natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voksne kvinder i Frankrigs landdistrikter finder det vanskeligt at efteruddanne sig, selv om de meget gerne vil, dels pá grund af afstanden, vanskeligheden med at få tid fra husarbejdet (og manglen pá aflastning), og manglen på børnepasningsmuligheder.
In order to acquire higher education and training, young people have to leave their rural community, a step which may be positively sought by some, but which has an economic and cultural impact on rural
I Vesttyskland træder kvinderne I landdistrikterne tidligere Ind pá arbejdsmarkedet end kvinderne i byen, som et udtryk for den tid, der går med uddannelse og træning.
communities. And the dearth of local vocational training provision prevents many rural women who would like to acquire and improve their skills from doing so.
Væksten i kvindernes deltagelse i faglige uddannelser har været større I byområder end i landdistrikter, og andelen af kvindelige deltagere er mindre i landdistrikter end i byerne.
Women with children face a number of additional problems. The complaint about lack of childcare facilities can be heard in all rural areas of the Community.
I landdistrikter i Baden-Württemberg er andelen af kvinder med lav uddannelse for eksempel højere end i byområder, mens andelen med højere uddannelse er lavere.
In some countries, such as the UK where levels of provision are pathetic, childcare is the major constraint on women working outside the home.
Behovet for uddannelse er stort hos kvinderne i UK's landdistrikter, Især arbejdsløse kvinder.
In one rural region of northern Scotland, only 162 daycare places are available for 3.000 under-fives.
F.eks. i visse landdistrikter I Nordirland er det et udslag af det lave nuværende uddannelsesniveau og erkendelsen af, at uddannelse kan øge chancerne for at finde arbejde.
In France, only 28% of rural communes have a nursery school, and creches and childcare services are rare.
I andre områder synes det at afspejle den manglende tillid hos unge kvinder, der har været væk fra arbejdsmarkedet i nogen tid og som trods større kvalifikationer erkender, at deres kunnen Ikke er helt tIdssvarende.
But the problem is not just experienced by women with young children; the absence of school transport or out-of-school facilities restricts women with older children too.
Hindringer for erhvervsarbejde
Few rural employers offer childcare support, other than some flexibility in women's working timetable.
De vigtigste hindringer for, at kvinderne i EF's landdistrikter kan komme ind pá arbejdsmarkedet og deltage (mere) aktivt i den formelle økonomi, er kort fortalt: utilstrækkelige jobs, afstand til arbejde og transportvanskeligheder, utilstrækkelige støttemuligheder og -faciliteter (børnepasning, ældreforsorg, afløsning, træning, oplysning, rådgivning mv.), ulige fordeling af omsorg for hus og hjem, samt kulturelle holdninger.
The provision of relief services is a specific constraint on farm women, making it difficult for them to attend training courses or take even short breaks from the farm. In some countries, such as in Germany, France, and Denmark, subsidies or support is provided, but in others, for example in Ireland, such provision is available only to those who can afford it, which is not the case for most farm women who are in lowincome households.
I almindelighed ønsker mange - dvs. et betydelige antal - kvinder i landdistrikterne, som i øjeblikket Ikke har lønarbejde eller pá anden måde er erhvervsaktive, at finde arbejde, Især uden for hjemmet, i landdistrikterne er der imidlertid ikke mange jobs (hverken I dele af Sydeuropa eller i Nordeuropa), især ikke jobs som ligger i rimelig afstand fra kvindens bopæl, og som er fleksible nok til at kvinderne kan kombinere erhvervsarbejde med arbejdet for hjem og famille, især børnepasning.
Poor or expensive access to information and advice is also a constraint; information about available jobs, advice on setting up a business or on developing a skill or resource into an income-generating activity.
Der er for få Jobs, med for dårlige krav til kvalifikationer (der er mange højtkvalificerede kvinder I jobs med lav status).
Family and domestic responsibilities also impose greater constraints on rural women than on urban women.
Svælget mellem udbud og efterspørgsel kan ikke undervurderes og synes at øges snarere end at indsnævres.
In part because of the difficulties of access to services, rural women have a greater burden of domestic and family work than urban women, although this may also be due to the less time rural men spend on domestic activities.
I landdistrikter i de nye tyske delstater har kvindernes stilling siden 1989 været kritisk, med massivt behov for og efterspørgsel efter beskæftigelse, samtidigt med at der kun Iværksættes fá beskæft igelsesal temat iver.
