natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arbejdsgiverne bliver forpligtet til at holde sig informeret om den seneste tekniske udvikling og de seneste videnskabelige opdagelser angående arbejsplads og -miljø, ligesom de skal beskytte deres arbejdstagere i overensstemmelse hermed.
Employers will be obliged to keep informed about the latest advances in technology and scientific findings concerning design of the workplace and working environment and to protect their workers accordingly.
Minimumsforskrifter skal i nær fremtid træde i kraft for:
Minimum requirements are being set for:
• arbejdspladsen
The workplace.
• planlægning, udvælgelse og anvendelse af arbejdsudstyr som maskiner, apparater, værktøj og installationer til brug i arbejdet
Design, selection and use of work equipment, such as machinery, appliances, tools, or installations used at work.
• manuel transport af tunge byrder med henblik på forebyggelse af rygproblemer hos arbejdstagerne
Protective clothing and equipment to safeguard workers dealing with dangerous machinery, processes and substances.
• skærmterminaler og arbejdspraksis ved skærme i forbindelse med edb- og tekstbehandlingsanlæg.
Handling of heavy loads to avoid the risk of back injury to workers.
Ifølge et direktiv, der blev vedtaget i 1988, og som skulle træde i kraft i alle medlemsstaterne den 1. januar 1990, er fire farlige kemiske produkter og afledninger af dem fremover forbudt i produktion og anvendelse i hele EF, undtagen hvis en medlemsstat giver en særlig dispensation for en særlig forskning eller et særligt forsøg.
Work stations and working practices involved with the visual display units used with computers and word processors.
Desuden udvikles i øjeblikket et harmoniseret system på EF-niveau til oplysning af de arbejdstagere, der arbejder med farlige stoffer og præparater.
In addition, a harmonized EC-wide system is being developed to provide information to workers handling dangerous substances and preparations.
D Sikkerhed i højrisikosektorer: landbruget, bygge- og anlægssektoren, arbejdet til søs og udvindingsindustrien.
D The highest risk sectors: agriculture, construction, work at sea, the extractive industries.
I det nye program retter Fællesskabet især opmærksomheden mod sikkerheden og sundheden for arbejdstagerne omkring den faktiske sikkerhed ved udstyr og den nødvendige mentalitetsændring omkring dette:
Under its new programme the EC is focusing attention on the safety and health of the worker as well as the intrinsic safety of equipment in order to bring about a change in attitudes.
Til søs skal sikkerheden gøres til en integreret del af udformningen og indretningen af fartøjer såvel som arbejdsopgaver om bord.
At sea, safety will be made an integral part of vessels and efforts will be made to ensure that medical aid is improved.
I bygge- og anlægssektoren skal der etableres særlige forholdsregler for sundhed og sikkerhed på byggepladserne.
In the construction industry, health and safety measures will be required for building sites.
I udvindingsindustrierne skal forslag fremsættes om forholdsregler i gasog oliesektoren ligesom for åbne miner og stenbrud.
In the extractive industries, measures will be proposed on oil and gas extraction and on open cast mines and quarries.
Kul- og stålindustrierne anvender mere end 10 mio. ECU om året1) til forskning i sikrere arbejdsvilkår, sundere arbejdsmiljø og renere teknologi for yderligere at reducere antallet af erhvervssygdomme og -ulykker i disse sektorer.
The coal and steel industries devote more than ECU 10 million per year1 to research on safer working conditions, healthier working environments, and cleaner technology to reduce even further the incidence of occupational accidents and diseases in these industries.
D Information og uddannelse.
D Information and training.
Fællesskabet har til hensigt at oprette et særligt informationssystem for spørgsmål angående sundhed og sikkerhed i arbejdet.
The Community is developing an information system on specific matters of health and safety at work.
Med henblik på en hurtigere identifikation af højrisikosektorer og -udviklingsresultater vil man søge frem mod ens metoder for indsamling af statistik om ulykker og erhvervssygdomme.
Uniform methods for compiling statistics on occupational accidents and illnesses will be discussed, enabling high-risk sectors and trends to be identified rapidly.
D Små og mellemstore virksomheder (SMV). Mere end halvdelen af den erhvervsaktive befolkning i Europa arbejder i små og mellemstore virksomheder, og dette tal er stigende.
There are already regular meetings and exchange programmes for the labour inspectors from the 12 Member States who are responsible for implementing the legislation at national level.
