natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selvstændige (som ikke beskæftiger lønnet arbejdskraft) Denne kategori har udviklet sig meget forskelligt i EF-landene.
Analysis of the unemployment of European women reveals a picture of almost systematic inequality.
Tendensen går i retning af stadig færre i landbruget og stadig flere i servicefagene.
Women are more unemployed than men, they are unemployed longer and they receive less compensation.
Arbejdsgivere (som beskæftiger en eller flere lønmodtagere) I toppen af ikke-lønmodtagernes samfundspyramide finder vi arbejdsgiverne, blandt hvilke kvinderne er meget svagt repræsenteret: I EF (12 lande) er 1,9% af de kvinder, der har erhvervsarbejde, virksomhedsledere (imod 5,1% af mændene).
However, beyond this rather bleak picture, the significance of this massive, inflexible unemployment may be more complex than it seems at first glance, for the magnitude of female unemployment has a double meaning.
Denne ikke særligt overraskende situation er forholdsvis stabil; den har ikke udviklet sig væsentligt fra 1983 til 1989.
It is the manifestation of the difficulties that women have finding work, but it is also a sign that women are remaining on the labour market rather than opting for inactivity. tivity.
Men hvordan kan man iøvrigt bedømme "kvaliteten" eller "værdien" af kvindernes arbejde som selvstændige erhvervsdrivende?
There are more economically active women, but more unemployed women as well.
Men hvad kan man derudover sige om de få kvinder, der etablerer sig som selvstændige, enten som virksomhedsejere eller som selvstændige arbejdstagere. De italienske og de tyske eksperters rapporter er helt entydige om dette spørgsmål: De kvinder, der etablerer sig som selvstændige, finder vi først og fremmest i de vanskelige erhvervssektorer, hvor lønningerne og kvalifikationskravene er lave.
There are also more women wage-earners, but their jobs are often "atypical" or precarious.
Man kan således konkludere, at "i de fleste tilfælde er valget af selvstændig beskæftigelse for kvindernes vedkommende at sammenligne med en tilbagefaldsposition"3.
Briefly, there are three main tendencies: the predominance of direct employment, the large number of women filling temporary jobs and the development of specifically female parttime work.
Beskæftigelse af midlertidig karakter: Kvinderne i overtal
THE PREDOMINANCE OF SUBORDINATE DIRECT EMPLOYMENT
Udviklingen med hensyn til beskæftigelse af midlertidig karakter4har været meget forskelligartet i EF-landene: Der er sket en kraftig stigning i Frankrig, Irland og Nederlandene, mens der andre steder har været et fald eller ingen ændring overhovedet.
Close to 853» of working women in the twelve Member States are employees. Subordinate direct employment is thus the predominant situation, even more so for women than for men (with the exception of some southern European countries such as Portugal, Greece and Spain).
Man kan dog overalt konstatere udpræget overrepræsentation af kvinder i disse former for beskæftigelse, som per definition er ustabil.
The tendencies that have been at work for many years are thus continuing, slowly but surely.
En anden iagttagelse: Beskæftigelse af midlertidig karakter berører først og fremmest de unge, både mænd og kvinder, mellem 14 og 24 år.
Now these three types of activity obviously do not enjoy the same status, even if they have been amalgamated under the same heading. Once again, the importance and position of women in this category reflects the social hierarchy.
Men derefter skilles vejene: Ser man på gruppen over 24 år, dvs. folk, der har overstået den erhvervsmæssige indpasningsperiode, er tendensen til beskæftigelse af midlertidig karakter faldende hos mændene, men uændret hos kvinderne: "Beskæftigelse af midlertidig karakter er en beskæftigelsesform, som kvinderne støder på hele vejen i deres erhvervsaktive tilværelse"5.
Whether merchants' wives or farmers' wives, women are overrepresented in this category, which is " the least enviable since it sanctions a worker's dependence on the activity of a member of his family."1Nevertheless, the number of family workers is declining steadily in all the Member States, including those, such as Spain and Greece, in which they are still relatively numerous.
