natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dcke-publiceret rapport dateret 30.3.1989, forelagt EF-Kommissionen. Graham HD, (1990). Food Hydrocolloids 3 (6), 435-445.
Unpublished report dated 30.3.1989 submitted to EEC Commissioa Graham HD, (1990).
Dcke-publiceret materiale om Gellangummi, forelagt VKL, dateretjanuar 1988, forelagt EF-Kommissionen.
Unpublished submission to SCF on Gellan gum dated January 1988 submitted to EEC Commission.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, 7. Serie, 40-42. Eastwood MA, Brydon WG, Anderson DMW, (1987). Fd. Add. Contam. 4 (1), 17-26.
Reporta of the Scientific Committee for Food, 7th Series, 40­42.
Dcke-publiceret monografi om Xanthangummi III/3001/88, forelagt EF-Kommissionen.
Unpublished Xanthan gum monograph ΙΠ/3001/88 submitted to EEC Commission.
Ikke-publiceret rapport T13/12 forelagt EF-Kommissionen.
Unpublished report T13/12 submitted to EEC Commission.
Dcke-publiceret rapport til EF-Kommissionen. Jud B, Lössl U, (1986). ZFL, 1/86, 28-30.
Unpublished report to EEC Commission. Jud B, Lòssl U, (1986). ZFL, 1/86, 28­30.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, 22. Serie, 15, 3032.
Reports of the Scientific Committee for Food, 22nd Series, 15, 30­32.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, 4. Serie, 25-26.
Reports of the Scientific Committee for Food, 4th Series, 25­26.
Ikke-publiceret rapport dateret 22.9.1990, forelagt EF-Kommissionen.
Unpublished report dated 22.9.1990 submitted to EEC Commission. Hähnel A, Grossklaus R, Krüger D, (1989). MvP Hefte, 1/1989, BGA Berlin. Nocerini MR, (1989).
Dcke-publiceret rapport, forelagt EF-Kommissionen.
Unpublished report submitted to EEC Commission.
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, 11. Serie, 13.
Reports of the Scientific Committee for Food, 11th Series, 13.
At foretage en sundhedsmæssig vurdering af nitrater og nitriter anvendt som tilsætningsstoffer til levnedsmidler.
To review the safety of nitrites and nitrates when used as food additives.
Nitrat, nitrit og Nnitrosoforbindelser har været emne for mange vurderinger i artikler og monografier i de seneste år:
Nitrate, nitrite and Nnitroso compounds have been the subject of many review papers and monographs in recent years:
Nærværende udtalelse er hovedsagelig baseret på disse vurderinger.
However, in some areas drinking water
Rapporter fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler: 26. serie
Reports of the Scientific Committee for Food: 26th series may make a major contribution.
Den gennemsnitlige nitratindtagelse fra alle kilder i mange vestlige lande anslås at ligge vel inden for den tidligere fastlagte ADI på 5 mg/kg legemsvægt (som NaN03), omend enkelte forbrugere vil kunne overskride denne mængde.
Mean nitrate intakes from all sources in many Western countries have been estimated to be well within the previously established ADI of 5 mg/kg bodyweight (as NaNÛ3), although individual consumers may exceed this level.
Nitritindtagelsen fra kosten er normalt meget lille, almindeligvis under 2 mg/d pr. person og sjældent over 5 mg/d pr. person (under 0,1 mg/kg lgv).
Dietary exposure to nitrites is normally very low, commonly less than 2 mg/d and usually less than 5 mg/d per capita (less than 0.1 mg/kg bw.).
En signifikant yderligere indtagelse kan hidrøre fra spyt, hvor der kan opnås nitritmængder på 5­10 mg/l.
A significant further exposure might arise from saliva in which nitrite levels may attain 5­10 mg/1.
Der er foretaget adskillige beregninger af indtagelsen af flygtige nitrosaminer fra kostea De seneste vurderinger i Det Forenede Kongerige (MAFF 1987) peger på, at den gennemsnitlige daglige indtagelse af nitrosopyrrolidin og dimethylnitrosamin ligger på henholdsvis 0,1 μ^ og 0,6\x.gla, med ekstreme daglige indtagelser på op til to gange disse tal.