Ydermere arbejder mange af disse virksomheders ledere nært sammen med deres ansatte og udsætter sig derfor for lige så store farer.
In addition, training courses are being organized for teachers, medical doctors and workers in certain high-risk activities.
') 1 ECU (Europæisk Valutaenhed) = ca. 7,8 kr. pr. 14.2.1990.
ECU 1 (European Currency Unit) = about f. 0.71, Id £.
For at hjælpe de små og mellemstore virksomheder til en hensigtsmæssig indplacering i det nye lovkompleks vil EF­Kommissionen gennemføre under­søgelser af sundheds­ og sikkerhedsproblemerne i disse virksomheder.
To help SMEs keep abreast of the new body of harmonized legislation in this field, the Commission will be making studies of health and safety problems in SMEs in order to provide special information to their managers.
EF­Kommissionen har ligeledes iværksat pilotprojekter til uddannelse af lederne i de små og mellemstore virksomheder i en række lande.
The Commission has also initiated pilot actions in several countries for the training of managers of SMEs.
Programmets praktiske iværksættelse
Putting the programme into practice
EF's nye lovkompleks skal beskrive målsætningen og forskrifterne for arbejdsta­gernes sundhed og sikkerhed i Fællesskabet, ligesom det skal angive tidsfristerne for dets gennemførelse.
The new body of EC legislation will set out the aims and standards for worker health and safety in the Community along with deadlines for enacting them.
Imidlertid overlades den praktiske iværksættelse til medlemsstaterne selv, og overvågning og inspektion af arbejdspladserne forbliver ligeledes medlemsstaternes opgave.
But it will leave the method of putting the aims into practice in the hands of the Member States. The monitoring and inspection of conditions in the workplace will still be the responsibility of the Member States.
Hvis en medlemsstat ikke indpasser EF­lovgivningen inden den fastsatte dato, eller hvis de foreskrevne regler ikke er vidtgående nok, har EF­Kommissionen ret til at indstævne denne stat for EF­Domstolen.
If a Member State does not enact the EC legislation by the deadline required, or if the standards it sets are not strict enough, the European Commission has the right to take that country to the European Court of Justice.
På samme måde kan enhver borger i et medlemsland klage til EF­Kommissionen eller til Europa­Parlamentets klagekommission, hvis borgeren vurderer, at EF­direktiverne ikke anvendes rigtigt.
Similarly, any citizen of an EC Member State can complain to the EC Commission or to the petitions committee of the European Parliament if he believes that the Community directives are not being applied correctly.
Næsten 10 000 mennesker dør hvert år i EF som følge af skader på arbejdsplad­sen. Et stort antal af disse dødsfald, om ikke alle, kunne have været undgået.
Nearly 10 000 people in the European Community die every year because of injuries suffered at their place of work. Many if not all of these deaths can be avoided.
Hvis det grundlæggende princip for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed er, at alle tæller, så skal hver enkelt medvirke til at gøre arbejdspladsen til et sikkert miljø.
If the essence of worker health and safety is that everybody counts, then everybody should cooperate to make the workplace a safe environment.
Hver enkelt skal være rede til at tage sin del af ansvaret for forebyggelse af risikoen for sig selv og for dem, der arbejder ved siden af ■
Every­body has to be ready to take responsibility for preventing danger to themselves and to those who work beside them ■
*) Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF­landene.
Offices also exist in other countries including all Member States.
♦*.■,.*« Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN0379­315X » Ofî * Officielle Publikationer *7^Ί,* L - 2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-90-003-DA-C
«*.„„*« Office for Official Publications * OJ > * of the European Communities **,,** L - 2985 Luxembourg Catalogue number: CC-AD-90-003-EN-C
Fællesskabet og Miljøbeskyttelsen
The European Community and environmental protection
Miljøbeskyttelsen og den offentlige mening (i %) *)
Environmental protection and public opinion (%) *
') Resultatet af et rundspørge foranlediget af EF-Kommissionen og udført af »European Omnibus Survey· (man udspurgte 11729 personer over hele EF i marts-april 1988).
(11729 people questioned throughout the Community in March and April 1988).
Anden halvdel af det 20. århundrede har været præget af en bymæssig, industriel og landbrugsmæssig udvikling uden sidestykke.
The second half of the twentieth century will be remembered as a time of unprecedented urban, industrial and agricultural development.