Begrebet "beskæftigelse af midlertidig karakter" omfatter her forskellige former for beskæftigelse, nemlig både tidsbegrænsede arbejdskontrakter, sæsonarbejde, vikararbejde og tilfældigt løsarbejde. Olivier Plasman, Robert Plasman, den luxembourgske rapport, s. 36.
Changes in this % between 1983 & 1989 +0.4 +0.4 & 1989 +0.04 0 Indication of these change in 1983/89 values + +
Sådanne tilbud om beskæftigelse af midlertidig karakter er i samtlige lande udtryk for en fleksibilitetsstrategi fra virksomhedernes og/eller de offentlige myndigheders side.
The development of temporary work has varied from one country to the next.4 It has surged in France, Ireland and the Netherlands, whereas it is tread ing water or declining elsewhere.
Eksperterne fra samtlige lande er enige på dette punkt: Beskæftigelse af midlertidig karakter er generelt ikke noget, lønmodtagerne selv foretrækker.
This tendency to resort to various forms of temporary employment express in almost all the countries the flexibilisation policies set up by companies and/or the public powers. The experts of all the member countries agree that, as a rule, temporary work is not chosen by the employee.
Det faktum, at ønsket om at kunne disponere mere fleksibelt over arbejdskraften i vidt omfang rammer kvinderne, rejser et væsentligt spørgsmål: Modarbejdes den tendens til øget kontinuitet i kvindernes erhvervsaktive tilværelse, som kan iagttages i mange lande som følge af ændringer i kvindernes adfærd på arbejdsmarkedet, ikke af den erhvervsmæssige ustabilitet, der er forbundet med stigningen i beskæftigelse af midlertidig karakter?
The fact that the brunt of these labour flexibilisation policies is borne by women raises a basic question, namely, is not the greater continuity of women's careers that is seen in many countries as a result of changing female economic activity patterns offset by the occupational instability that is linked to the spread of temporary work?
Man kan med andre ord spørge, om ikke mange kvinder nu, hvor de ikke længere holder op med at arbejde, fordi de får børn, i stedet tvinges til at afbryde deres erhvervsforløb, fordi de i højere grad tilbydes ustabile og usikre jobs?
In other words, at a time when many women no longer stop working to have children, are they still subject to breaks in their careers that are linked to the instability of their jobs?
Midlertidige jobs i procent af deltidsbeskæftigelsen og fuldtidsbeskæftigelsen i 1989
Share of temporary employees in parttime and fulltime employment in 1989
Deltidsarbejde: Forbeholdt kvinderne
The Temporary Element ¡n Overall Employment, 1989
Lønnet
Country
Udvik ling
Women
Med undtagelse af Danmark og Grækenland går tendensen i retning af voksende deltidsarbejde i næsten samtlige EF­lande.
Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal United­Kingdom Europe 10 Europe 12 nd rd id id nd id id
Spørgsmålet kan ikke besvares entydigt ud fra de data, vi er i besiddelse af i dag, men det bør absolut undersøges nærmere.
Source rLabour Forces Survey, Eurostat, T34.
Vækst i kvinders beskæftigelse, 1983-89
Women's Employment & Part­time Employment Women'! i share in part­time working
Kvindernes andel i deltidsbeskæftigelsen
Increase in Women's Employment between 1983 & 1989 Total
Deltidsbeskæft. andel i lait
Contribution of
Belgien Danmark
Developments
Deltidsbeskæftigelsens andel i kvinders beskæftigelse i de enkelte sektorer
Sectoral breakdown of part­time ­time employment
Fordelingen af kvinders deltidsbeskæftigelse på de enkelte sektorer
Share of part­time in female employment by sector j agriculture
Spørgsmålet kompliceres yderligere af, at forholdene er så forskelligartede i EF-landene. I denne henseende repræsenterer Frankrig og Storbritannien to vidt forskellige eksempler.
Source : Labour Force Survey. * In the case of the Netherlands, the interpretation is distorted due to changes occuring in the definition during the period.