A number of estimates of dietary intakes of volatile nitrosamines have been made. Most recent estimates in the UK (MAFF 1987) indicate that average daily intakes of nitrosopyrrolidine and dimethylnitrosamine are 0.1 μg/d and 0.6 μg/d respectively with extreme daily intakes up to twice these figures.
Beregninger af den daglige indtagelse i Tyskland ligger på gennemsnitlig 1,2 μg/d (Spiegelhader, 1980).
Estimates of daily intakes in Germany averaged 1.2 μg/d (Spiegelhader, 1980).
Data er ikke tilstrækkelige til at anslå indtagelsen af ikke­flygtige N­nitrosoforbindelser.
The data are inadequate to estimate the intake of non­volatile N­nitroso compounds.
3.1 Teknologiske overvejelser
Technological considerations
På grund af den potentielle sammenhæng mellem anvendelsen af nitrat og nitrit som tilsætningsstoffer og dannelsen af carcinogene nitrosaminer, har Komitéen indhentet teknologiske oplysninger om anvendelsen af nitrat og nitrit i kødprodukter, ost, mælk og fiskeprodukter hos indbudte eksperter i mikrobiologi, levnedsmiddelkonservering og ­teknologi og hos EFs medlemsstater.
Because of the potential relationship between the use of nitrates and nitrites as food additives and the formation of carcinogenic nitrosamines, the Committee has obtained technological information on the use of nitrates and nitrites in meat products, cheese milk and fish products from invited experts in microbiology, food preservation and technology and from Member States of the Community.
Oplysningerne sammenfattes nedenfor.
This information is summarized below.
Det blev oplyst over for Komitéen, at nitrit virker på en række uønskede mikroorganismer, hvoraf Clostridium botulinum fra et sundhedsmæssigt synspunkt er den vigtigste.
The Committee was informed that nitrite exerts an effect on several undesirable micro­organisms, Clostridium botulinum being the most important from a health point of view.
Hvor megen nitrit, der er nødvendig, afhænger af den oprindelige kontamineringsgrad.
The amount of nitrite needed is dependent on the initial level of contaminatioa
Den tilsatte mængde kan også forlænge holdbarheden af en vare (ved at forebygge fordærvet smag).
The amount added also has an effect on general shelf­life (preventing off­flavours).
Komitéen gør imidlertid opmærksom på, at eftersom nitrit ikke virker hæmmende på visse mikroorganismer, som kan være tilstede i kødet, f. eks. Listeria, visse Salmonella og Yersina enterocolitica, bør den organoleptiske holdbarhed ikke gøres urealistisk lang.
The Committee points out however that as nitrite does not have an inhibitory effect on some micro­organisms which may be present in the meat, e.g. Listeria, certain Salmonella and Yersinia enterocolitica, the organoleptic shelf­life should not be set for an unrealistically long period of time.
Det blev oplyst over for Komitéen, at den minimale effektive nitritkoncentration i forhold til Clostridium botulinium afhænger af en række faktorer, herunder hygiejneforhold, pH, vandaktivitet, koncentration af andre salte m. v. Under de hygiejniske betingelser, der kan opnås ved anvendelse af HACCP (hazard analysis critical control point), kan tilsætning af 50­100g nitrit pr. kg kød (som natriumnitrit) i mange tilfælde være tilstrækkeligt, men nogle produkter kan fordre
The Committee was informed that the minimum effective concentration of nitrite with respect to Clostridium botulinum depends on a number of factors including hygienic status, pH, water activity, concentration of other salts etc.
25 højere koncentrationer - op til 150 mg/kg. Dette ville normalt føre til restkoncentrationer på under 50 mg/kg.
Given the hygienic conditions achievable by hazard analysis critical control point (HACCP) techniques, 50­100 mg added nitrite (as sodium nitrite) per kg meat products may suffice for many purposes but some products may require higher concentrations up to 150 mg/kg.
Det blev påpeget over for Komitéen, at disse tal ligger under hvad nogle medlemsstater tillader i dag, og Komitéen anbefaler derfor, at produktionsmetoderne gradvist forbedres, så dette mål kan nås under overholdelse af de nødvendige mikrobiologiske krav.