Men enhver medalje har sin bagside. Den pris, der i dette tilfælde har måttet betales, har været et spild af begrænsede ressourcer og en ophobning af forurening, gener og teknologiske risici, der truer menneskets sundhed og det naturlige miljø.
However, there has been a price to pay, in the form of waste of scarce resources and a build-up of pollution, harmful effects and technological hazards which pose a threat to human health and to the natural environment.
I denne situation vedtog alle europæiske lande i løbet af 1960'erne en politik til beskyttelse af miljøet.
To cope with this, all the countries of the Community adopted environmental protection policies during the 1960s.
Og da medlemsstaternes nationale ramme hurtigt viste sig for snæver, lagde EF's stats- og regeringschefer i 1972 grunden til en fælles miljøpolitik.
As national frameworks were soon seen to be too cramped, the Heads of State or Government in 1972 laid the foundations for a common policy on the environment.
Denne europæiske miljøpolitik kan i dag opvise en række væsentlige resultater, men det europæiske miljø forringes fortsat og kræver derfor yderligere støtte.
Today this policy has many achievements to its credit, but the environment of Europe continues to deteriorate — and demands more sustained efforts.
Desuden antager miljøproblematikken for hver dag, der går, stadig mere en planetarisk dimension: opvarmningen af jordens atmosfære, beskadigelsen af ozonlaget og ødelæggelsen af de tropiske regnskove angår således hele menneskeheden.
Besides, environmental problems are increasingly seen as planetary matters: the heating of the earth's atmosphere, the depletion of the ozone layer and the destruction of tropical forest concern all of humanity.
Det er derfor klart, at EF må spille en voksende rolle i de internationale sammenhænge, hvor disse spørgsmål behandles1).
It means that the Community must play a greater role in the international bodies concerned with these questions1.
Hvorfor fællesskabspolitik?
Why a Community policy?
I dag bestrider ingen længere den indlysende nødvendighed af en miljøpolitik, der er fælles for EF's medlemsstater.
Though it was contested to begin with, the need for the Member States to have a common environment policy now seems obvious.
D For det første respekterer forureningen ingen grænser.
D In the first place, pollution knows no borders.
Forurenet luft og giftigt affald bevæger sig rundt overalt i Europa, mange vandløb og søer berører flere lande, og Fællesskabet er et oplagt organ for løsning af mange problemer i denne forbindelse.
Masses of polluted air and toxic waste circulate throughout Europe; many lakes and watercourses are shared by several States. In that context, the Community is clearly the most appropriate forum for resolving many of the problems.
Det er en passende enhed midt imellem den nationale ramme, som i visse sammenhænge er for lille, og den internationale ramme, som ofte mangler den fornødne effektivitet, men hvor »De Tolv« ved at tale med én stemme har betydelig indflydelse.
It represents a happy medium between the national framework, which is frequently too narrow, and deliberations on a world scale, which cannot produce binding measures. Also, when international action on the environment is being decided, the Twelve can have more influence on key questions by speaking with one voice.
Endvidere har samarbejde og udveksling af erfaringer mellem specialister fra medlemslandene og koordination af videnskabelig forskning på miljøområdet, der ofte er særdeles bekostelig for de enkelte medlemslande, en forstærkende virkning, så der hurtigere opnås resultater til gavn for alle.
In addition, exchanges among national specialists and those responsible for the environment at all levels, together with pooling or coordination of frequently costly scientific research, produces a chain reaction and achieves better results, faster — to everyone's benefit.
D Dernæst kan forskelle mellem de enkelte medlemsstaters miljøpolitik give anledning til kvalitative forskelle i borgernes leve- og arbejdsvilkår i de forskellige medlemsstater.
D To have different policies in force in the different Member States of the Community could increase the differences in quality of living and working standards for citizens in the different Member States.
Miljøpolitikken kan ligeledes medføre økonomiske forstyrrelser på det fælles hjemmemarked: Forskellige nationale miljønormer vil kunne hindre den frie bevægelighed for varer mellem medlemslandene, og forskelle i indsatsen for miljøbeskyttelse forvride virksomhedernes indbyrdes konkurrenceevne.
It could also cause economic disparities which would affect the functioning of the common market: differing national standards would prevent the free movement of goods among member countries, while the inequality of costs for businesses would distort competition.
