natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU er den næststørste eksportør i verden, men samtidig den største importør.
In other words, the Union manages to be both the second largest exporter of agricultural produce in the world and the largest importer.
De høje priser, der blev fastsat i denne første periode af den fælles landbrugspolitik, og de forskellige former for støtte, der blev indført, bidrog stærkt til, at landbruget blev moderniseret; udgifterne til priserne og støtten blev afholdt af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).
The high prices set during the early years of the CAP, along with output-related aid schemes under the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF), were among the many factors stimulating the overall modernization of agriculture.
I løbet af en generation producerede Europa to til tre gange mere med to til tre gange færre personer og på et land brugsareal, der var langt mindre end tidligere; landbruget har undergået en større udvikling i et halvt århundrede end i de to årtusinder forud.
Within one generation, the Community was producing two to three times as much with two to three times fewer people, and from a considerably smaller surface area devoted to agriculture.
Disse ubestridelige fremskridt skabte dog samtidig nye problemer.
Farming has developed more in the last fifty years than it did in the previous two thousand.
For det første opstod der kroniske produktionsoverskud, som medførte udgifter, der gav anledning til stigende kritik.
Yet this indisputable progress also gave rise to new problems.
Endvidere opstod der en tiltagende uligevægt mellem på den ene side produktionen, hvad angik produkternes art
ECU 1 = approximately GBP 0.82, IEP 0.79 or USD 1.28 on 1 September 1996.
I denne vanskelige sammenhæng har den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev iværksat i 1992, som formål at skabe en bedre overensstemmelse mellem udbud og efter spørgsel.
Against this difficult background, the reform of the CAP in 1992 was designed to bring supply more into line with demand, in particular by cutting back production (setting aside farmland, continuing milk quotas, curbing beef production, etc.), by encouraging greater attention to the environment and more rational use of land, and by starting to bring down prices.
Det skal især ske ved, at produktionen formindskes (braklægning, mælkekvoter, styring af oksekødsproduktionen mv.), og ved, at der tages større hensyn til miljøet og sikres en mere rationel jordudnyttelse; endvidere sænkes priserne.
Farmers were compensated by direct aid payments, given incentives to rationalize production costs and improve product quality, and helped to reclaim the home market from imports and to gear themselves towards new markets such as industrial and energy applications (biofuels).
Disse indgreb udlignes ved forskellige former for direkte støtte til landbrugerne og ved incitamenter, der skal fremme en rationalisering af produktionsomkostningerne og en kvalitetsforbedring.
Hand in hand with this, the Union has been encouraging woodland management and the development of addition al sources of income, in particular farm-based tourism.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 5-1997
Supplement — Frontier-free Europe, No 5-1997
DE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE: EN NY HORISONT FOR DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK
THE COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE: A NEW ERA FOR THE CAP this is spending saved to the national exchequers of the individual Member States.
Som helhed er overskuddene bragt under kontrol, selv om der fortsat er en række vanskeligheder, og selv om det fortsat er nødvendigt at følge udviklingen i mælkesektoren meget nøje.
Surpluses have been brought broadly under control, although difficulties remain and a close watch needs to be kept on the dairy sector.
For landbrugsindkomsterne var der en lang nedgangsperiode i 1980'eme, samtidig med at udgifterne for EUGFL's garantisektion steg fra 10 til 30 milliarder ECU, men indkomsterne har siden 1992 i gennemsnit vist en udvikling, der generelt har været positiv.
As for farming incomes, which declined steadily throughout the 1980s at a time when EAGGF Guarantee Section expenditure was rising from ECU 10 billion to ECU 30 billion, the general trend since 1992 has, on average, been positive.
Overgangsperioden for reformen af den fælles landbrugspolitik udløb i juli 1995.
The start of entry negotiations with the countries of central and eastern Europe will mark the next important stage in the common agricultural policy's development.
Den blev en periode med en vis udvikling: Satsen for braklægning blev lavere, de nye GATT-aftaler om verdenshandelen trådte i kraft (ligeledes i juli 1995), tre nye medlemsstater tiltrådte Unionen, og der skete en tilnærmelse mellem EU og de central- og østeuropæiske lande.
The eleven countries preparing to negotiate their accession to the Union 1 have a utilised agricultural area of 60 million hectares (compared with 140 million ha in the Community of Fifteen) and 105 million inhabitants (EUR 15 = 370 million).
Trods visse spændinger er budgetbevillingerne som helhed blevet overholdt, og den kommende tid forventes at give færre vanskeligheder i så henseende.
In these countries agriculture continues to account for a major share of the gainfully active population and gross domestic product, but their agriculture industries are characterized by generally low productivity and prices and are in the process of being completely restructured.