It was pointed out to the Committee that these figures are lower than presently allowed in some Member States and the Committee therefore recommends that production methods should be improved gradually to be able to reach this goal consistent with adequate microbiological
Når saltning foretages under strengt kontrollerede betingelser, synes der ikke at være behov for samtidig brug af nitrat og nitrit.
23 requirements. When curing is performed under strictly controlled conditions there seems to be no need for the combined use of nitrate and nitrite.
Nitratindholdet er i sig selv ikke toksikologisk relevant, men den bakterielle reduktion af nitrat til nitrit er ukontrollerbar, og kan lejlighedsvis give anledning til høje nitritkoncentrationer med mulighed for øget dannelse af uønskede reaktionsprodukter. Det anerkendtes imidlertid, at nitrat under visse produktionsbetingelser kunne virke som et nødvendigt nitritreservoir.
The content of nitrate per se is of no toxicological concern, but the bacterial reduction of nitrate to nitrite is uncontrollable and may sometimes give rise to high concentrations of nitrite with the possibility of increased formation of undesirable reaction products.
Komitéen vil ikke modsætte sig denne fortsatte anvendelse, forudsat at den er begrænset til specifikke produkter, hvor der kan påvises et behov, og at der kun anvendes den strengt nødvendige mængde.
The Committee would not oppose this continued use as long as it was restricted to defined products where the need can be demonstrated and in amount strictly limited to that necessary.
Ikke desto mindre bør der gøres en indsats for at ændre produktionsmetoder med henblik på at reducere og, hvor det er muligt, ophøre med den kombinerede brug af nitrat og nitrit
Efforts should nevertheless be made to change production methods in order to reduce and, when feasible, to abandon the combined use of nitrate and nitrite.
Komitéen understreger betydningen af udelukkende at anvende nitrit blandet med salt, idet den tilsatte nitritmængde således under alle omstændigheder begrænses, og man forhindrer forgiftninger, forårsaget af utilsigtet tilsætning til levnedsmidler af for store mængder.
The Committee underlines the importance of only using nitrite mixed with salt as this would anyway limit the amount of nitrite which can be added and prevent accidental poisoning through the addition of excessive quantities to foods.
Det blev oplyst over for Komitéen, at selv under hygiejniske betingelser kan en vis mikrobiologisk kontaminering af mælk ikke undgås fuldstændigt.
The Committee was informed that even under hygienic conditions some microbial contamination of milk cannot be totally avoided.
Hvis køerne er blevet fodret med ensilage, som i nogle områder er et udbredt foderstof, kan denne kontaminering bl. a. indeholde Clostridium tyrobutyricum.
If the cows have been fed silage, which is a major feed in some areas, this contamination includes bacteria such as Clostridium tyrobutyricum.
Omend de ikke udgør en sundhedsfare, hindrer disse bakterier fremstillingen af visse oste, og der er behov for visse forholdsregler for at kontrollere deres vækst under ostenes modning.
Although of no health concern, these bacteria prevent the manufacturing of certain cheeses and some kind of measure is necessary to control the growth during the maturing of these cheeses.
De for Komitéen tilgængelige oplysninger viste, at tilsætning af 150 mg nitrat (i form af natriumsalt) pr. liter ostemælk er tilstrækkeligt til dette formål, og vil medføre en restkoncentration i det endelige produkt på ikke over 50 mg nitrat/kg.
The information available to the Committee indicated that the addition of 150 mg nitrate (expressed as sodium salt) per litre of cheese milk is sufficient for this use and it will result in a content in the final product not exceeding 50 mg nitrate/kg.
Der forekommer normalt ikke nitrit i mængder over 1 mg/kg.
Nitrite is normally not found in amounts higher than 1 mg/kg.
Komitéen fandt dette acceptabelt ud fra et toksikologisk synspunkt, og den potentielle nitratindtagelse fra denne kilde betragtes som betydningsløs i forhold til den fastlagte ADL
The Committee found this acceptable from a toxicological point of view and the potential intake of nitrate from this source is considered insignificant compared with the ADI.
