natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Man har i det store hele undgået de risici, der blev påpeget i sidste års rapport, hovedsagelig på grund af intern ekspansion, skønt det økono miske opsving er blevet svækket af den langsomme vækst på mange eksportmarkeder og stadig præges heraf.
That is estimated to have contributed close to 1% of GDP growth in 1998.
Den fortsatte vækst ikke blot i den europæiske økonomi men også i resten af verden afhænger af, at denne interne ekspansion opretholdes og styrkes.
The other 2% improvement came from private consumption, in the wake of an improvement in consumer confidence, which was itself the result of rising employment, extremely low levels of inflation, rising stock market prices and lower nominal interest rates.
I midten af 1990'erne kompenserede handelsoverskuddet på omkring 1,5% af BNP delvist for den lang
Despite the decline in overall unemployment, however, there has been little alleviation of the problem of long-term unemployment.
Hvis beskæftigelsen i Unionen skal øges og Unionens beskæftigelsespotentiale styrkes, må der fastlægges og udvikles reaktioner på ovenstående udfordringer.
In 1998, 49% of the unemployed had been out of work for a year or more, the same proportion as in 1997, and in three of the four largest Member States, the proportion increased, especially so in Germany, where it rose from 50% of the unemployed to 52V2%.
Her drejer det sig først og fremmest om at udnytte det beskæftigelsespotentiale, som væksten i den europæiske økonomi skaber sam
More over, the relative number of the unemployed out of work for two years or more went up from 30% in 1997 to almost 31% in 1998, 62% of all long-term unemployed, and equivalent to some 5.2 million people.
Job i Europa: tillid i en usikker tid ste øger den samlede vækstrate i Unionen og for det andet forbedrer konkurrenceevnen.
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty increased by most in 1998 also experienced the highest rates of GDP growth, some Member States with above average growth witnessed increases in employment well below average.
ligning er den grundlæggende stig­ning i produktiviteten kun omkring 1% om året i USA.
last year's disturbances in the world economy, growth rates of 3-3V2% a year were being forecast.
Med andre ord er forskellen mellem stigningen i BNP og stigningen i beskæftigelse meget større i EU end i USA.
The expectation was that Europe was entering a sustainable period of growth, of the kind experienced in the late 1980s, with employment growth of 1-1V2% a year.
Forud for turbulenserne i verdensøkonomien sidste år forventedes vækstrater på 3­3,5% om året.
Economic and social conditions in each of the participating Member States will be influenced more than before by developments in partner countries.
Man forventede, at Europa var på vej ind i en bæredyg­tig vækstperiode af samme slags som den, man oplevede i slutningen af 1980'erne, med en vækst i be­skæftigelsen på 1­1,5% om året.
Exploiting the mutually reinforcing effects of growth and stability-oriented macroeconomic policies, sound structural policies and the employment strategy will be the key to sustained growth of output and employment.
Blandt de 17 regioner med de laveste erhvervsfrekvenser i 1988 var 10 ligeledes i bunden i 1985 og 1980.
Exploiting the growth potential
Som tidligere var beskæftigelses­udviklingen i Unionen i 1998 meget 'forskelligartet.
While the relationship between GDP and employment growth at aggregate Union level is fairly stable, it varies significantly between Member States.
I modsætning til de foregående år af det aktuelle op­sving oplevede samtlige medlems­stater dog nogen vækst i beskæfti­gelsen, selv om stigningen i Tyskland var meget lille.
In all countries, however, the relationship is extremely evident, in the sense that above average growth of GDP invariably leads to above average growth of employment, though the extent of the rise may differ.
Forskelle­ne i væksten i beskæftigelsen med­lemsstaterne imellem afspejler i grove træk forskellene i væksten i output. Forholdet mellem de to fak­torer var imidlertid ikke hverken ensartet eller systematisk.
The first is that relatively high growth of GDP appears to be a necessary condition for achieving a relatively high rate of net job creation.
Mens de lande, hvor beskæftigelsen steg mest i 1998 også oplevede de høje­ste vækstrater for BNP, oplevede nogle lande med en vækst over gennemsnittet en stigning i be­skæftigelsen, der lå et godt stykke under gennemsnittet.
The success of countries in translating growth of output into more jobs, therefore, varies significantly between them, but the higher growth of output, the more chance there is of success.
Mens forholdet mellem BNP og vækst i beskæftigelsen på unions­plan er ret stabilt, er det meget for­skelligt medlemsstaterne imellem.
Employment growth is closely linked to overall GDP growth, with a lag of some 6 months in the response of employment to changes in GDP (Graph V).
I alle lande er forholdet imidlertid særdeles klart, idet en vækst i BNP over gennemsnittet uværgerligt fører til en vækst i beskæftigelsen over gennemsnittet, selv om væk­sten kan være af forskellig omfang.
But GDP must grow by at least as much as productivity just to maintain the level of employment.