In France, active rural women spend on average 1 hour and 10 minutes more per day than active urban women on domestic work, while farm women spend 1 hour and 35 minutes more.
I Danmark siger fremtidsprognoserne, at der vil ske en yderligere koncentration af Jobs I den offentlige og private servicesektor i de større byer, mens landdistrikterne vil have de ufaglærte industriarbejdspladser.
In contrast, active urban men spend 40 minutes longer per day than active non-farm rural men on domestic work, and 2 hours longer than active farm men.
Kun et decentraliseret servicesystem kan give den type arbejde, kvinderne i landdistrikterne behøver.
Conservative attitudes about women working outside the home are still prevalent in some rural areas of the European Union.
I Italien foretrækker de unge kvinder i landdistrikterne lønarbejde uden for hjemmet, men der er for få jobs, og arbejdsløsheden er også blandt mænd stor.
In rural areas of Greece, traditional views are such that when a married woman works outside the home it is assumed to be because her husband cannot support her, and this is a stigma for the man.
Selv I landdistrikter med øget beskæftigelse for kvinder, som i UK, er der mangel pá jobs, og meget nyt arbejde er på deltid I usikre og dårligt betalte Jobs.
And in Portugal and Spain the traditional role of rural women as home and family-based remains strong, and there is prejudice against women working outside the home.
Afstand og transportvanskeligheder nævnes konstant som årsag til, at kvinderne I landdistrikterne Ikke kan have erhvervsarbejde.
The low levels of take-up of professional statuses by women working on family farms or in family businesses in France is due in part to a resistence by the women themselves to adopting an independent, professional identity.
I mange landdistrikter er den offentlige transport i de senere årtier blevet beskåret og Ikke forbedret, og selv om en større
And everywhere there is discrimination against women in vocational training and employment, particularly against women wishing to enter traditional male areas of work or to reach higher level positions.
andel af husstandene I landdistrikterne har bil, har mange kvinder her ikke regelmæssigt adgang til at køre den.
Possibilities for rural women to enter or re-enter the labour market or become active in the formal economy arise in two ways:
Det gør det vanskeligt eller umuligt at komme pá arbejde i lokale byer og øger byrden af husarbejde (følge ældre slægtninge eller børn til hospital eller klinik, handle, transport af børn til og fra skole mv.), så tiden til produktivt arbejde mindskes.
- external changes: changes in the local economic structure (employment growth, development of new and expanding sectors) which offer women job opportunities as employees;
I Frankrig forsvinder de lokale butikker og serviceydelser, og afstanden til de offentlige serviceydelser er ikke mindsket i de senere år.
In recent years, where employment growth has occurred in rural areas it has primarily come, as we have seen, from the services sector, particularly in tourism, but also in clerical and service sector jobs.
For at få højere uddannelser og træning ma de unge forlade lokalsamfundet, hvilket nogle måske finder positivt, men som påvirker landdistrikternes økonomi og kultur. Knapheden pá lokale muligheder for faglig uddannelse hindrer mange kvinder i at uddanne sig og forbedre deres faglige kunnen.
This study has not examined predictions of future trends, but information suggests that the trend of the 1980s, of growth of female employment in the public service sector, will not continue, as privatisation is pushed forward in some regions and centralisation of public services occurs in others.
UK, hvor udbuddet er yderst ringe, er pasningen af børnene den væsentligste hindring for, at kvinder har udearbejde.
These branches are also major employers of women.
I et område i det nordlige Skotland er der 162 vuggestue- eller børnehavepladser til 3.000 børn under fem år.
Yet, not all rural areas have the natural resources or accessibility to develop a substantial tourism sector.
I Frankrig har kun 28% af landkommunerne børnehaver, og vuggestuer og dagplejepladser er sjældne. Problemet rammer dog ikke kun kvinder med små børn.
And those that can develop a strong tourism industry have to face the problems of seasonality, low-pay, low-skills and poor working conditions, all of which particularly affect women.
Manglen pá skoletransport eller fritidstilbud til børnene lægger hindringer også for kvinder med større børn.
Outside of the tourism sector, modernisation and the demand for a "flexible" labour force by rural industries is making women's employment more insecure.
Kun fá arbejdsgivere i landdistrikterne bakker op om børnepasningsproblemerne ud over at tilbyde kvinderne fleksible arbejdstider. Ofte laver kvinderne deres egne uformelle ordninger med familie og naboer eller undertiden med frivillige fælles ordninger.
