natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I % af arbejdsstyrken < 2 Over halvdelen af de ledige i EF har været uden arbejde i et år eller mere.
So far, however, the rise in unem ployment has been concentrated in certain Member States — Belgium, France, Greece, Ireland and most especially the UK where the numbers out of work are going up rapidly.
Generelt er de områder i EF, hvor den samlede arbejdsløshed er høj, også ramt af høj langtidsledig­hed.
Elsewhere, unemployment has not changed much or has continued to fall.
I begge dele af Irland og i mange regioner i Spanien og Syd­italien udgjorde de mennesker, som havde været ledige i mindst et år, over 8% af arbejdsstyrken i 1989.
However, unemployment remains very unevenly spread within the Community, with many areas experiencing persistent high levels.
I områder med lav arbejds­løshed, f.eks.
In 1990, in large parts of Spain, South ern Italy, Ireland, both North and South of the border, and the extreme South of France the rate of unemployment exceeded 12%, and in some cases 15%.
Sydtyskland og Syd­england, lå tallet under 2% (Kort 7).
By contrast, it was below 4% in Southern Germany, Northern Italy and the South ofEngland(Map6).
Kvinderne er særlig hårdt ramt af arbejdsløsheden, og arbejdsløs­hedsprocenterne for kvinderne er højere end for mændene i samtlige EF­lande undtagen Storbritan­nien.
Over half of the unemployed in the Community have been out of work for a year or more. In general, areas of the Community where total unemployment is high also have high rates of longterm unemployment.
Forskellen mellem arbejds­løshedsprocenterne for kvinder og
In both parts of Ireland and in many
Ungdomsarbejdsløsheden
Youth unemployment rates
Ændringer i den samlede beskæftigelse for mænd og kvinder i EF­landene 1985­89
20 - 30 regions of Spain and Southern Italy, people who had been unemployed for at least a year amounted to over 8% of the labour force in 1989.
Π Kvinder Kvinder (hele EF)
Women are particularly affected by unemployment, with unemploy­ment rates higher than those of men in all Community countries, except the UK.
Disse fire lande tegnede sig tilsammen for over 70% af stigningen i hele EF i den pågældende periode.
Changes in total employment of men and women in the Member States 1985-89
Kvindernes beskæftigelse voksede dobbelt så hurtigt som mændenes i disse fire år — med 9% sammen­holdt med 4% for mændenes ved­kommende. Kun i Tyskland var der tale om en minimal forskel.
While the employment growth be­tween 1985 and 1990 was experienced by all Member States there was considerable variation in that growth, especially as regards the shares taken by men and women (Graph 9).
For­skellen var mest udtalt i Italien, Belgien og Irland, hvor mændenes beskæftigelse rent faktisk faldt, mens kvindernes beskæftigelse steg­med mellem 7% og 9%. For EF som helhed steg kvindernes be­
The increase in total employment was particularly striking in four Member States, with rises of 10% and more in the UK, Portugal, Spain and the Netherlands.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF tilbydes, såsnart efterspørgslen ef ter arbejdskraft stiger.
Chapter 1 Employment in the Community
Den skjulte arbej dskraftreserve skæftigelse mindst i Frankrig (4%) og mest i Spanien og Nederlandene (over 25%), selvom en stor del af de ekstrajobs i Nederlandene var del tidsjobs.
Hidden labour supply in relation to the female labour force, of 2%, since the latter in creased by 10% over this period.
Ændringer i arbej dsløsheden fra 1985 til 1990
The overall fall in unemployment between 1985 and 1990 was not common to all Member States.
Denne arbejdskraftreserve er væsentlig større i EF end i de andre lande, som vi normalt sammenlig ner os med, hvilket afspejles i den langt lavere beskæftigelsesfrekvens i EF end andre steder.
More over there was no systematic relationship between the net ad dition to jobs and the change in unemployment.