Derfor er der en økonomisk interesse i en fælles miljøpolitik, ikke mindst i lyset af gennemførelsen af det indre marked inden udgangen af 1992.
Hence the economic advantage of a common policy, particularly in the context of completion of the internal market of 1992.
Tilbage er at sikre, at de forventede økonomiske og sociale gevinster ved stormarkedet ikke skal betales med en ny forringelse af miljøet: Dette er også EF's ansvar.
It must also be ensured that the economic and social advances expected from the large market are not obtained at the cost of further damage to the environment: that is another responsibility of the Community.
Den Europæiske Fælles Akt, der blev undertegnet i 1986, går endnu længere: Den bruger et helt afsnit på miljøpolitikken, hvori EF's kompetence klart fastslås.
The Single Act signed in 1986 supplements the Community Treaties and takes them much further: it has a whole chapter on environment policy, which is henceforth explicitly within the competence of the Community.
Fra helbredelse til forebyggelse: fire EF-handlingsprogrammer
From cure to prevention: four Community action programmes
EF's to første handlingsprogrammer på miljøområdet, som indledtes i henholdsvis 1973 og 1977, drejede sig især om hurtigt at finde løsninger på en række presserende forureningsproblemer.
The first two environmental action programmes initiated by the Community in 1973 and 1977 were oriented first and foremost towards a search for immediate answers to serious problems posed by pollution.
Men selv om genopretning var påkrævet, viste det sig hurtigt bedre at forebygge end at helbrede.
Very soon, however, though remedial action remained necessary, it was recognized that prevention was better than cure.
Det tredje handlingsprogram, der blev vedtaget i 1983, fastlægger derfor en samlet forebyggende strategi for beskyttelse af miljøet og dets ressourcer.
Thus the third programme, adopted in 1983, set out a global preventive strategy to safeguard the environment and resources.
Kampen mod forurening og udtømning af naturens ressourcer er mindre kostbar, mere effektiv og gunstigere for erhvervsudviklingen, hvis man i forbindelse med virksomhedsprojekter fra begyndelsen tager de nødvendige miljø hensyn. Dette gælder uanset, om der tale om landbrug, industri, energi, transport eller turisme.
The fight against pollution and damage to scarce resources is less costly, more effective and better for economic development if the demands of the environment are taken into account from the beginning in planning and deciding all economic activity, whether it involves agriculture, energy, industry, transport or tourism.
Nøglen til denne forebyggende indsats er et direktiv fra 1985, som pålægger medlemslandene en forudgående undersøgelse af miljøpåvirkningerne, før de giver tilladelse til større industri- og infrastrukturanlæg.
The key instrument of this preventive approach is a Community directive adopted in 1985 which makes authorization for big industrial and infrastructural projects conditional on a prior study of their impact on the environment.
Da forebyggelse desuden kræver revision af en lang række industriprocesser, har EF-Kommissionen iværksat ACE-miljøprogrammet, der blandt andet sigter mod at fremme udviklingen af ren teknologi og af genbrug.
Prevention also requires a conceptual revision of many industrial processes, so the Commission has initiated the ACE programme, which has among its aims promotion of the development of clean technology and recycling techniques.
Det fjerde handlingsprogram, der løber i øjeblikket (1987-1992), bygger på denne forebyggende idé, men går endnu videre, fordi det gør miljøbeskyttelsen til et led i erhvervs- og samfundspolitikken.
The fourth programme, which is currently in operation (1987-92), goes further and makes environmental protection an essential element of all economic and social policy.
Denne nye opfattelse indebærer:
This new approach implies:
D Systematisk integrering af miljøpolitikken i de andre EF-politikker, hvad enten det drejer sig om industri, transport, turisme, energi eller udviklingsstøtte.
D Systematic integration of environment policy into other Community policies, in such areas as industry, transport, tourism, energy or development cooperation.
EF-Kommissionen har netop indført interne procedurer, der er baseret på vurdering af miljøpåvirkningen, og som skal gøre det muligt at sikre, at de aktioner, der finansieres af regional- og landbrugsfondene, er i overensstemmelse med de krav, som miljøbeskyttelsen stiller.
The European Commission has also adopted internal procedures, based on the principle of impact studies, which should enable it to ensure that activities financed by its Regional and Agricultural Funds are compatible with the needs of environmental protection.
Denne vilje til overensstemmelse og integrering har allerede ført til en omvurdering af EF's landbrugs- og transportpolitik.
