to GDP in the Member States 1985,1988/89
■ Aktive foranstaltninger @ Arbejdsløshedsydelser □ Førtidspensionering
■ Active measures ■ Unemployment compensation Π Early retirement
I de fleste medlemslande går stør­steparten af udgifterne på dette område fortsat til udbetaling af ar­bejdsløshedsydelser.
In most Member States, expendi­ture in this area is still dominated by spending on unemployment com­pensation.
Programmer for en mere aktiv anvendelse af bevillingerne til f.eks. erhvervsud­dannelse, beskæftigelsestilskud og særlige foranstaltninger til fordel for unge og handicappede tegner sig i gennemsnit tilsammen for kun ca. en tredjedel af udgifterne (Figur 101).
On average, active policies of, for example, training, employment subsidies and special youth and disabled schemes, together account for only around one­third of expenditure (Graph 101).
Kun i Portugal, Græ­kenland og Italien bruges der flere penge til aktive foranstaltninger end til arbejdsløshedsydelser.
Only in Portugal, Greece and Italy does spending on active measures exceed spending on unemployment compensation.
Men dette afspejler kun de meget lave arbejdsløshedsdagpengesatser i disse lande og er ikke udtryk for mere omfattende aktiv indsats.
This, however, is a reflection of the low rates of unemployment benefit in these countries rather than of high levels of active expenditure.
Be­villingerne til aktive foranstaltnin­ger ­ over 1% af BNP ­ er højest i Danmark, Belgien, Holland og ­overraskende nok ­ Irland (en stor del af udgifterne her finansieres af Socialfonden).
Spend­ing on active policies, at over 1% of GDP, is highest in Denmark, Bel­gium, Netherlands and, perhaps surprisingly, Ireland (much of which is financed from the Social Fund).
I GR Ρ Højre søjle 1988/89
It is lowest in Greece and
DK IRL Β Venstre søjle 1985
DK IRL Β NL E Left Bar 1985 - Right Bar 1988/89
Men i de fleste lande er førtidspensionsord­ningerne blevet mindre fremher­skende i de seneste år, især i Fran­krig, hvor udgifterne hertil blev næsten halveret i forhold til BNP fra 1985 til 1988.
Luxembourg, where it is less than 0.6% of GDP.
I de seneste år har man kunnet re­gistrere i hvert fald tre større for­skydninger i sammensætningen af de aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger (Figur 102).
In recent years, at least three major shifts in the composition of active policy measures are evident (Graph 102).
Særli­ge programmer til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden samt be­skæftigelsestilskud har fået mindre betydning, mens erhvervsuddannel­sesprogrammer til fordel for voksne arbejdstagere, især de arbejdsløse, har fået stadig større vægt.
Special programmes to combat youth unemployment and employment subsidies have de­clined in importance while training schemes for adult workers, espe­cially for those unemployed, have become increasingly more import­ant.
Flere medlemslande har enten påbegyndt helt nye programmer eller omlagt og udvidet finansieringen af eksiste­rende programmer.
Several Member States have either introduced new programmes or redesigned and expanded the funding of existing programmes (e.g. Denmark, UK, France and Spain).
(Det er tilfældet i Danmark, Storbritannien, Fran­krig og Spanien).
Elsewhere in the Community, they account for little or no expenditure, though similar end­results are achieved in the FRG and Spain, as well as in France, by regulation of pension schemes or more favour­able treatment of older workers in the unemployment system.
Storbritannien og Holland er helt ophørt med at gen­nemføre direkte jobskabelsespro­grammer, idet man er af den opfat­telse, at de arbejdsløse er bedre tjent med uddannelsestilbud end med kunstige jobs.
In most countries, however, early retire­ment schemes have become less important in recent years, espe­cially in France where spending almost halved relative to GDP be­tween 1985 and 1988.
Der er væsentlige forskelle med hensyn til, hvad der lægges vægt på i de aktive arbejdsmarkedsfor­anstaltninger i de enkelte medlem­slande.
There are significant differences in the composition of active policies as between Member States.
I de fleste lande er er­hvervsuddannelse og efteruddan­nelse af voksne arbejdstagere i øje­blikket den største udgiftspost.
In the ma­jority of countries, training and retraining of adult workers is at present the most important element of expenditure.
Men i Italien og Luxembourg vejer sådanne foranstaltninger ikke særlig tungt.
In Italy and Luxem­bourg, however, it is of negligible importance.