If women's employment needs are to be addressed by regional and local development strategies for rural areas, emphasis will need to be placed on economic sectors and branches which favour not just rural women's employment, but also better quality employment, such as decentralised public services.
Afløsnlngsmuligheder er et særligt problem for kvinder i landbrug, som gør det vanskeligt for dem at deltage i uddannelse eller tage korte pauser fra gården. I nogle lande som Tyskland, Frankrig og Danmark, findes der støttemuligheder, men I andre, som Irland, er mulighederne kun for dem, der har råd, hvilket ikke er tilfældet for størsteparten af kvinderne, der er fra husstande med lav Indkomst.
One response to problems of insufficient and inadäquate employment for rural women by some rural associations is to support initiatives aimed at encouraging and enabling rural women to create their own employment: through the production and marketing of both traditional crafts and hand-crafted products for modern, urban markets, as in Portugal; agrotourism and rural tourism, as in Greece and Ireland; personal and community services; cultural activities; new information and communication technologies...
Dårlig eller dyr adgang til Information og rådgivning er en yderligere hindring.
Agrotourism offers some potential, through farm accommodation and products, small agrofood enterprises and catering and hostelry.
Det kan være oplysninger om ledige jobs, råd om etablering af virksomhed eller om udvikling af faglig kunnen eller midler til Indtægtsskabende virksomhed.
In Ireland, farm-based tourism has been the most developed, and has been an activity predominantly undertaken and managed by women.
Huslige pligter udgør en større hindring for kvinder i landdistrikter end for kvinder I byerne.
In Greece, women's agrotourism cooperatives have provided models of good practice, and there is considerable room for growth of the agrotourism sector.
Til dels fordi det er vanskeligt at fá adgang til serviceydelser, er omfanget af husarbejde større end for kvinder I byerne, selv om forklaringen også kan ligge i, at mænd i landdistrikterne bruger mindre tid pá husligt arbejde.
Agrotourism in France currently involves only a tiny percentage of farms, and is also seen as having greater potential.
I Frankrig bruger erhvervsaktive kvinder gennemsnitligt 1 time og 10 minutter mere om dagen pá husarbejde end erhvervsaktive kvinder I byen, mens kvinder i landbruget bruger 1 time og 35 minutter mere.
A far bigger proportion of French farms produce and sell farm products, and this everywhere holds potential, if suitable products and markets can be developed.
I Grækenland siger den traditionelle holdning, at når en gift kvinde er udearbejdende, má det være, fordi hendes mand ikke kan forsørge hende, og det brændemærker manden. I Portugal og Spanien er kvindernes rolle som hjemmets og familiens samlingspunkt stadig stærk, og man ser skævt til udearbejdende kvinder.
In France, the development of childcare services and intercommunal educational facilities are seen as providing employment for rural women: as nursery teachers, bus drivers for school collection services...
En del af forklaringen på, at kvinder i Frankrig, som arbejder pá familiebrug eller familiedrevne virksomheder, kun i ringe omfang vælger at få erhvervsstatus, er at kvinderne selv tøver med at påtage sig en uafhængig professionel identitet.
In many rural areas, women are already providing community and social services, but on an unpaid voluntary basis (in some countries rural women do more voluntary work of community benefit than urban women); such activities could be developed to provide paid work.
Overalt diskrimineres der mod kvinder I faglige uddannelser og beskæftigelse, især mod kvinder der Ønsker at gå ind I traditionelle mandefag for at opnå højere stillinger.
In rural areas of northern Ireland, rural women would like to work in the caring services; given the need and demand for such services, initiatives which bridge these two current gaps (insufficient work on the one hand and inadequate public or community services on the other) could be developed.
Muligheden for, at kvinder I landdistrikterne (atter) kan komme ind pá det formelle arbejdsmarked, ligger i to forhold:
- a wide range of skills and competences, which, while often used in a domestic or informal economic context, can also be exploited within the formal economy (e.g. domestic and household management skills which can be developed in the context of agrotourism and rural tourism, food processing skills which can be used for artisanal food and beverage production, caring skills which can be used to provide local services, such as childcare, care of the elderly....)
- ydre forandringer: af den lokale økonomiske struktur (vækst i beskæftigelsen, udvikling af nye sektorer I vækst), som giver Jobmuligheder for kvinder,
- vocational qualifications and skills which currently lie unused, or are out-of-date, but which nonetheless form an untapped resource.