Der er stadig ikke ligeløn nogen steder
The diversity of situations is even greater when one examines the duration of parttime work (see Table 21).
Lønforskellene er det synligste bevis på den forskelsbehandling, kvindernes udsættes for på arbejdsmarkedet.
This diversity muddles the analysis.
Problemet omkring ligeløn er åbenbart, men dermed ikke være sagt, at det er let at løse.
It includes under one heading an amalgamation of different types of parttime work that have very little in common other than straying from the definition of a "normal work week".
I dag er lovgivningen i samtlige EF-lande (jf· tabel 22) bragt på linje med EF-direktiverne1, men intetsteds er mænds og kvinders lønninger ens (jf· tabel 23). Overalt i Europa aflønnes kvinderne fortsat væsentligt lavere end mændene.
Parttime jobs of less than ten hours a week tend to be filled by young people (between the ages of 14 and 24) and elderly employees and in many countries benefit from minimal social protection.9Consequently, we might be so bold as to hypothesise that there exist two parttime employment markets,10 one consisting of parttime jobs of under 10 hours a week, accompa nied by few social benefits and created by companies eager to cut their payroll costs and increase flexibility, the other consisting of jobs with longer working hours that approach those of fulltime employment and are more often chosen by the employees.
Lad os først se på kendsgerningerne og tallene, før vi forsøger at forstå dette fænomen.
Finally, this extreme variety in the definition of parttime employment raises doubts as to the validity of the statistics.
Artikel 119 i Rom-Traktaten, som omhandler princippet om ligeløn, blev i 1975 suppleret med EF-direktiv 75/117 om samme løn for samme arbejde eller for arbejde af samme værdi.
See D. Meulders & R. Plasman, Women in Atypical Employment, Report for the Commission of the European Communities, EEC 1989, V/1426/89. 10See J. Plantenga, Dutch report, p. 37.
Kollektiv arbejdsoverenskomst nr. 25 fra Conseil National de l'Emploi, gjort obligatorisk ved kongeligt dekret
Part­time Employment over 30 Hours (Employees), under 10 Hours (Employees) and under 8 Hours (aggregate)
Lov om ligeløn (Equal Pay Aet)
< 8 hn. aggregate i i 6.9 9.8
Civilretterne
1983 5.1 15.6 i i
Lov om ligebehandling (omfattende loven om ligeløn fra 1975 og loven om ligebehandling fra 1980)
> 10 hrs. employees > 30 hrs. employees 12.2 14.6 i î
Arbejdsretterne; Arbejdstilsynet
21.6 i τ average working hours employees < 8 hrs. aggregate Germany
Fremstillings­industrien:
> 10 hn. employees > 30 hn. employees 10.2 7 i
Gennemsnitlig bruttomånedsløn for funktionærer Hele industrien: kvindernes løn i % af mændenes (89) Forskel 89­83
> 10 hn. employees > 30 hn. employees average working houn employees < 8 hn. aggregate Greece ι τ τ
Fremstillings­industrien: kvindernes løn i % af mændenes (89) Forskel 89­83
28 16.8 average working houn employees i i
Med hensyn til lønninger er det første, vi må konstatere, at vi på nuværende tidspunkt ikke er i besiddelse af tilstrækkeligt ensartede og udtømmende data til at kunne foretage en sammenligning mellem EF-landene2.
The social breakdown of parttime workers is no easy thing to achieve.
En analyse af situationen i de enkelte lande viser dog, at der er en generel tendens, som går igen i hele EF: "Lønforskellene mellem mænd og kvinder eksisterer fortsat og øges oven i købet i visse tilfælde, og der er intet, der tyder på, at de bliver mindre"3.
There is one certainty, however: the male parttime worker bears little resemblance to his female counterpart.
Det giver i sig selv stof til eftertanke: På trods af stigende erhvervsaktivitet blandt kvinderne og på trods af stadig mere omfattende lovgivning om ligestilling (jf. tabel 22) er lønforskellene vokset i mange EF-lande.