Foranstaltninger til bekæmpelse af ungdomsarbejds­løsheden er en lige så stor post som erhvervsuddannelsesforanstaltni ngerne i Fællesskabet som helhed, men de er aflangt større betydning i Italien og Irland end andre ste­der. I Belgien, Grækenland og Vesttyskland er der kun afsat me­get få midler til dette formål.
Measures to combat yoLith unemployment account for a similar proportion of expenditure as training policies across the Com­munity as a whole, but are of much greater significance in Italy and Ire­land than elsewhere.
Til­svarende er beskæftigelsestilskud af stor betydning i Belgien og Spa­nien, men i Storbritannien, Fran­krig og Danmark bruges de næsten ikke, medens foranstaltninger til fordel for de handicappede er en vigtig post i Holland og Danmark, mens de næsten ikke findes i Ir­land, Italien, Spanien, Græken­land og Storbritannien.
Similarly, employment sub­sidies are important in Belgium and Spain, but in the UK, France and Denmark are hardly used at all, while measures for the disabled are significant in the Netherlands and Denmark but are almost non­exist­ent in Ireland, Italy, Spain, Greece and the UK.
Der er to andre fælles tendenser, nemlig øget interesse for at hjælpe de langtidsledige og voksende brug af ydelser i form af naturalier i ste­det for kontante udbetalinger. Med­
Two other common tendencies are an increased concentration of policy on the long­term unemployed and the growing importance of benefits
Fordeling af udgifterne til "aktive" arbejdsmarkeds­politiske foranstaltninger i EF­landene
Breakdown of Expenditure on 'Active' Labour Market Policies in the Member States 1985 and 1988/89
I de seneste år er udgifterne til aktive beskæftigelsesforanstalt­ninger vokset i forhold til BNP i samtlige medlemslande undtagen Luxembourg, Irland, Belgien og Storbritannien (Figur 101).
In recent years, expenditure on ac­tive measures has increased in relation to GDP in all Member States with the exception of Luxem­bourg, Ireland, Belgium and the UK (Graph 101).
Stig­ningen har været særlig markant i de sydlige EF­lande, Italien, Spa­nien, Portugal og Grækenland, hvor sådanne foranstaltninger hid­til har været forholdsvis ukendte, og hvor der ­ for Spaniens og Por­tugals vedkommende ­ blev flere finansielle ressourcer til rådighed i forbindelse med tiltrædelsen af Fællesskabet.
The increase has been especially marked in the Southern States of Italy, Spain, Portugal and Greece, where such measures were relatively under­developed and where in the case of Spain and Por­tugal joining the Community has provided additional finance.
Men udgifterne til aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger i Fællesskabet er stadigvæk langt mindre end i Sve­rige, der bruger endnu flere penge til dette formål end til den i forve­jen meget gunstige arbejdsløsheds­dagpengeordning.
Expen­diture on active labour market policies in the Community, how­ever, is still well below the level in Sweden where it exceeds spending on the generous unemployment benefit scheme.
Det skal bemærkes, at de ordninger, der tager sigte på at tilskynde ar­bejdsgiverne til at beskæftige flere folk, normalt falder ind under kate­gorien af statsstøtte, og som sådan er de omfattet af bestemmelserne i Artikel 92 og 93 i Romtraktaten, d.v.s. de skal forelægges for Kom­missionen, der skal give sin tilladel­se, før de kan iværksættes.
The incentives schemes, it should be noted, generally fall in to the ca­tegory of state aids, and as such, under the provisions of Articles 92 and 93 of the Treaty, they have to be notified to the Commission and authorised before being im­plemented.
Højre søjle 1988/89
IRL DK Β NL D EUR12 F Left Bar 1985 - Right Bar 1988/89
Kapitel 9 De enkelte landes arbejdsmarkedpolitik de, Spanien og Italien, anvendes programmer for midlertidig er hvervspraktik for unge som en form for tidsbegrænsede kontrakter. ter.
Chapter 9 National Labour Market Policies countries, in Belgium, France,the FRG and Spain, the legal scope for fixed-term contracts has been widened and in two countries, Spain and Italy, temporary on-the-job training programmes for young people are also used as a kind of fixed-term contract.
lemslandene har enten omlagt erhvervsuddannelsesprogrammerne, så de i højere grad tager sigte på de langtidsledige (f.eks. i Frankrig og Storbritannien), eller udarbejdet nye uddannelsesprogrammer specielt til fordel for denne gruppe (f.eks. i Vesttyskland og Danmark).
in kind instead of cash payments. Member States have either redirected training schemes towards the longterm unemployed (e.g. France and the UK) or created new training programmes specifically for this group (e.g. the FRG and Denmark).