Den næste vigtige etape for den fælles landbrugspolitik vil blive, at der åbnes forhandlinger med landene i Central- og Østeuropa.
These countries can only be integrated into the CAP on the basis of carefully drawn rules which will help to avoid massive population shifts between Member States.
De elleve lande, der er umiddelbare kandidater til forhandling om tiltrædelse af Den Europæiske Union*, har et udnyttet landbrugsareal på 60 millioner ha (sammenlignet med 140 millioner i de femten EU-lande), og de tæller 105 millioner indbyggere (EU = 370).
In particular, account needs to be taken of the level of their prices and production as against the current state of the CAP in the Community of Fifteen.
Landbruget i disse lande tegner sig fortsat for en væsentlig del af den erhvervsaktive befolkning og af bruttonationalproduktet, men sektorens produktivitet er generelt beskeden, og priserne er lave; der er en gennemgribende omstrukturering i gang.
The Directorate-General for Agriculture at the Commission has calculated that a transitional period prior to and especially after accession will be essential to allow gradual harmonization within the new system, without throwing the present CAP into disarray.
Skal landene integreres i den fælles landbrugspolitik, er det nødvendigt, at der fastlægges særregler, og disse skal udformes omhyggeligt, så det undgås, at der sker omfattende produktionsforskydninger mellem landene.
The annual cost of agricultural support for these countries is put at between ECU 12 bn and ECU 15 bn, and essential investment of all types (infrastructure, economic development, etc.) will require transfers from the Community's Structural Funds estimated at ECU 15 billion a year.
Navnlig må der tages hensyn til pris- og produktionsniveauet i disse lande og til situationen for den fælles landbrugspolitik i de femten EU-lande.
The transitional period provided for in the CAP reform package came to a close in July 1995.
Ifølge Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug må der nødvendigvis gælde en overgangsperiode før og især efter tiltrædelsen, så der gradvis kan ske en harmonisering af helheden, uden at den nuværende landbrugspolitik bringes ud af ligevægt.
This coincided with a drop in the set-aside rate, the entry into force — also in July 1995 — of new GATT agreements on international trade, the accession to the Union of three new Member States, and increasingly closer links with the countries of central and eastern Europe.
Det samlede behov for investeringer (infrastrukturer, økonomisk udvikling mv.) anslås at kræve, at der årligt overføres 15 milliarder ECU fra EU's struktur fonde.
Although there have been some pressure points, expenditure has generally stayed within budget guidelines, and in future there should be fewer constraints on this score.
Hvilke fremtidsperspektiver kan der i øvrigt opridses på nuværende tidspunkt?
What does the future hold in store?
Perspektiverne kan udledes ret klart af de mange udtalelser, som er fremsat af ansvarlige på EU-plan: Der skal tages større hensyn til miljø og kvalitet; der skal gøres en mere målrettet indsats for landdistrikterne; støtten til unge landbrugeres etablering skal forbedres; den direkte støtte skal gøres mere selektiv; og der skal lægges større vægt på et land brug, som er mindre intensivt.
The many pronouncements made by Europe's leaders give a fairly good indication: closer attention will be paid to the environment and to quality; there will be better targeted action on rural development, more aid for young people setting up in farming, greater selectivity in direct support payments, and a firmer commitment to encouraging less intensive farming.
De forventede EU-udvidelser mod Central- og Østeuropa betyder, at det er særdeles hastende at tage disse udfordringer op og at fremme landbrugets tilpasning til de nye krav, der stilles af et samfund, som i stigende grad retter opmærksomheden mod forbrugerbeskyttelsen og miljøkvaliteten.
The prospect of the Union extending membership to include countries of central and eastern Europe vastly increases the urgency of tackling these challenges and speeding up the adjustment of agriculture to the new requirements of a society which is showing more and more concern about protecting consumer health and the quality of its environment.
Her er det værd at fremhæve, at selv om der indledningsvis blev protesteret, undertiden voldsomt, så indrettede EU-landbrugerne sig hurtigt efter den reformerede fælles landbrugspolitik og den nye GATT-ordning, hvilket viser, at landbruget i de femten EU-lande evner at tilpasse sig endog radikale ændringer og at få det bedste ud af dem.
The speed with which Europe's farmers, after many months of sometimes violent protest, have adjusted to the CAP reform and the remodelled GATT framework show that the farming world in the Community of Fifteen is capable of responding to, and even capitalizing on, radical change.