Skønt der ikke er påvist nogen korrelation mellem tilsætning af nitrat og dannelse af flygtige Nnitrosoforbindelser i ost, tyder nylige undersøgelser på en mulig korrelation mellem nitrat og indholdet af total Nnitrosoforbindelser (se 3.2.3 nedenfor).
Although a correlation between the addition of nitrate and the formation of volatile Nnitroso compounds in cheese has not been demonstrated, recent studies suggest a possible correlation between nitrate and the content of apparent total Nnitroso compounds (see below 3.2.3).
Af den grund anbefaler Komitéen, at nitratanvendelsen i mælk til ostefremstilling bør begrænses til 150 mg indtil disse resultaters toksikologiske betydning kan afklares.
For this reason the Committee recommends that the use of nitrate should be restricted to 150 mg in milk for cheese manufacture until the toxicological significance of these findings can be clarified.
Af kontrolhensyn anbefales det ligeledes at fastsætte en øvre grænse for restkoncentrationen af nitrat i færdigfremstillet ost på 50 mg/kg.
For control purposes it is also recommended that a maximum limit for residual nitrate is fixed at 50 mg/kg in the finished cheese.
Af samme grund og for generelt at støtte en forbedring af den hygiejniske praksis, ønsker Komitéen at opmuntre de igangværende initiativer i retning af at forbedre forholdene, så behovet for konserveringsstoffer i ostefremstilling reduceres.
For the same reason, and to support improvement of hygienic practices in general, the Committee wishes to encourage current endeavours to improve conditions to reduce the need for preservatives in cheese manufacture.
Det blev oplyst over for Komitéen, at i de nordlige lande anvendes nitrat i nogle tilfælde ved fremstillingen af visse sildeprodukter med tilsætning af 500 mg nitrat (som natriumsalt) pr. kg fisk.
The Committee was informed that in the northern countries nitrate is sometimes used during the production of certain herring products with ingoing amounts of 500 mg nitrate (as sodium salt) per kg fish.
Denne brug hæmmer væksten af mikroorganismer, der giver fordærvet smag under modningen, men virker ikke forebyggende på fremvæksten af patogener.
The use is to prevent the growth of micro-organisms producing off-flavours during ripening but has no function in preventing growth of pathogens.
Selvom det er blevet påvist, at nitratanvendelsen har den nævnte virkning og at dannelsen af flygtige Nnitrosoforbindelser er uafhængig af tilsat nitrat, mente Komitéen, at det ville være ønskværdigt at foretage yderligere undersøgelser af brugen af nitrat til fremstilling af sildeprodukter.
Although it has been demonstrated that the use of nitrate exerts the said effect and that the formation of volatile Nnitroso compounds is independent of added nitrate, the Committee felt that further investigations on the use of nitrate for the production of herring products are desirable.
Nitrits akutte toksiske virkning omfatter afslapning af glat muskulatur, udvidelse af blodkar og sænkning af blodtrykket samt methæmoglobinæmi.
The acute toxic effects of nitrite include relaxation of smooth muscle, vasodilation and lowering of blood pressure, and methaemoglobinaemia.
LD50 er generelt i størrelsesordenen 100-200 mg/kg lgv.
The LD 50 is generally in the order of 100-200 mg/kg bw.
Nitrit givet til forsøgsdyr i drikkevand forårsager en dosisafhængig methæmoglobinæmi og histopatologiske forandringer i hjertemuskulatur, lunge, lever, milt og nyre.
Nitrite given to experimental animals in drinking water causes a dose-dependent methaemoglobinaemia and histopathologic^ changes in cardiac muscle, lung, liver, spleen and kidney.
De farmakologiske virkninger omfatter bl. a. vasodilatation og sedativ effekt, tilsyneladende uafhængig af methæmoglobinæmi.
Pharmacological effects include vasodilation and sedation apparently independent of methaemoglobinaemia.
Dosisrelateret hypertrofi af binyrernes zona glomerulosa fandtes i forsøg med kaliumnitrit.
Dose-related hypertrophy of the adrenal zona glomerulosa was seen in studies with potassium nitrite.