I praksis kan forskellene i de officielle arbejdsløshedstal, selv om de beregnes efter standardmetoder, så de er sammenlignelige, ikke en gang forklare halvdelen af forskellen i beskæftigelsesfrekvens mellem EF og andre industrialiserede egne af verden.
In particular, in the Netherlands, the numbers employed increased by more than anywhere else in the Com munity, yet unemployment declined only slightly and the number of women unemployed went up.
Hovedparten af forskellen må tilskrives det for hold, at en langt mindre del af be folkningen i den arbejdsduelige alder deltager i arbejdsstyrken, og det gælder især for kvindernes ved kommende.
By contrast, in Belgium unemployment fell by more than average, yet the rise in employ ment was among the lowest in the Community.
Det står klart, at det beskedne fald i arbejdsløsheden i EF og de store forskelle i udviklingen mellem de enkelte lande afspejler det forhold, at de fleste af de nye jobs, der blev skabt i perioden fra 1985 til 1990, ikke blev udfyldt af dem, der var registreret som ledige. De blev i stedet besat med unge, der søgte job for første gang, og med personer, som ikke var officielt registreret som værende til rådighed for arbejdsmarkedet — den såkaldt erhvervsinaktive del af befolkningen.
Clearly the modest fall in unem ployment in the Community, as well as the marked difference in experience as between countries, reflects the fact that most of the additional jobs created between 1985 and 1990 were not filled by those recorded as unemployed.
Det er de mange, der udgør denne sidstnævnte kategori — næsten 50% af gruppen i den ar bejdsduelige alder for kvindernes vedkommende — som i praksis ud gør en permanent — omend skjult — arbejdskraftreserve, der besætter en stor del af de nye jobs, der
It is the substantial numbers in this latter category, almost 50% of workingage population in the case of women, who in practice constitute a permanent, if hidden, pool of labour from which a large proportion of positions are filled whenever the demand for labour increases.
Af de nye jobs, der blev skabt fra 1985 til 1990, blev ca. 30% besat
Overall, women's employment grew least in France at 4% and most in Spain and in the Netherlands at over 25% (although in the Netherlands a high proportion of the additional jobs were parttime).
Ændringer i beskæftigelse, arbejdsløshed, erhvervsfrekvens og befolkning i den arbejdsduelige alder, fordelt på køn
Changes in employment, unemployment, participation and workingage population by sex 1985-90
Til gengæld faldt antallet af kvinder, der var registreret som ledige, kun med 600.000.
Changes in Unemployment, 1985 to 1990
Mænd Kvinder
'Men Women
Desuden var der ikke tale om no gen systematisk forbindelse mellem nettotilgangen af arbejdspladser og ændringerne i arbejdsløsheden.
Most of this reduction was accounted for by a fall in unemployment among men, of 2.4 million over these five years.
I Nederlandene steg antallet af beskæftigede således mere end nogen andre steder i EF, men samtidig faldt arbejdsløs heden kun ganske lidt, og antallet af ledige kvinder steg.
By contrast, the number of women recorded as unemployed declined by only 600 thousand.
Omvendt faldt arbejdsløsheden i Belgien me re end gennemsnittet, selv om stigningen i beskæftigelsen var blandt de laveste i EF.
This relatively small decline, however, was associated with a larger fall in the rate of unem ployment for women expressed
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF produktionen, som synes at ha ve ændret sig markant i sidste halvdel af 1980'erne;
Chapter 1 Employment in the Community
Strukturbetingede beskæftigelsesproblemer problemer
Community, Member State and re gional level.
• med personer, der dermed kom ud af arbejdsløshed, næsten 45% blev besat med unge, der kom ind på arbejdsmarkedet for første gang (dvs. på grund af en stigning i an tallet afunge i den arbejdsduelige alder i forhold til antallet af 65-åri-ge), og de resterende 25% blev be sat med personer, som tidligere havde været registreret som erhvervsinaktive (Figur 10).