I årenes løb er udgifterne for EUGFL's garantisektion ganske vist ikke faldet i realværdi (omkring 35 milliarder ECU i 1995), men udgifternes forholdsmæssige andel af EU-budgettet er til gengæld blevet formindsket fra 64 % i 1988 til 50 % i 1996, og deres anvendelse er blevet mere og mere effektiv.
Although it is true that EAGGF Guarantee Section expenditure has not fallen in real terms over the years — it was almost ECU 35 billion in 1995 — its relative share in the Community budget has fallen from 64% in 1988 to 50% in 1996, with the emphasis on achieving greater efficiency.
Takket være produktionsstyringen er udgifterne til overskuddene blevet reduceret, og den begrænsning af eksportstøtten, som følger af aftalerne om verdenshandelen, har betydet, at de midler, der er blevet til rådighed, kan anvendes til støtte til nye politiske prioriteringer.
Curbing the volume of output has lowered the costs due to surpluses, while restrictions on export subsidies as a result of the recent world trade agreements have freed up resources that can be channelled into support payments linked to compliance with the new policy priorities.
De foranstaltninger, der gennemføres under EUGFL's udviklingssektion, er blevet forøget (1,3 milliarder ECU i 1987 og 2,7 milliarder i 1995), og det har bidraget til, at ikke blot betingelserne for landbrugsprodukternes produktion er blevet bedre, men også vilkårene for deres for arbejdning og afsætning.
The structural schemes operated under the EAGGF Guidance Section have grown (up from ECU 1.3 billion in 1989 to ECU 2.7 billion in 1995), helping to improve the structures and conditions of production and the processing and marketing of products.
Virkningerne for forbrugerne og landbrugerne
The impact of the reform on consumers and farmers
»Vi må helt klart til at overveje, hvorledes den fælles land brugspolitik skal se ud for fremtiden.
Clearly we need to think very seriously about the future of the CAP.
Spørgsmålet er, om man for alvor kan påstå, at bovin spongiform encephalopati er et naturskabt fænomen.
After all, can we really go on claiming that BSE is an accident of nature?
Bør vi ikke snarere se det som virkningerne af en landbrugsproduktionsmodel, som sætter produktiviteten højere end noget andet?
Is it not actually the consequence of a model of agricultural production which pushes productivity at what ever cost?
Fører ønsket om for enhver pris at sikre sig så små produktionsomkostninger som muligt uden den mindste respekt for de grundlæggende naturlove ikke i det lange løb til langt højere omkostninger for samfundet?
Surely the logical outcome of going for the lowest possible cost without regard to the basic laws of nature has to be much higher costs for society in the long term?
Ville vi være endt dér, hvor vi i dag befinder os, hvis vi havde ladet fornuñen råde og indset, at drøvtyggere hverken er kødædere eller kannibaler? Jeg ser derfor positivt på idéen om sammen med Kommissionen og Europa-Parlamentet at afholde en videnskabelig konference om kødmel.
Would we be in the position we are in now if people had followed the dictates of common sense and not treated ruminants as if they were carnivores or cannibals?
Kommissionen arbejder fremover på en reform af den fælles landbrugspolitik, som den vil forelægge efter afslutningen på regeringskonferencen i forbindelse med den kommende finanspakke og med henblik på udvidelsen af Den Europæiske Union.
The Commission is already working on a plan to overhaul the CAP which it will put forward after the conclusion of the ICC as part of the future financial package and with a view to enlargement.
Borgerne, der naturligvis er interesseret i, hvordan de offentlige midler anvendes, må ikke glemme, at de som forbrugere i vid udstrækning genindtjener de penge, der investeres i land bruget.
The members of the public as taxpayers want to see their money spent wisely, but they should realize that they recover a large part of their investment in agriculture as consumers.
Man har længe bebrejdet den fælles landbrugspolitik, at den skabte høje priser på landbrugsprodukterne, men det kan her bemærkes, at udgifterne til fødevarer i dag gennem snitlig kun udgør 15 % af EU-husholdningernes udgifter, mens tallet var 30 % i 1960.
For a long time the CAP was accused of pushing up the price of farm products, but in the Community today the average share of household budgets spent on food is only 15% compared with 30% in 1960.
I alt koster den fælles landbrugspolitik ca. 100 ECU pr. indbygger pr. år, og det kan anslås, at disse udgifter betyder en tilsvarende mindre byrde for EU's med lemsstater.
All in all, the CAP costs about ECU 100 per person per year, and it can be argued that
Denne reform bygger på den grundholdning, at vores land brug i højere grad skal orienteres mod kvalitet, miljø og dyrenes velbefindende, på en tilbagevenden til mere naturlige produktionsmetoder og en forenkling af fællesskabsbestem melserne.« Jacques Santer, formand for Europa-Kommissionen 19.2.1997
The starting point for the reform will be the idea that there must be a greater focus in European agriculture on quality, protection of the environment, animal welfare, a return to more natural production methods and a simplification of Community law.