Male parttime workers are concentrated at two extremes of the age scale, namely, the under-25s, who combine study and parttime work, and men over 55, who opt for various partial retirement schemes.
Det er tilfældet i Italien, Danmark og Portugal.
In contrast, most female parttime workers are between the ages of 25 and 44.
I de øvrige lande er der ingen ændring, eller i bedste fald er forskellene blevet en smule mindre.
The answer to this recurring question is uncertain, for it is particularly difficult to gauge the degree of satisfaction or willingness in such cases.
Det er forholdsvis enkelt at konstatere, hvordan sagerne står, men det er langt mere kompliceret at forklare hvorfor, for den øgede lønforskel mellem mænd og kvinder har tilsyneladende forskellige årsager i EF-landene.
In all these cases the boundaries between choice and necessity, satisfaction and resignation are extremely blurred.
I Italien er kvindernes lønninger i forhold til mændenes således faldet fra 79,4% i 1982 til 76,8% i 1986.
The issue is also complicated by the wide range of situations in each country.
Der er flere undersøgelser, der tyder på, at denne udvikling skyldes den førte lønpolitik (loft over for lønstigninger, ophævelse af pristalsreguleringen aflønningerne m.m.)4.
France and the United Kingdom, for example, present totally opposite examples in this respect.
I Danmark har man kunnet konstatere en gradvis tilnærmelse af mænds og kvinders lønninger frem til et kulminationspunkt i 1977: På det tidspunkt udgjorde kvindernes lønninger 91,7% af mændenes.
In the United Kingdom, according to the British experts, ".. .over.. .79% of married women did not want a fulltime Job in 1990. ..only 40.5% of non married women placed themselves in this cate gory."11In France, in contrast, according to a recent study, "...33% of parttime employees have chosen such an arrangement.. .Part-time work is introduced at the employer's initiative in two out of three cases".12 Other investigations carried out in France have also shown that parttime work as it is practised in such areas as commerce13 and cleaning does not reduce the conflicts between family life and work.
Men derefter er lønforskellen blevet øget igen frem til 1985; ifølge den danske ekspert har der været tale om et veritabelt "skred" i ligelønnen5.
Staggered working hours, hours that vary from day to day, weekend work and late hours are more frequent for parttime than fulltime employees. Similar findings have been reported for Belgium.
I begyndelsen af 1990 var lønforskellen stort set på samme niveau som i 1975 (10% forskel mellem mænds og kvinders lønninger).
The steady tendency of women to go into subordinate direct employment was accompanied between 1983 and 1990 by a tendency toward more unstable employment.
Det ser ud som om, vedtagelsen af en række bestemmelser om ligeløn har haft en forbigående positiv indvirkning, som så atter er aftaget, specielt i forbindelse med de finanspolitiske stramninger, der gennemførtes efter 1977.
If one counts all the forms of "non traditional" employment in which women are overrepresented it becomes clear that women are prime targets as far as policies aiming for flexibility are concerned.14
Rita Knudsen, den danske rapport, s. 63-65.
The development of parttime work amongst all these "alternatives" may well be disorderly but, in the final analysis, the trend is alarming.
Lønforskellene varierer efter alder og uddannelsesniveau
Unequal pay: persistent and omnipresent
H Lønforskellen mellem mænd og kvinder er forholdsvis beskeden blandt de unge.
Henceforward, all the EC Member States must align their legislation (see Table 22) with Community directives.1Yet equal pay for men and women does not exist in any of them (see Table 23).
Den øges med tiden og kulminerer mod midten eller slutningen af erhvervsforløbet.
Women throughout Europe remain significantly less well paid than men.
"Samme løn for arbejde af samme værdi"
of affairs, let us
Hvis man vil forstå, hvorfor der fortsat er lønforskelle mellem mænd og kvinder, og hvorfor disse forskelle oven i købet bliver større, er det ikke nok at se på de rent juridiske aspekter af spørgsmålet: I mange tilfælde er der lovgivet om ligeløn, men alligevel er der i praksis fortsat store lønforskelle.