This drive for compatibility and integration has already influenced the reorientation of the Community's agricultural and transport policies.
Ligeledes spiller den ind i udviklingen af vareudvekslingen og af væksten, der følger med gennemførelsen af det indre marked inden udgangen af 1992.
It is also made necessary by the development of trade and the growth which will result from the creation of the large market of 1992; that is why the Commission has given a group of national experts the task of gauging the effectiveness of the financial and fiscal incentives (taxes on oil products, for example) sought by economists specializing in the environment.
Derfor har EF-Kommissionen pålagt en gruppe af nationale eksperter at vurdere effektiviteten i de økonomiske og afgiftsmæssige tiltag (f.eks. afgifter på olieprodukter), som er krævet iværksat af økonomiske eksperter på miljøområdet.
As an integrational and preventive approach also requires a good knowledge of the ecological state of affairs, the Commission has proposed that a European Environment Agency be set up.
Da en sådan integrering og forebyggelse også kræver et godt kendskab til den økologiske situation, har Kommissionen foreslået oprettelse af et europæisk miljøagentur.
This body would be largely autonomous and would be open to European countries which are not members of the Community.
EF-agenturet skal i vid udstrækning være autonomt og åbent for de europæiske tredjelande, og dets opgave skal være at indsamle og sprede den videnskabelige og tekniske oplysning, der er nødvendig for iværksættelse af en effektiv politik. Det skal især administrere en databank på miljøområdet, der i øjeblikket er under opbygning inden for rammerne af CORINE-programmet.
It will have the task of collecting and distributing the scientific and technical information needed for implementing effective policies; in particular it will manage an environmental data bank which is at present being assembled under the Corine programme.
den voksende efterspørgsel på strengere normer og på ikke-forurenende produkter.
D Establishment of stricter environmental standards as part of the realization of the large European internal market.
Desuden vil fremstillingen af nye kvalitetsprodukter medføre investeringer, der vil have gunstige virkninger for beskæftigelsen til følge.
We should add that the manufacture of quality products involves investment which should benefit employment.
Styrkelsen af EF-normerne for bilers udstødningsgas er et eksempel på denne politik.
The strengthening of Community standards on gas emissions from vehicles is an example of this policy.
EF spiller allerede en betydelig rolle i så henseende.
The Community already plays a significant role in this regard.
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) giver således lån til opførelse af anlæg for behandling af affald, rensningsanlæg, projekter til forbedring af vandkvaliteten og til begrænsning af den atmosfæriske forurening og støjforureningen.
The European Investment Bank (EIB) gives loans for installing waste treatment equipment, for purifying stations, for projects to improve water quality or reduce air or noise pollution, etc.
En række af Investeringsbankens øvrige investeringer i udvikling af højteknologi, regional udvikling og energi har ligeledes ofte en positiv indvirkning på miljøet.
Other EIB lending under the headings of high technology, regional development or energy frequently has positive effects for the environment.
I Middelhavslandene arbejder Den Europæiske Investeringsbank sammen med Verdensbanken for at stimulere finansiering af projekter til fordel for miljøet.
In the Mediterranean countries the EIB cooperates with the World Bank to promote the financing of projects in favour of the environment.
Megen støtte fra Den Europæiske Regionalfond har lignende mål, og denne støtte vil vokse inden for rammerne af det nye ENVIREG-program, der særligt er udarbejdet til dette formål.
Many grants given by the European Regional Development Fund have similar aims, and these will be increased under the new Envireo programme, designed for this very purpose.
Yderligere har ACE-programmet siden 1984 gjort det muligt for Kommissionen at yde en økonomisk støtte til »EF-aktioner på miljøområdet« med sigte på udvikling af ren teknologi, genbrug af affald og bevarelse af vigtige biotoper.
Moreover, since 1984 the ACE programme enables the Commission to give financial support to Community environmental activities concerned with the development of clean technology, making use of waste and conserving important biotopes.
Det særlige MESDPA-program angår forbedring af miljøet i Middelhavsregionen.
One particular programme, Medspa, is to be devoted to improving the Mediterranean environment.
På længere sigt forudser Kommissionen oprettelse af en europæisk miljøfond, der skal gøre det muligt at nå længere omkring med den økonomiske støttevirksomhed.
Looking ahead, the Commission envisages the creation of a European Environment Fund, which would enable the range of financial aid to be widened.