Hovedkonklusionen på analysen i del I, afsnit 4 er, at forskellene i er­hvervsfrekvenserne mellem regio­nerne i modsætning til tilnærmel­sen af BNP pr. indbygger i Unionen i de seneste 15­20 år er forblevet store og i de fleste lande faktisk ser ud til at være vokset lidt i denne periode.
In the light of the world economic situation, and the level of domestic business and consumer confidence, the forecast rate of growth of the EU economy in 1999 has been revised downwards slightly since Autumn 1998, but in the longer term, it is expected to pick up again, on the back of a revival in investment. Prior to the
Stigningen i den samlede beskæfti­gelse i Unionen i 1998 afspejler det fortsatte økonomiske genopsving og er stort set af det omfang, som ville kunne forventes som følge af vækstraten for BNP i 1997 og 1998.
The rise in total employment in the Union in 1998 reflects the continuing economic recovery and is broadly in line with what would have been expected given the rate of GDP growth in 1997 and 1998.
Den grundlæggende vækst i pro­duktionen pr. beskæftiget person, eller produktiviteten, ser derfor ud til at ligge omkring 1,8% om året i Unionen som helhed. Til sammen­
The underlying growth in output per person employed, or productivity, therefore, still seems to be around 1.8% a year in the Union as a whole.
Endvidere har mønsteret i er­hvervsfrekvenserne regionerne imellem i de fleste lande ikke æn­dret sig væsentligt siden 1980, som det er tilfældet for Unionen som helhed, hvilket tyder på, at de strukturelle problemer med jobska­belse i mange dele af Unionen ikke i væsentlig grad er blevet mindre i denne periode, og dette indikerer, at der er tale om dybtliggende pro­blemer.
This compares with an underlying productivity growth of only around 1% a year in the US. In other words, the gap between GDP growth and employment growth is much wider in the EU than in the US.
Der kan drages to konklusioner på den seneste udvikling.
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-98
Den første er, at den relativt høje vækst i BNP ser ud til at være en nødvendig for­udsætning for at nå en relativ høj nettojobskabelse.
Within any economy, and the Euro pean Union is no exception, some areas tend to suffer overheating while some have spare capacity.
Den anden er, at en høj vækst i BNP i sig selv ikke er en tilstrækkelig forudsætning for at nå beskæftigelsesmålene. Lan­dene har derfor forskellig succes med at omsætte væksten i output til flere job, men jo højere væksten i output er, des større er chancen for succes.
Balanced development across the different regions of the Union is important not just for reasons of economic and social cohesion, it is also a means, first, of increasing the overall rate of growth that the Union is likely to be able to sustain and, secondly, of improving its competitiveness.
Vækst i bekskæftigelse og BNP i EU 1975-98 Årlig ændring i %
Annual % change
— Beskæftigelse - - - BNP forsinket to kvartaler
Employment — GDP lagged two quarters
I enhver økonomi, og Den Europæi­ske Union er ingen undtagelse, bli­ver nogle områder overophedet, mens andre områder har ledig ka­pacitet.
As before, employment developments in 1998 varied markedly across the Union.
En afbalanceret udvikling i Unionens forskellige regioner er vigtig ikke blot af hensyn til den økonomiske og sociale samhørig­hed, men også fordi den for det før­
In contrast to the previous years of the present recovery, however, all Member States experienced some growth of employment, though in Germany, the rise was very small.
Faktisk har regionalpolitikken i medlemsstaterne såvel som på unionsplan haft langt større succes med at korrigere forskelle i BNP pr. indbygger mellem regioner end
In 1998, the employment rate in the group of regions where the rate was highest averaged 76Vè% of working-age population, whereas in the regions with the lowest rate, it averaged only 42V2%.
Det fremgik af Beskæftigelsen i Europa 1997, at mange kvinder arbejder i job, der ligger langt under det potentiale, de har som følge af deres uddannelsesniveau.
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty fall in employment in Sweden and Germany during the 1990s.
Arbejdsmarkedet åbnes alle aldre kedet på et tidligt tidspunkt for frivilligt at gå på pension, måske resultatet af overenskomster i for bindelse med omstruktureringer eller af aktive arbejdsmarkedspolitikker med henblik på at nedbringe den synlige arbejdsløshedssats, eller det uventede resultat af alt for liberale invalidepensionsordninger. ordninger.
which could be described as close to full employment with an employ ment rate of around 90% (though even among these, the rate differs markedly between Member States and has fallen over the long-term).
med at nå frem til en mere afbalanceret fordeling af nettojobskabelsen. Den ubalance, der findes i jobskabelsen og i beskæftigelsesniveauet i Unionen, lægger en uundgåelig begrænsning på gennemførelsen af den økonomiske politik og på realiseringen af høje og bæredygtige økonomiske vækstrater.