Derudover har en række lande ind ført nye jobsøgningsfaciliteter for dem, der har vanskeligt ved at finde arbejde.
In addition, a number of Governments have introduced new job-search facilities for those find ing it hard to find work.
Disse nye faciliteter kan have form af "jobklubber", i Frankrig, Storbritannien og Holland, eller "jobsøgningskurser" i Irland og Dan mark.
These new services take the form of'job clubs' in France, the UK and the Netherlands, or of 'job-search coui'ses' in Ireland and Denmark.
Med hensyn til arbejdstid synes ud viklingen i retning af nedsat arbejdstid nu at være mindre udtalt end i begyndelsen og midten af 1980'erne. I en række lande, som f.eks.
changes in recent years have con cerned employment protection and working time arrangements.
bejdstidsregler. På det førstnævnte område har der været en gene rel, men dog forholdsvis beskeden liberaliseringstendens i form af op hævelse af visse restriktioner for afskedigelse af arbejdstagere.
In the former area, there has been a wide spread, though generally modest, trend towards deregulation in the form of relaxing restrictions on dismissal of employees.
Men denne tendens har dog markeret sig forskelligt i de enkelte lande.
This trend, however, has varied in content.
I Storbritannien har man f.eks. ind skrænket beskyttelsen mod afskedigelse til kun at omfatte arbejds tagere i større virksomheder, som har været ansat i over to år.
In the UK, for example, it has taken the form of confining protection to workers in larger companies who have been employed for more than two years.
I Frankrig lempede regeringen oprindeligt de administrative krav i relation til afskedigelser, men har siden indført en vis grad af beskyttelse i en decentraliseret form ved at udvide virksomhedsnævnenes beføjelser og stille krav om efteruddannelsesforanstaltninger.
In France, the government initially eased the administrative requirements for re dundancies, but has since restored some measure of protection on a decentralised basis by enlarging the rights of works councils and enforcing retraining initiatives.
I man ge lande, f.eks.
In many
Belgien, Frankrig, Vesttyskland og Spanien, er der i henhold til lovgivningen givet øge de muligheder for tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, og i to lan-
Changes in rules and regulations governing the working of the labour market are much harder to identify and assess than public spending programmes. The most significant
Det er langt vanskeligere at vurdere ændringer på lovgivningsområdet omkring arbejdsmarkedet og den måde, hvorpå det fungerer, end at vurdere, hvad det offentlige bruger til specifikke formål.
As regards working time, the move ment towards a reduction now seems less strong than in the early and mid-1980s.
De vigtigste ændringer i de seneste år drejer sig om beskyttelse af ansættelsesforholdet samt ar
In a number of countries, such as the FRG and Denmark, it has been left entirely to collective bargaining, whereas else where, in France, Spain, Belgium and Greece, government action has been taken.
Nye arbejdsmarkeds problemer og nye politiske løsninger
Placement services for the longterm unemployed
Jobformidling for langtidsledige
Changing Labour Market Problems and Differing Policy Responses
I Storbritannien indførte man i april 1990 en "Job Interview Guarantee" og et dertil hørende "Work Trial Scheme" i en række storbyområder.
The UK's Job Interview Guarantee and the linked Work Trial scheme were introduced into a number of inner city areas in April 1990.
Formålet er at tilbyde en mere effektiv ansættelsesformidling til arbejdsgivere, som underskriver en officiel aftale om at garantere langtidsledige et jobinterview.
The idea is to offer enhanced recruitment services to employers who will sign a formal agreement to guarantee job interviews to longterm unemployed people.
Formidlingen består i kortvarige, in- -dividuelle uddannelseskurser for at oplære folk til det, arbejdsgiveren har behov for, samt at stille arbejdsløse til rådighed i en tre-ugers forsøgsperiode uden løn.
These services consist of short customised training courses to train people to the employer's requirements and also making the unemployed available on a three-week trial basis without wages.
Arbejdsgiveren skal kun betale rejseomkostninger og fortæring.
Only travel and meal expenses will be paid by the employer.
I Grækenland er arbejdsgivere, der modtager et generelt lønomkostningstilskud for at skabe flere jobs, tvunget til at tage halvdelen af dem, de ansætter, blandt de registrerede arbejdsløse.
In Greece, employers in receipt of a general wage costs subsidy to promote job creation are obliged to take half of those they hire from amongst the registered unemployed.
Jobcentre for søger at give langtidsledige første prioritet.
Job centres attempt to give priority to the longterm unemployed.
I praksis er dette dog vanskeligt, fordi de mangler både kvalifikationer og erfaring.