Statistikker over forsikringstjenesteydelser ­ 1995
Insurance services statistics — 1995
Antal forsikringsselskaber, 1994­1995
Number of insurance companies recorded, 1994­1995
/ 1995 var der ca. 3 900 for­sikringsselskaber i Den Europæiske Union.
There were about 3 900 insurance companies in the European Union in 1995.
For de fleste landes vedkommende er der tale om et mindre fald i antallet af selskaber i forhold til 1994 (4 283 for­sikringsselskaber)
In overall terms, this is a slight decline on the number recorded in 1994 (4 283), and the trend was reflected in most Member States
Der er enkelte undtagelser: Spanien (+ 15%), Luxembourg (+ 10%) og Irland (+ 67%), hvor antallet af nye selskaber var større end antallet af lukninger.
There were a few exceptions: Spain (+15 %), Luxembourg (+10 %) and Ireland (+67 %), countries where the number of new entries to the insurance market exceeded the number of departures.
I Tyskland er der 462 forsikrings­selskaber, i Det Forenede Kongerige 692, i Frankrig 482 og i Luxembourg 66 (foruden 234 specialiserede genforsikringssel­skaber).
There are 462 insurance companies in Germany, 692 in the United Kingdom, 482 in France and 66 in Luxembourg (which also has 234 specialist reinsurance companies).
C) Specialiserede genforsikringsselskaber il ke mec regnet.
(') Excluding specialist reinsurers.
Opkrævede bruttopræmier ­ 1995 ­ i mio. ECU
Gross premiums in 1995 — million ECU
Ser man på de samlede brut­topræmier, har der været stor fremgang inden for livs­forsikringer i de fleste EU­lande, hvorimod skadesfor­sikringer er i tilbagegang
An analysis of the volumes of gross premiums shows that life insurance is becoming more popular in the majority of Member States, while non­life insurance is in decline
Frankrig tegnede sig i 1995 for det største samlede beløb hvad angår bruttopræmier til livsfor­sikringer (58,45 mia. ECU), efterfulgt af Det Forenede Kongerige (over 55 mia. ECU) og Tyskland (over 47 mia. ECU).
France recorded the largest figure for gross life insurance premiums in 1995 (ECU 58 450 million), followed by the United Kingdom (more than ECU 55 000 million) and Germany (more than ECU 47 000 million).
I de to sektorer tilsammen (livs­og skadesforsikringer) udgjorde bruttopræmierne over 150 mia. ECU i Tyskland, 105 mia. ECU i Det Forenede Kongerige og ca. 90,5 mia. ECU i Frankrig.
Gross premiums in the life and non­life sectors in Germany amounted to more than ECU 120 000 million, compared with ECU 105 000 million in the United Kingdom and about ECU 90 500 million in France.
■ Livsforsikringer D Skadesforsikringer
■ Life insurance D Non­life insurance
Opkrævede bruttopræmier ­1995 ­ i mio. ECU eurostat
Gross premiums paid in 1995 — ECU million sa eurostat
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 5­1997
Frontier­free Europe, No 5­1997
Skadesforsikringer: bruttopræmier opkrævet ved direkte forsikringsvirk­somhed ­ EUR15 ­ 1995 ­ fordelt efter forsikringsprodukt
Non­life insurance: gross premiums paid for direct insurance in EUR15 (1995) — Product breakdown
I de fleste EU­lande ligger bilforsikringer stadigvæk på førstepladsen hvad angår skadesforsikringer til trods for et fald i procentdelen i nogle lande
In most Member States of the European Union, car insur­ance continues to occupy top place among non­life insur­ance policies, despite a decline in the percentage in some countries
■ Bilforsikringer m Ulykkes­ og sygeforsikringer
■ Car ■ Accident and health ■ Fire and other damage to property
I Italien tegner bilforsikringer sig for over 56% af aktiviteterne inden for skadesforsikringer.
In Italy, car insurance represents more than 56% of non­life insurance activities.
Samtidig har ulykkes­ og syge­forsikringer fået forholdsvis stor betydning.
Accident and health insurance is also acquiring considerable impor­tance.
I Nederlandene er andelen af ulykkes­ og sygefor­sikringer (43%) næsten dobbelt så stor som andelen af bilfor­sikringer.
In the Netherlands, the proportion of accident and health insurance (43%) is almost double that of car insurance.