- selvskabte ændringer: evner og ressourcer bruges 11 I at udvikle indkomstskabende aktiviteter, som forretninger, samfundsaktiviteter, selvstændig virksomhed, samarbejdsprojekter mv.
- considerable flexibility of skills (for example, farm women can and do undertake a wider number of tasks than their male spouses or partners -women will if necessary undertake tasks otherwise done by men, but rarely vice versa).
Disse sektorer er også vigtige for kvinderne. Dog er det ikke alle landdistrikter, som har natur elier mulighed i øvrigt for at udvikle en større turistsektor.
- a capacity for hard work (rural women spend more hours undertaking paid and unpaid work than men) and for combining and managing a number of different tasks simultaneously.
De, der kan, má løse problemerne med den begrænsede sæson, dårligt betalt arbejde, dårligt uddannelsesniveau, ringe arbejdsvilkår, alle forhold der især påvirker kvinderne.
- an awareness and knowledge of local needs (e.g. for community services) which may be met by local employment initiatives.
Uden for turistsektoren gør moderniseringen og behovet for en "fleksibel" arbejdsstyrke I industrien kvindernes arbejdsforhold endnu mere usikre.
- good communication skills (important, for instance, in tourism initiatives) and team-working qualities (key to successful cooperative and community initiatives).
Kvindernes bidrag til landdistrikternes Økonomi: som Fællesskabet ser det
Women in the Rural Economy: the Community view
Kapitel 5 giver en oversigt over de nationale oversigter over kvindernes økonomiske situation i Fællesskabets landdistrikter.
National views of the economic situation of women in rural areas of the European Union are presented in chapter 5.
I dette kapitel belyses de (fá) kilder til information og data, som foreligger pá fællesskabsplan, herunder en analyse af regionale data fra EUROSTAT og en gennemgang af to forhold, som har fået en del opmærksomhed fra Fællesskabet: børnepasning og kvinder I landbruget.
In this chapter we focus on the (few) sources of information and data available at EU level. This includes an analysis of regional data from EUROSTAT and a look at the two dimensions which have received some attention at European level; childcare and farming women.
Kapitlet består af tre afsnit: EUROSTAT-data, andre europæiske Informationskilder og europæisk forskning.
The chapter is divided into three sections: EUROSTAT data; other European information sources; and European research.
Generelt er kvindernes Økonomiske situation og rolle I landdistrikterne ikke undersøgt pá europæisk plan, og der foreligger så godt som ingen sammenlignelige oplysninger og data.
Generally, the economic role and position of rural women has not been studied at European level, and comparative information and data are virtually non-existent.
I dette afsnit gennemgås pá grundlag af regionale data fra EUROSTAT de generelle forskelle og tendenser I relation til kvinder pá arbejdsmarkedet I EF's landdistrikter.
This section uses regional data from EUROSTAT to look at some of the broad differences and trends in relation to women in rural labour markets in the EU.
Byområder og landdistrikter sammenlignes, og der drages en række enkle konklusioner om forskelle mellem by og land og regionale udsving i kvindernes situation pá landdistrikternes arbejdsmarked.
Some comparisons are made between urban and rural regions, and some simple conclusions are drawn about urban-rural differences and regional variations in women's situation in the labour markets of rural regions.
Ved fortolkningen af tallene skal dog erindres om de begrænsninger, der ligger i at anvende officielle data.
However, the limitations of using official data must be born in mind when interpreting the figures.
EUROSTAT er den vigtigste kilde til sammenlignende statistik om kvinders og mænds Økonomiske situation pá europæisk plan og således en værdifuld informationskilde.
EUROSTAT is the key source of comparative statistics on the economic situation of women and men at European level and it is thus an invaluable source of information.
Kortlægning af statistiske oplysninger om kvinder i landdistrikterne frembyder dog en række vanskeligheder.
However, for identifying statistics relating to rural women many difficulties arise.
Først ved identificering af "landdistrikter", som modsætning til "byområder".
The first is the difficulty of identifying "rural", as opposed to urban, areas.
NUTS 11-reg i oner er store, geografisk set, og selv de, der dækker mere fjerntliggende dele af Fællesskabet, omfatter byer eller byområder.
NUTS II regions are geographically large, and even those covering the more remote parts of the Community will include towns or urban areas; they relate in fact to administrative entities rather than geographical regions.
De betegner i virkeligheden administrative enheder snarere end geografiske områder.