In practice this is difficult because of their lack of qualifications and experience.
Selv om de officielle jobcentre er de eneste tilladte arbejdsformidlingsorganer i Grækenland, benytter arbejdsgiverne sig ofte af uformelle rekrutteringskanaler, hvorved den officielle arbejdsformidling kommer til at råde over færre ledige jobs, normalt af en ringere kvalitet.
Although the official job centres are the only permitted employment agencies in Greece, employers often turn to informal channels of recruitment, thus reducing the number and quality of vacancies available to the official service.
I Italien skal arbejdsgiverne give meddelelse om alle ledige stillinger til den officielle arbejdsformidling, der kan tilbyde dem til arbejdsløse efter en prioriteringsrækkefølge på grundlag af deres behov for be skæftigelse.
In Italy, employers must notify all vacancies to the official place ment service, and the service has a system of offering them to the unemployed in order of priority of their need for employment.
De arbejdsløse opføres på ventelister i en bestemt rækkefølge i henhold til ledighedens varighed, den pågældendes familiesituation, helbred og andre sociale kriterier.
They are placed on the waiting list in an order determined by their duration of unemployment, family situation, health and other social criteria.
Arbejdsgiverne er tvunget til at acceptere de ansøgere, de får tilbudt, såfremt de opfylder de i forvejen fastsatte betingelser med hensyn til kvalifikationer og erfaring.
Employers are obliged to accept the applicants offered to them provided they meet agreed criteria on qualifications and experience.
Arbejdsmarkedspolitikken vil naturligvis ændre sig i takt med, at den problemstilling, som den tager sigte på, ændrer sig.
Labour market policies are, of course, likely to change as the na ture of the problem they are addressing is changing.
Tilsvarende vil for skelle med hensyn til, hvilke problemer de enkelte landes regeringer står over for, komme til udtryk som forskelle i de politiske foranstaltninger, der iværksættes i de enkelte lande.
Similarly, differences between the problems faced by individual governments will tend to be reflected in differences between the policies
Kapitel 9 De enkelte landes arbejdsmarkedpolitik ændringer i karakteren af arbejds­markedsproblematikken i hele Fæl­lesskabet.
Chapter 9 National Labour Market Policies grammes are increasingly person­alised and tailored to the particular needs of each individual (Box).
Disse programmer bliver i stigende grad afpasset efter den enkeltes personlige behov (se den indrammede tekst).
The common trends in policy identified above in some degree reflect general changes in the nature of labour market prob­lems across the Community.
Dan­mark, Frankrig, Italien og Vesttys­kland, med mere fleksible ordnin­ger, hvor folk kan arbejde på deltid eller gradvis nedsætte deres ar­bejdstid over en længere periode inden pensionsalderen.
completely, several member gov­ernments, e.g. Denmark, France, Italy and the FRG, are now experi­menting with more flexible schemes under which people work part­time or retire gradually over a period.
Sådanne ordninger kan opfylde to målsæt­ninger samtidig: dels kan de være med til at løse det arbejdsløsheds­problem, som stadig eksisterer, dels kan de sikre, at de fagkund­skaber, som de ældre arbejdstage­re har, og som der i stigende grad bliver mangel på, ikke går fuld­stændig tabt.
Such schemes can potentially achieve two objectives at the same time: that of tackling the unemploy­ment problem which still remains, while ensuring that the increasing­ly scarce skills possessed by older people are not lost completely.
Faldet i arbejdsløsheden i de seneste få år har medført en direkte reduk­tion i udgifterne til arbejdsløsheds­ydelser og en tilsvarende stigning i de "aktive" foranstaltningers relati­ve vægt ­ selv om denne stigning i de sydlige EF­lande skyldtes en mere bevidst politisk beslutning.
Differences in policy trends be­tween countries owe something to differences in the problems faced.
På sam­me måde afspejler det forhold, at der lægges mindre vægt på førtidspen­sionsordninger og særlige ungdoms­beskæftigelsesprogrammer, de store befolkningsmæssige ændringer i Fællesskabet.
Variations in the scale of unemploy­ment compensation are closely related to variations in rates of un­employment, Ireland, Spain and Belgium with the highest rates being the largest spenders and Por­tugal and Luxembourg where rates are lowest being the smallest (Graph 101).
Det kraftige fald i fød­selsfrekvensen, som fandt sted i 1970'erne, betyder, at væsentligt færre unge kommer ind på arbejds­markedet, hvilket kombineret med, at en større andel fortsætter i en videregående uddannelse, allerede har medført en kraftig nedgang i ungdomsarbejdsløsheden i de fleste lande og dermed har reduceret beho­vet for særlige foranstaltninger til at bekæmpe denne form for arbejdsløs­hed.