Before trying to understand this state look at the facts and figures.
EF-direktiverne slår fast, at der skal betales "samme løn for samme arbejde", men hvad gør man så, når det ikke er samme arbejde? Det fremgår jo klart, at mænd og kvinder i vid udstrækning ikke udfører samme arbejde, og når de gør det, vurderes deres arbejdsindsats forskelligt, hvilket resulterer i forskelsbehandling.
1 Article 119 of the Treaty of Rome enshrining the principle of equal pay was strengthened in 1975 by Community directive 75/117 stipulating that equal pay was due not only for the same work, but also for work of equal value.
Det er den såkaldte
Table 22.
Desuden udbetales bonus "efter individuelle og fortrolige kriterier, som levner mulighed for
Collective Agreement on Labour ning process n° 25, enforced by Royal Decree
— 51 — kønsbaseret forskelsbehandling på lønområdet"13.
Code of Civil Law (para. 612)
Manglende ligeløn er kun toppen af det isbjerg, som forskelsbehandlingen af kvinderne på arbejdsmarkedet udgør.
Ministry of Labour tion of gender parity in employ ment
Er kvinderne "glemt" i beskæftigelsespolitikken?
Agreement on wage parity in Ministry of Agriculture industry
Kvindelig deltagelse
(integrating the equal pay act of
Uddannelse erhvervsuddannelse
(work & employment) bour Inspectorate Spain
Lov om beskæftigelses­fremme
Industrial Tribunals; Labour Ins pectorate
Uddannelsestilbud ora
69.4 earnings 89
Div. tilskud til jobskabelse inden for handel
Employees' gross monthly earnings
Beskæftigelsesplan for unge
Manufacturing
Beskæftigelsespolitiske tiltag af generel karakter: Kvinderne forbigås
The first remark concerning wages concerns the lack of information.
"Passive" beskæftigelsespolitiske tiltag
Elsewhere it has persisted or, even better, narrowed slightly.
Af de såkaldte "passive" beskæftigelsesforanstaltninger, dvs. foranstaltninger, der skal indvirke på udbuddet af arbejdskraft, er førtidspensionsordninger og mulighed for at afbryde erhvervskarrieren de mest anvendte.
Several studies converge to explain this as the effect of the government's wage policies (establishment of wage hike ceilings, end of the indexing of wages to inflation, etc.).4In Denmark there was a gradual lessening of the wage differential that came to a head in 1977, at which time women's average earnings were 91.7% those of men.
Det står ingen steder officielt på tryk, men "fordelingen" af sådanne foranstaltninger mellem mandlige og kvindelige arbejdstagere er overalt den samme: Kvinderne kan få forældreorlov og tilbud om at afbryde deres erhvervskarriere, og mændene kan få førtidspension (førtidspensionsordningerne er først og fremmest indført i industrisektorer i vanskeligheder).
Thereafter, this egalitarian trend declined until 1985—taking a veritable "nosedive", according to the Danish experts.5In Great Britain the male/female wage differentials held steady whereas those within the economically active female population widened.
Uddannelse og omskoling
Thus, the differentials between parttime and fulltime hourly rates widened.
Med hensyn til uddannelse levner de foranstaltninger af generel karakter, der tager sigte på omskoling eller genuddannelse af arbejdskraften, ikke megen plads til kvinderne.
The highest women's salaries rose noticeably as the lowest remained unchanged or fell.
De har langt færre muligheder end mændene for at opnå en uddannelsesplads, og sådanne foranstaltninger giver dem kun ringe chance for at komme ud af den onde cirkel, som forringelsen af kvindernes kvalifikationer udgør: "den horisontale kønsopdeling indenfor beskæftigelsen går igen på uddannelsesområdet"1.