Structural Employment Issues coming of working age relative to people reaching 65 ) and the remaining 25% by people who had previously been recorded as inactive (Graph 10).
I praksis tegnede denne sidstnævnte gruppe sig således for ca. 2,5 mio. af nettostigningen i beskæftigel sen.
In practice, therefore, this latter group was res ponsible for around 2.5 million of the net increase in employment.
• stigningen i antallet af selv stændigt beskæftigede, som i vidt omfang er blevet knyttet sammen med væksten i service sektoren og den vedvarende ar bejdsløshed i 1980'erne, samt stigningen i deltidsbeskæftigelse. se.
This labour reserve is substantially bigger in the Community than in other comparable countries, as re flected in the much lower ratio of employment to workingage population here than elsewhei'e.
Mens beskæftigelsesudsigterne i EF i vidt omfang kommer til at afhænge af den samlede økonomis ke vækstrate, der kan opnås både i EF og andre steder, er der visse andre strukturbetingede foran dringer, som vil kunne indvirke på beskæftigelsen i 1990'erne, også selv om der opnås øget vækst.
Thus in practice differences in official rates of unemployment, even though standardised to be comparable, account for less than half the difference in the employment rate between the Community and other industrialised parts of the world.
Kvinderne tegnede sig for langt mere end denne stigning på ca. 2,5 mio. beskæftigede i disse fem år.
More than all of this increase in participation in employment over these five years was accounted for by women.
Næsten 4 mio. kvinder fik beskæftigelse i denne periode efter tidligere at have været registreret som erhvervsinaktive.
Almost 4 million women moved into employment in this period after previously being counted as inactive.
Sammenholdt hermed overgik næsten 1 mio. mænd fra at være beskæftigede til at være erhvervsinaktive og for svandt dermed fra arbejdsmarkedet. det.
As against this, almost 1 million men moved from being employed to being inactive, so effectively disappearing from the labour market.
Stigningen i beskæftigelse og produktion i EF-landene
the relationship between em ployment and output growth — a relationship which seems to have changed significantly in the second half of the 1980s;
Beskæftigelse Beskæftigelse (hele EF)
GDP and employment growth in the Member States 1985-89 particular employment problems currently occurring in certain sectors;
Selv om den økonomiske vækst i EF var kraftigere i samtlige EF-lande i sidste halvdel af 1980'erne end i første halvdel, var denne vækst ikke jævnt fordelt mellem landene.
• the growth of self-employment — which has been associated, to some extent, with the growth of services and the persistence of unemployment in the 1980s
De gennemsnitlige årlige vækstrater varierede fra 2% eller derunder i Grækenland og Dan mark til 4% og derover i Storbritannien, Spanien, Portugal og Luxembourg (Figur 11).
— and the growth in parttime employment.
De lande, som havde de største stigninger i beskæftigelsen, var helt klart også dem, der havde den kraftigste vækst i BNP.
Employment growth and output growth in Member States
Men høj økonomisk vækst affødte ikke høj vækst i beskæftigelsen alle steder.
Although economic growth in the Community was stronger in all Community countries in the second half of the 1980s than in the first half, that growth was not evenly distributed between the Member States.
I Italien og Luxembourg, hvor væk-
Annual average growth
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF kun med lidt under 0,7% om året mellem 1985 og 1989.
Chapter 1 Employment in the Community thei^e averaged less than 2% a year over the period, although with a net addition to jobs of 0.6% a year.
sten i BNP mellem 1985 og 1989 begge steder lá over EF-gennem-snittet, lá stigningen i beskæftigel sen under gennemsnittet.
encouraging. Although these Mem­ber States experienced above aver­age population growth between 1985 and 1989 — which reduced the apparent improvement in terms of income per head — they narrowed the gap in economic performance between themselves and the rest of the Community over this period after a decade or more in which it had widened (see Chapter 4).
periode var langt højere end i første halvdel af 1980'erne, lå den i gen nemsnit kun på ca. 3% om året.
rates varied from 2% or less in Greece and Denmark to 4% and more in the UK, Spain, Portugal and Luxembourg (Graph 11).