NUTS III regions are sub-divisions of NUTS II regions, and potentially offer more scope for identifying truly rural areas; however, EUROSTAT data is incomplete at NUTS III level, both for certain periods and for certain regions.
NUTS lll-regloner er underinddelinger af NUTS II-regloner, og giver større mulighed for kortlægning af de egentlige landdistrikter. EUROSTAT's data er dog Ikke fuldstændige pá NUTS
Moreover, as we move to NUTS III level, the statistical reliability of certain data on a gender basis becomes less, because of the sizes of the population samples (Eric Sterckz, EUROSTAT, pers. comm.).
Endvidere reduceres den statistiske sikkerhed af visse kønsbaserede data, efterhånden som vi bevæger os til NUTS Mi-niveau, pá grund af befolkningens størrelse (Eric Sterckz, EUROSTAT, pers. komm.).
Within the limits of this study, it has been possible to conduct some very simple and basic analyses of key statistics from EUROSTAT at NUTS II level.
Trods disse vanskeligheder bør man dog se pá, hvilke oplysninger man I EUROSTAT kan give i forbindelse med en undersøgelse af kvinders økonomiske rolle og situation I EF's landdistrikter.
Given the size of the regions, and therefore the diversity within each region, it must be stressed that these do not give either a sophisticated or an unflawed picture of differences between rural and urban areas in terms of the labour market situation of women.
Inden for undersøgelsens rammer har der kunnet gennemføres en række enkle og grundlæggende analyser af nøgletal fra EUROSTAT pá NUTS ll-nlveau.
Some regions defined here as rural include substantial urban areas, while a few of the urban regions (such as Lisboa and its neighbouring Vale of Tejo) contain extensive stretches of countryside.
I betragtning af regionernes størrelse og Individuelle forskelligheder má det understreges, at de hverken giver et særligt avanceret eller fejlfrit billede af forskellene mellem kvindernes situation pá arbejdsmarkedet i landdistrikter og
Nonetheless, a broad and useful overview of certain trends can be drawn, and some pointers given to the potential usefulness of further studies using EUROSTAT data. Analysis of data at NUTS ΠΙ, or at even more local level, would without doubt provide a sharper view of rural-urban contrasts.
De tre parametre er befolkningstæthed, erhvervsfrekvens i landbruget (NACE 00), samt om regionen enten helt eller delvist er klassificeret som mål nr. 1­region (hvor udviklingen halter bagefter) eller 5b (højt prioriteret landdistrikt).
The three parameters are density of population, percentage of employment in agriculture (NACE 00) and whether the region is classified, either wholly or in part, as Objective 1 (where development is lagging behind) or 5b (priority rural zone).
Da Danmark og Irland (samt Luxembourg) som helhed er NUTS Il­regloner, medtages ikke data her.
Since Denmark and Ireland (and also Luxembourg) are counted in their entirety as NUTS Π regions, data from these three countries are not included.
Tilsvarende tæller nogle byområder som Berlin og Bruxelles som NUTS I­regioner.
Equally, some city areas, such as Berlin and Brussels, count as NUTS I regions.
lait er udvalgt 25 regioner med stærkt særkende som landdistrikt (lav befolkningstæthed og/eller høj beskæftigelse i landbruget, plus forekomsten af mål nr. 1­ eller 5B­zone), og 12 regioner med høj urbaniseringsgrad (områder med meget stor befolkningstæthed og som består af eller omfatter større byer):
In total, 25 regions with strong "rural" characteristics (low population density and/or high levels of employment in agriculture, plus existence of Objective 1 or 5b zone), and 12 regions with a high level of urbanisation (very high population density and comprising or containing major cities) have been selected:
Azorerne (Ρ) 35. Cumbria (UK) 36. Clwyd, Dyfed, Gwynedd, Powys (UK) 37. Highlands and Islands (UK)
1) Rural region (Obj.
Ved udvælgelsen af data er Inddraget en række aspekter af kvindernes stilling pá arbejdsmarkedet i landdistrikter og byområder: erhvervsfrekvens, arbejdsløshed, andel af deltidsbeskæftigelsen, andel og fordeling af arbejdsløsheden både generelt og i de tre hovedsektorer samt nylige ændringer I kvindernes beskæftigelse.
A number of aspects of women's labour market position in rural and urban regions have been covered in selection of the data: activity rates; unemployment rates; share of part-time employment; share and distribution of employment, both overall and in the three main sectors; and recent changes in women's employment.
Erhvervsfrekvens
4.1.2 Activity rates