However, there are significant differences between countries in the rates of benefit paid to those out of work and in the cover­age of the system. Denmark and the Netherlands have by far the most generous and most extensive schemes and therefore spend much more on unemployment compensa­tion in relation to the numbers out of work than other Member States.
Der lægges stadig større vægt på foranstaltninger, der tager sigte på at reintegrere de langtidsledige på arbejdsmarkedet og også skaffe an­dre grupper bedre adgang til ar­bejdsmarkedet, f.eks. gifte kvin­der.
More emphasis is being put on measures to ensure reintegration of the long­term unemployed into the labour market and greater partici­pation of other groups such as married women.
Med hensyn til de langtidsledige omfatter de nye for­anstaltninger støtte og hjælp til at søge jobs via kurser, der skal lære dem "at sælge sig selv", samt andre former for vejledning og rådgiv­
In the case of the long­term unemployed, new measures include those aimed at helping them in the search for jobs through training on techniques of self­presentation and other forms of guidance and counselling. Such pro­
Forskellene mellem de enkelte lan­des politik på dette område skyldes til dels forskelle mellem problemstil­lingerne i landene: forskellene med hensyn til omfanget af arbejdsløs­hedsydelserne hænger nøje sammen med forskellene i arbejdsløsheds­procenter, hvor Irland, Spanien og Belgien har den højeste arbejdsløs­hed og dermed også bruger flest pen­ge til dette formål, mens Portugal og Luxembourg, hvor arbejdsløsheden er lavest, bruger færrest penge (Fi­gur 101).
The fall in unemployment over the past few years has led directly to a reduction in unemployment com­pensation and a consequent increase in the relative importance of active policy measures ­though in Southern states this increase was the result of a conscious policy deci­sion.
Men der er dog store for­skelle mellem landene med hensyn til ydelsernes størrelse og ordnin­gernes dækningsgrad.
Similarly, the decline in early retirement schemes and special youth employment programmes re­flects major demographic changes in the Community.
Danmark og Holland har langt de gunstigste og mest omfattende dagpengeordnin­ger og bruger derfor langt flere res­sourcer til dette formål sammen­holdt med antallet af ledige end de øvrige medlemslande. Det modsatte er tilfældet for Italiens og Græken­lands vedkommende (Figur 103).
The significant fall in birth rates which occurred in the 1970s means a substantial de­cline in the numbers of young people entering the labour market, which together with a rising proportion going into higher education, has al­ready brought a sharp reduction in youth unemployment in most coun­tries and so has reduced the need for measures to combat this.
Udgifter til arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger pr. 1% arbejdsløshed i EF­landene 1988/1989
Labour Market Policy Expenditure per 1% Unemployment in the Member States
■ Aktive foranstaltninger Β Arbejdsløshedsydelser Π Førtidspension
■ Active measures Unemployment compensalion Π Early retirement
Eftersom der kommer færre unge til, må tilegnelsen af nye færdigheder hos arbejdsstyrken og tilpasningen til nye teknologier i højere grad ske ved at oplære de eksisterende ar­bejdstagere, fordi man ikke kan væ­re sikker på, at den nye generation vil kunne opfylde behovene.
As a result of falling numbers of young people, the introduction of new skills into the work force and adaptation to new technologies have to be achieved more through training existing employees rather than through relying on the new generation.
Efter­uddannelsesprogrammer for voksne er derfor blevet stadig mere nødven­dige og dermed også en stadig større udgiftspost på de offentlige budget­ter til arbejdsmarkedsforanstalt­ninger.
Adult retraining schemes are therefore becoming in­creasingly necessary and are consequently accounting for an in­creasing share of labour market spending in many states.
Den samme demografiske tendens er forklaringen på, at man er begyndt at gå bort fra foranstalt­ninger, der skal reducere udbud af arbejdskraft, som f.eks. førtidspen­sionsordninger, som under alle om­stændigheder har vist sig at koste mange penge, og som derfor har væ­ret vanskelige at opretholde over længere perioder.
The same demographic trend explains the de­clining emphasis on measures to reduce labour supply, such as early retirement schemes, which in any event have proved costly to finance and therefore hard to sustain for long periods.
I stedet for omfattende tilskud med det formål at få folk til helt at holde
In place of generous subsidies to persuade people to stop working
Hjælp til at blive en "god jobsøger"
Help in developing job search skills