Det svarede til vækstraten i den økonomiske opgangsperiode fra 1975 til 1979 efter den første oliekrise, og det var et godt stykke under de vækstrater, der kunne registreres gennem det meste af 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne (Figur 12).
(It should be noted that the figures for GDP growth in this graph have been calculated for the period end­1984 to end­1989 to make an approximate allowance for the tendency for the effect of output growth on employment to take around 6 months to show up.)
Grækenland opnåede de dårligste resultater.
Ireland and Greece performed less well although, in the case of Ireland, the indications are mixed.
Væksten i BNP var gen nemsnitligt under 27 om året i den pågældende periode, men dog med en nettostigning i beskæftigelsen på 0,6'/r om året.
Follow­ing a poor growth performance up to 1986, it has sustained an increase in GDP well above the Community average since then, and, in 1989, achieved a growth rate of almost 6%.
Det usædvanlige træk ved den se neste periode var ikke så meget vækstraten for BNP, som vækstraten for beskæftigelsen.
Output growth between 1985 and 1990 brought considerable improve­ments in employment.
Pá trods af en økonomisk vækst på kun 3% om året, lå nettostigningen i beskæfti gelsen i gennemsnit på ca. VÅ om året, hvilket er højere end nogen sinde tidligere siden 1950'erne.
However, although the growth of GDP over this period was much higher than during the first half of the 1980s, it averaged only around 3% a year. That was similar to the rate achieved in the 1975 to 1979 recovery follow­ing the first oil price shock, and it
Stigningen i beskæftigelsen var så ledes forbundet ikke med en usædvanlig kraftig stigning i produktionen, men med en usædvanlig lav vækst i BNP pr. beskæftiget.
Annual growth of GDP and GDP per employee in the Community 1965-90 annual % change
Denne nedgang i væksten i
— GDP per employee
Stigningen i produktionen mellem 1985 og 1990 medførte betydelige forbedringer i beskæftigelsen.
The other three countries, Spain, Portugal and the UK enjoyed growth rates of employment of between 2.3% and 3.7% a year over this period — rates at least double those in the remain­ing eight Member States, the Netherlands apart.
Men selv om væksten i BNP i denne
All three of these countries experienced GDP growth well above the Community average over this period, at around 4% a year or more.
Ser man på bestræbelserne på at udjævne forskellene med hensyn til indkomsten pr. indbygger og be skæftigelsesmulighederne i EF som helhed, opnåede Spanien og Portugal meget positive resultater.
In terms of achieving convergence of income per head and of employ­ment opportunities, the perfor­mance of Spain and Portugal was
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF stigningen trods alt nåede op på beskedne 1% om året i gennemsnit.
Chapter 1 Employment in the Community was well below the rates sustained throughout most of the 1960s and early 1970s (Graph 12).
produktionen pr. person, dvs. i pro­duktiviteten, fandt ovenikøbet sted på et tidspunkt, hvor det mod­satte kunne forventes i betragt­ning af programmet om gennemførelsen af det indre mar­ked, de stigende investeringer og udbredelsen af teknologi i alminde­lighed.
The unusual aspect of the recent period was not so much the rate of growth of output, as the rate of growth of employment. Despite only 3% economic growth a year, net job creation averaged around 1% a year — a higher rate than at any time since the 1950s.
En mulig forklaring på denne ned­gang i produktivitetsstigningen er, at den afspejler forskydningen i be­skæftigelsen fra industrien over til servicesektoren, dvs. fra højpro­duktivitetsaktiviteter til lavproduktivitetsaktiviteter.
Further analysis demonstrates, however, that only a small part of the reduction in output per person in recent years can be attributed to this sectoral shift.