■ Almindelige ansvarsforsikringer Π Andre skadesforsikringer eurostat
■ Third party liability Π Other non­life insurance products
Skadesforsikringer: bruttopræmier opkrævet ved direkte forsikringsvirksomhed ­ 1995 ­ i mio. ECU EUR15 Β DK D EL E F IRL I L NL
Non­life insurance: gross premiums for direct insurance in 1995 — million ECU eurostat
2: heraf ulykkes­ og sygeforsikringer (i %). * foreløbige tal. ** Portugal ikke medregnet.
* Provisional data. ** Excluding Portugal
I disse lande er forsikrings­markederne således særdeles rentable.
The insurance markets in these countries are particularly jrofitable.
Skadesforsikringer: kombineret ratio (')
■ Gross benefits (%) ■ Gross operating costs (%)
1 : Bruttoudgifter tilskadeserstatninger. 2: Bruttodriftsomkostninger. * Kilde: Swiss Re. (') Bruttoudgifter til skadeserstatninger og bruttodriftsomkostninger i % af bruttopræmier opkrævet ved direkte forsikringsvirksomhed.
(') Gross benefits and gross operating costs as a percentage of gross premiums paid for direct insurance. * Source: Swiss Re.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 5­1997
Supplement — Frontier-free Europe, No 5-1997
# EMI opfordrer til indsats for euro og beskæftigelse rettelæggelse.
EMI: helping the euro and jobs this observation as its starting point, the European Commission wants to generate greater awareness among employers' organizations and trade unions, public authorities, researchers, associations and all the experts in the organization of work.
Derfor vedtog Kommissionen den 16. april en grønbog om »partnerskab for en ny tilrettelæggelse af arbej­det«.
It is to this end that the Commission adopted on 16 April a Green Paper on partnership for a new organization of work.
I den nye grønbog beskrives det, hvordan der er ved at opstå »fleksible virksomheder«, der kombinerer kvalifikatio­ner, produktivitet og en høj kvalitet.
The document deals with the advent of the 'flexible company', combining high qualifications, productivity and quality.
Der stilles spørgsmåls­tegn ved, hvorvidt virksomhedens fleksibilitet er forenelig med arbejdstagernes sikkerhed, og der gøres kraftigt opmærksom på nødvendigheden af at udbrede EU­landenes bedste praksis på området.
It poses the question of reconciling company flexibility with job security, and underlines the need to disseminate the best practices in use in the European Union.
Kommissionen foreslår at indføre kontraktlige rammer for arbejdstilrettelæggelse, ¡det en sådan kontrakt også kunne indeholde bindende regler.
The Commission considers a contractual framework for the organization of work, to which binding rules can also be added.
De berørte personer og instanser kan indsende kommentarer til grønbogen indtil november 1997.
Interested individuals and bodies can give their views until November 1997.
Φ Samarbejde mellem store og små virksomheder
THE ADVENT OF ELECTRONIC COMMERCE
EU­landene skal øge deres indsats for på vedvarende vis at sanere deres offentlige budgetter med henblik på at indføre euro­valutaen i 1999.
European Union Member States must intensify their efforts to make their public finances healthier on a durable basis, in the run-up to the euro in 1999.
Det var budskabet i den tredje årsbe­retning, som den 15. april blev udgivet af Det Europæiske Monetære Institut (EMI) — den fremtidige EU­centralbanks forløber.
This is the advice given by the European Monetary Institute (EMI), forerunner of the European Central Bank, in its third annual report, published on 15 April.
Ifølge EMI's statistiske oplysninger, som endnu er foreløbige, lå underskuddet på EU­landenes statsbudgetter gennemsnitligt på under 4 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 1996 mod 5 % i 1995, men stadig over de højst 3 %, som er foreskrevet i Maastricht­traktaten.
According to the as yet provisional figures available to the EMI, government deficit in the EU accounted on average for more than 4% of GDP in 1996, as compared to 5% in 1995; this was above the 3% maximum provided for in the Maastricht Treaty.
Underskuddet er faldet overalt undtagen i Tyskland, hvor det er nået op på 4 % af BNP.
Even so, the deficit has fallen every where with the exception of Germany, where it stood at 4% of GDP.
Medlemsstaternes gennemsnitlige, offentlige gæld er derimod steget fra 71,3 % af BNP i 1995 til 73,5 % i 1996, mens gælden ¡følge Maastricht­traktaten højst må være på 60 % af BNP.
As for the stock of government debt, it rose on average throughout the EU, rising to 73.5% of GDP in 1996 as against 71.3% the previous year.
EMI finder generelt, at der må ske nye og vedva­rende fremskridt for at sikre de offentlige finansers bæredyg­tighed.
Under the Maastricht Treaty, it cannot exceed 60%.