Føtotoksisk effekt i reproduktionsundersøgelser er kun blevet observeret ved doseringer, hvor der er en klar methæmoglobinæmi i moderen.
Faetotoxic effects in reproduction studies are only observed at dose levels at which there is a frank maternal methaemoglobinaemia.
Nitrit er mutagent i et antal in vitro forsøg med mikroorganismer eller dyrkede pattedyrsceller, Mutagen effekt er også observeret i et in vivo-in vitro forsøg med syriske hamstere (Inai et al., 1979).
Nitrite is mutagenic in a number of in vitro assays against micro-organisms or cultured mammalian cells. Mutagenic effects were also observed in an in vivo-in vitro experiment using Syrian hamsters (Inai et al., 1979).
In vivo tests har vist sig tvetydige, idet der er rapporteret både positive og negative resultater.
In vivo assays have been equivocal, both positive and negative results having been reported.
I flere langtidsundersøgelser af nitrit som sådan blev der ikke observeret carcinogen aktivitet i mus og rotter (Inai et al., 1979; Maekawa et al., 1982; Lijinsky et al., 1983).
In several long-term studies on nitrite per se, no carcinogenic activity was detected in mice or rats (Inai et al, 1979; Maekawa et al, 1982; Lijinsky et al, 1983).
En genvurdering af et tidligere forsøg (Newbeme, 1978) støttede ikke den oprindelige konklusion, at der var en stigende incidens af lymfoide tumorer i rotter fodret med nitrit, og det konkluderedes, at også denne undersøgelse var negativ (FDA, 1980 a,b).
A review of an earlier study (Newberne, 1978) did not support the original conclusion that there was an increased incidence of lymphoid tumours in nitrite-fed rats and it was concluded that this study was also negative (FDA, 1980a,b).
Det er blevet påvist, at kombineret med aminer eller amider finder dannelse af carcinogene Nnitrosoforbindelser sted in vivo, og det fører til forekomst af tumorer i langtidsundersøgelser på mus, hamstere og rotter, men kun ved nitritmængder i foderet, der ligger langt over dem, mennesket udsættes for i levnedsmidler, drikkevand eller spyt
In combination with amines or amides, the formation of carcinogenic Nnitroso compounds has been demonstrated to occur in vivo and to lead to tumour induction in long-term studies in mice, hamsters and rats, but only at levels of dietary nitrite much higher than those to which man is exposed in the diet, drinking water or saliva.
Nul-effekt-niveauet (NEL) af natriumnitrit i langtidsundersøgelser på gnavere kan ikke fastslås præcist; et NEL i drikkevand blev fastlagt til 100 mg/l (svarende til 5-10 mg/kg lgv), men det næste højere dosisniveau var ti gange så højt, og medførte en lille stigning i metHB til 5%. Det anslås, at
The no-effect level of sodium nitrite in long-term studies in rodents cannot be assessed precisely; a no-effect level in drinking water was established as 100 mg/1 (equivalent to 5-10 mg/kg bw.) but the next higher dose level was ten times as great and caused a small increase in metHb to 5%.
En bestemmelse af den Acceptable Daglig Indtagelse kan beregnes ud fra den mængde, der ikke har medført toksisk effekt i et 2-års forsøg på rotter (ca. 10 mg/kg lgv) og ud fra den mængde, der ikke giver bivirkninger i mennesker ved klinisk anvendelse (ca. 1 mg/kg lgv/d).
An estimate of the Acceptable Daily Intake may be based on levels causing no toxicological effects in a 2 year study in rats (approximatively 10 mg/kg bw.) and on the no adverse effect levels in clinical use in humans (approx. 1 mg/kg bw./d).
Med en sikkerhedsfaktor 100 for nul-effekt-niveauet (NOEL) i dyreforsøg eller faktor 10 for de menneskelige data, beregnes den Acceptable Daglige Indtagelse til 0,1 mg/kg lgv (i form af natriumnitrit).
Taking a safety factor of 100 for the animal no-observed-effect-level (NOEL) or 10 for the human data, the Acceptable Daily Intake is estimated as 0.1 mg/kg bw. (expressed as sodium nitrite).