Arbejdskraftens bevægelse væk fra landbruget (hvor produktivite­ten er forholdsvis lav) og over i andre sektorer (hvor den er højere) har haft en vis indvirkning tidlige­re med hensyn til at få den samlede produktion pr. person til at stige.
Contrary to what is often assumed, the level of output per person in services is more or less the same as the level in industry rather than below it. Moreover the growth of productivity over the past two decades has been broadly the same in the two sectors.
Men i de seneste tyve år, hvor be­skæftigelsen i landbruget har væ­ret forholdsvis begrænset, har denne virkning også været af ringe betydning.
The shift in employment from industry to ser­vices has, therefore, had little effect on output per person in the economy as a whole.
De effektivitets­ og produktivitets­stigninger, der skulle følge af fjer­nelsen af de kunstige hindringer for den interne konkurrence i for­bindelse med gennemførelsen af det indre marked, synes derfor at være reduceret på grund af andre faktorer.
The Community is not alone in this experience. The apparent fall in productivity growth is evident in the US on an even more pronounced scale, although it occurred more there in the 1970s (when output per person hardly increased at all) than in the 1980s (when the rise never­theless only averaged a modest 1% a year).
Men en mere detaljeret analyse vi­ser, at kun en lille del af nedgangen i produktionen pr. person i de se­neste år kan tilskrives denne sek­tormæssige forskydning.
One possible explanation of this slowdown in productivity growth is that it reflects the shift in em­ployment from industry to services — i.e. from high produc­tivity to low productivity activities.
I modsætning til, hvad man ofte tror, er produktionsniveauet pr. person i servicesektoren mere eller mindre det samme som i indu­strien og altså ikke lavere.
Thus, the expansion in employment was associated, not with an un­usually rapid growth of output, but an unusually low growth of GDP per person employed.
Des­uden har stigningen i produktiviteten i de seneste to år været stort set den samme i de to sektorer. Forskydningen i beskæf­tigelsen bort fra industrien over til servicesektoren har derfor kun
This reduction in the growth of output per person, or productivity, has occurred, more­over, at a time when the reverse might have been anticipated taking into account the Internal Market programme, the growth of invest­ment and the spread of technology in general.
EF er ikke alene om denne udvik­ling. Det tilsyneladende fald i pro­duktivitetsstigningen er også en realitet i USA, endda i endnu stær­kere omfang, selv om fænomenet var mere udbredt dér i 1970'erne (da produktionen pr. person næs­ten ikke steg) end i 1980'erne, da
The movement of labour out of agri­culture (where productivity is relatively low) into other sectors (where it is higher) has had some effect in the past in boosting overall output per person. However over the past 20 years, when employ­ment in agriculture has been comparatively small, the effect has also been small.
Årlig stigning i værditilvæksten og produktiviteten i industri og servicefag i EF 1971­1989
Annual growth of valueadded and productivity in industry and services in the Community 1971-1989
I servicesektoren har væksten i produktionen svinget langt mindre end i industrien og har i hele efter­krigstiden været højere end væk­sten i produktiviteten (Figur 13 B). Konsekvensen herafer, at beskæf­tigelsen i servicesektoren er vokset i et forholdsvis støt tempo.
Over time, there is evidence of the same kind of slowdown in productiv­ity growth in both industry and services separately as is apparent for the Community economy as a whole.
Mellem 1971 og 1983 var den gennemsnit­
As a result, employ­ment in industry has fallen at a slower rate than before.
Omfatter ikke E, IRL, Ρ
Does not include E, IRL, Ρ
Årlige gennemsnitsændringer i BNP og produktivitet i EF-landene 1973-1979,1979-84 og 1984-89 lige vækst i produktionen i service sektoren 3% om året, mens produktiviteten steg med gennemsnitligt 1,5% om året.