Here, too, the experts stressed the role of the economic and social policies of the eighties, i.e., decentralisation of wage determination, privatisation of certain state-owned companies, etc.6
De britiske eksperter påpeger, at "de traditionelle kønsopdelingsmønstre på arbejdsmarkedet snarere forstærkes med disse uddannelses
Beyond national particularities, the economic and social policies implemented to deal with the employment crisis do seem to have had a significant influence on the low-wage earners and consequently the wages of women and gender-based pay differentials.
Man kan kun beklage de kønsdiskriminerende virkninger af sådanne ordninger, som blev foretrukket fremfor en generel nedsættelse af arbejdstiden"4.
6Jane Humphries & Jill Rubery, British report, pp. 49-50. Page 61
Specifikke beskæftigelsespolitiske tiltag: Hovedsigtet med programmerne for lige muligheder for mænd og kvinder
INEQUALITY THAT VARIES WITH AGE AND LEVEL OF EDUCATION
Til den lovgivningsmæssige indsats - som allerede er af ældre dato - for at få indført ligebehandling skal føjes en række programmer i 80'erne om lige muligheder for mænd og kvinder: "De vigtigste resultater i løbet af dette tiår er, at bestræbelserne på at skabe lige muligheder for mænd og kvinder er blevet en afgørende faktor i de kollektive arbejdsrelationer og et vigtigt element i styringen af arbejdsmarkedet, og vel at mærke ikke kun, når det drejer sig om at klare problemerne omkring underbeskæftigelse"1.
With regard to this point the reports drawn up by the twelve countries' experts confirm the general trends that have been known for a long time but are worthwhile repeating, namely,
De enkelte lande har fulgt deres egne metoder på dette område, og det er umuligt her at gennemgå samtlige strategier for at skabe lige muligheder for mænd og kvinder8.
* The pay differentials between men and women are relatively narrow for young people.
Nogle eksempler fortjener at blive fremhævet.
They grow with time, reaching their peaks at the middle and the end of careers.
I Nederlandene, hvor erhvervsfrekvensen blandt kvinderne er forholdsvis lav, har bestræbelserne på at skabe lige muligheder for mænd og kvinder netop været rettet imod
* In a number of countries, including Italy, the pay differentials have proved to be widest at the extremes of the educational scale, i.e., in the cases of women with little or no schooling and those with high educational levels.
Vedr. enkeltheder henvises til de tolv landerapporter.
For, as we have seen, there is a massive tendency for men and women to do different jobs or, when they do, the difference, and thus the root of inequality, lies in the assessment of their activity.
57 — foranstaltninger, der skal gøre det lettere for kvinderne at få adgang til arbejdsmarkedet9: flere pasningstilbud til småbørn, ændringer af de socialsikringsforanstaltninger, der fungerer som
* The concentration of typically feminine jobs in a few poorly paid sectors (textiles, apparel, cleaning, etc.) explains why women's average earnings continue to lag behind those of men.
"familietilskud", og som får gifte kvinder og mødre til at afholde sig fra at tage erhvervsarbejde, bredere undervisnings- og erhvervsvejledning til pigerne fra Undervisningsministeriets side og støtte til foranstaltninger vedrørende positiv særbehandling, der iværksættes af virksomhederne.
This is what is called "horizontal segregation" .7A survey conducted in Italy8 has shown that intra-occupa-tional gender ratios are often 90S» or more, so that most of the overall wage disparity between men and women is caused by the concentration of women in a small number of poorly paid jobs rather than differences in pay for "equal work".
I Belgien er der inden for de seneste år vedtaget to kongelige bekendtgørelser af stor betydning for kvinderne10:
* The difficulties with which women accede to the positions that should (or might) be theirs in the occupational hierarchy (at the time of hiring or in the course of their careers) is a second part of the explanation. This is known as "vertical segregation".
Kongelig bekendtgørelse af 27. februar 1990, der har mere karakter af påbud, forpligter alle offentlige forvaltningsgrene til at indføre positiv særbehandling.
Meulders, R. Plasman & V. Vander Stricht, summary report. 8 J i11 Rubery, Equal Pay and Institutional of Pay Determination: A Compar ative Study, January 1991.