Denne ADI gælder ikke for spædbørn under tre måneder.
This ADI is not applicable to infants under 3 months of age.
Denne ADI bør betragtes som midlertidig indtil der er opnået klarhed over mekanismen bag den effekt på binyrerne, som er blevet iagttaget under et nyligt korttidsforsøg med kaliumnitrit på rotter.
This ADI should be considered temporary pending clarification of the mechanism of the adrenal effects of potassium nitrite observed in a recent short-term rat study.
Nitrat i sig selv har meget lav akut toksicitet og beskrevne bivirkninger skyldes reduktion til nitrit enten før indtagelsen eller in vivo.
Nitrate per se has a very low acute toxicity and reported adverse effects result from its reduction to nitrite either before ingestion or in vivo.
Kontrolleret akut tilgift til mennesker under kliniske forhold tyder på, at en forøgelse af cirkulerende metHB kun findes ved dagsdoser på flere gram i sunde voksne, svarende til ca. 50 mg/kg lgv eller mere.
Controlled acute human exposure under clinical conditions indicates that increases in circulating metHb are only seen at daily dose levels of several grams in healthy adults, corresponding to about 50 mg/kg bw. or higher.
Eksperimentelle carcinogenicitetsundersøgelser med nitrat som sådan har givet negative resultater (Sugiyama et al., 1979; Lijinsky et al., 1973; Maekawa et al., 1982), og realistiske mængder af nitrat i kosten synes hverken at føre til signifikant dannelse af flygtige Nnitrosoforbindelser eller af nitroso-aminosyrer.
Experimental carcinogenicity studies on nitrate per se have proved negative (Sugiyama et al., 1979; Lijinsky et al. 1973; Maekawa et al, 1982) and realistic levels of dietary nitrate do not appear to lead to significant formation of volatile Nnitroso compounds nor of nitroso-amino acids.
Rotter, der fik et tilstrækkelig proteinholdigt foder, udviste ingen stigning i Nnitrosoprolin (NPRO)-udskillelsen, efter at uorganisk nitrat indgik i kosten, og isotopmærkningsundersøgelser har vist, at det meste NPRO i urinen hidrørte fra endogent nitroserende faktorer, og ikke fra oralt indtaget nitrat.
Rats receiving a diet adequate in protein did not show any increase in N-nitrosoproline (NPRO) excretion after inclusion of inorganic nitrate in the diet, and isotopie labelling studies have shown that most urinary NPRO was derived from endogenous nitrosating species and not from orally ingested nitrate.
Epidemiologiske undersøgelser har ikke entydigt påvist en sammenhæng mellem nitrateksponering og cancerincidens i populationer, der udsattes for nitratindtagelser over gennemsnittet, enten i kost og drikkevand eller på arbejdspladsen.
Epidemiological studies have failed unequivocally to demonstrate a link between nitrate exposure and cancer incidence in populations exposed to higher than average nitrate intake either in the diet and drinking water, or occupationally.
Tilsvarende har epidemiologiske undersøgelser i populationer med henholdsvis høj og lav cancerincidens ikke påvist en forbindelse mellem cancerrisiko og nitratindtagelse.
Similarly, epidemiological studies in populations with high and low cancer incidence have failed to demonstrate a link between cancer risk and nitrate intake.
Nul-effekt-niveauet i forsøg med nitrat varierer med de anvendte kriterier, og med hvilke mængder methaemoglobin i kredsløbet, der betragtes som værende normale.
No-effect levels in experimental studies on nitrate vary with the criteria used and what levels of circulating methaemoglobin are considered to be within the normal range.
I det seneste to-års carcinogenicitetsforsøg på rotter (Maekawa, 1982) fandtes 2500 mg/kg lgv at være uden effekt, mens nul-effekt-niveauet på 500 mg/kg lgv, som var basis for den hidtidige ADI, samtidig var den højst doserede mængde.
In the most recent twoyear carcinogenicity study in the rat (Maekawa, 1982) the no-effect level for sodium nitrate was found to be 2500 mg/kg bw/d while in the older long-term study in the rat on which the previous ADI was based, the no-effect level of 500 mg/kg bw/day was the highest level tested.