Annual average changes in GDP and productivity in the Member States 1973-79,1979-84 and 1984-89
Mellem 1983 og 1989 lå væksten i produktionen i servicesektoren på gennemsnitligt 3,5%, mens produktiviteten steg med 1,6%, hvilket gav en stigning i beskæftigelsen på ca. 0,5% om året mere end i forhold til, hvad der kunne forventes på baggrund af den hidtidige sammenhæng.
Between 1971 and 1983, the average growth of service output was 3% a year while productivity rose at an average of 1.5% a year. Between 1983 and 1989, service output growth aver­aged 3.5%, productivity 1.6% and employment therefore increased by around 0.5% a year more than would have been expected on the basis of the previous relationship.
Beskæftigelsen, produktionen og produktiviteten i EF-landene
Employment, output and productivity in Member States
Årlige gennemsnitsændringer i værditilvækst og produktivitet i industrien i EF-landene 1973-1979,1979-84 og 1984-89
Annual average changes in valueadded and productivity in industry in the Member States 1973-79,1979-84 and 1984-89
Denne afmatning i stigningen i produktiviteten synes at være et udbredt fænomen i de seneste år i de fleste EF-lande.
The recent slowdown in productiv­ity growth seems to be a widespread feature of recent history in most Member States.
I 8 af de 11 lande, for hvilke der foreligger sammenlignelige data, var stigningen i realproduktet pr. person væsentligt lavere i perioden fra 1984 til 1989 (perioden med økonomisk opsving), end det kunne forventes på grundlag af sammenhængen mellem stigningstakterne for pro duktivitet og produktion i de tidligere faser i den økonomiske cyklus, nemlig fra 1973 til 1979 og fra 1979 til 1984 (Figur 14).
In 8 of the 11 coun­tries for which comparable data are available, the increase in real out­put per person was significantly less in the period 1984 to 1989 (the period of economic recovery) than would have been expected on the basis of the relationship between productivity and output growth over previous phases in the econ­omic cycle — 1973 to 1979 and 1979 to 1984 (Graph 14).
I Tyskland steg BNP f.eks. i en lidt højere takt mellem 1984 og 1989 end i perioden fra 1973 til 1979.
In Germany, for example, GDP grew at a slightly higher rate between 1984 and 1989 than in the period 1973 to 1979.
Men stigningstakten for produktiviteten som helhed var kun lidt over det halve (1,5% mod næsten 3%).
The growth in overall productivity, how­ever, was only just over half as much (1.5% as against nearly 3%).
I Nederlandene var BNP-vækstraten i den sidstnævnte periode en smule lavere end i 1970'erne, mens stigningen i pro duktiviteten kun var en tredjedel.
In the Netherlands, GDP growth in the later period was slightly below that in the 1970s, but the rise in productivity was only a third as high.
2 0 2 Gennemsnitlig årlig variation i %
2 0 Average annual % change
De eneste lande, hvor der ikke var tale om et fald i stigningstakten for
At the extreme, in Spain, the an­nual growth of GDP between 1984
Årlige gennemsnitsændringer i værditilvækst og produktivitet i servicesektoren i EF­landene 1973­1979,1979­84 og 1984­89 produktiviteten siden 1984, er Frankrig, Italien, Portugal og Stor­britannien.
Annual average changes in valueadded and productivity in services in the Member States 1973-79,1979-84,1984-89 and 1989 was almost double the rate between 1973 and 1979, yet productivity increased at less than half the rate in the earlier period.
Kun i de tre første til­fælde lå stigningen i BNP pr. beskæftiget i perioden 1984 til 1989 på linje med, hvad der kunne forventes ud fra den sammenhæng med væksten i BNP, som havde været gældende forud for denne pe­riode.
The only countries not to have experienced a slowdown in productivity growth since 1984 are France, Italy, Portugal and the UK. Only in the three former cases was the rise in GDP per person employed between 1984 and 1989 in line with what would have been expected from the relationship to GDP growth which held before this period.