The main conclusion to emerge from the analysis in Part I, Section 4 is that, contrary to the convergence in GDP per head in the Union over the past 15—20 years, disparities in employment rates between regions have remained wide and, indeed, in most countries seem to have increased slightly over this period.
Hvad end årsagen er, er det helt tydeligt at nedgangen indenfor landbrug og industri har ført til at man ge mennesker, specielt mænd I de højere aldersgrupper har mistet de res job og er ude af stand til at finde nye jobs og at væksten i service sektoren i mange tilfælde er ude af stand til at løse dette problem.
be due to a perception on the part of young people that jobs are difficult to obtain and a desire to remain in full-time education and training as long as possible.
Reelt befinder kun mænd i alderen 25-54 år sig i en situation, der kan betegnes som tæt på fuld beskæftigelse med en beskæftigelsessats på omkring 90% (skønt satsen selv for denne gruppe varierer meget med lemsstaterne imellem og er faldet over en længere periode).
Insofar as the fall in participation in the labour force is almost exactly matched by a rise in participation in education and training, this appears to be the case.
Udvikling af servicesektoren
If this also leads to increased qualification, it should improve their employability in the longer run.
I nogle år er antallet af unge, der kommer ud på arbejdsmarkedet, faldet.
As the share of older people in the labour force rises, however, it is important to maintain an adequate inflow of young people onto the labour market.
Dette kan til dels skyldes, at de unge har en opfattelse af, at det er svært at finde et job, og et ønske om at forblive i fuldtidsuddannelse så længe som muligt.
(The labour market implications of the ageing of the population are examined below.)
For så vidt faldet i deltagelsen i arbejdsstyrken næsten nøjagtigt svarer til stigningen i deltagelsen i uddannelse og erhvervsuddannelse, ser dette ud til at være tilfældet. Hvis dette også fører til forbedrede kvalifikationer, skulle det forbedre deres evne til in tegration på arbejdsmarkedet på længere sigt.
Furthermore, in most countries, the pattern of employment rates between regions, as indeed across the Union as a whole, has not changed a great deal since 1980, which implies that structural problems of job creation in many parts of the Union have not been greatly alleviated over this period, which reflects their deep-seated nature.
Da andelen af ældre i arbejdsstyrken vokser, er det dog vigtigt at sikre en passende tilgang afunge til arbejdsmarkedet.
This cannot wholly be explained by differences in culture between Europe and the US, since in the three best performing Member States the employment rate of women is similar or superior to that in the US.
(Den aldrende befolknings indvirkninger på arbejdsmarkedet behandles nedenfor).
Various factors may be contributing to the low employment rate of women in the majority of Member States, which provide pointers to the kinds of policy action which might be taken to address them.
I Beskæftigelsen i Europa 1998 blev der gjort rede for de vigtigste elementer i Kommissionens rapport om beskæftigelsesudviklingen i medlemsstaterne (rapport om beskæftigelsesfrekvenserne).
In addition, there is little evidence in most Member States of a systematic relationship between changes in employment and those in GDP per head: in many regions a relative increase in GDP has been accompanied by a relative decline in the employment rate and vice versa.
Erhvervsfrekvensen for kvinder i Den Europæiske Union var i 1998 på 51%, næsten en fjerdedel lavere end i USA, hvor den er omkring 67,5% (graf VI).
The low employment rate of work ers over 50 in Europe is made up of two parts: traditionally low employ ment rates for women in this age group in many Member States and declining rates for men, especially those over 55.
Dette kan ikke ude lukkende forklares ud fra kulturelle forskelle mellem Europa og USA, da erhvervsfrekvensen for kvinder i de tre medlemsstater med den høje ste erhvervsfrekvens svarer til eller ligger over erhvervsfrekvensen for kvinder i USA.
In the case of women, many left the labour force to bring up children and would be available to work if the right kind of jobs were available. For many men, losing a job at the age of 50 or 55 is likely to mean taking early retirement.
Forskellige faktorer kan bidrage til den lave erhvervsfrekvens for kvinder i størstedelen af medlemsstaterne, hvilket giver et fingerpeg om, hvilke politiske aktioner der skal gennemføres for at løse dette problem.
This may be because few other jobs are available, or only jobs at much lower pay, often part-time and
I % af den arbejdsduelige aldersgruppe
% working-age population
De sociale beskyttelsessystemer i Europa giver muligvis ikke kvinderne de rette muligheder til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Effectively, only prime-age males between 25 and 54 are in a situation
For kvindernes ved kommende har mange forladt arbejdsmarkedet for at opfostre børn og ville kunne stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis de rigtige stillinger fandtes.
The number of young people entering the labour market has been fall ing for some years.
Job i Europa: tillid i en usikker tid miers samlede beskæftigelse.
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty way in which the employment potential of the Union, reflected in its low employment rate relative to that in the US and Japan, could be developed in terms of sectors, occu­pations and the skill levels of the workforce, as well as other factors which influence the overall employ­ment performance of these econo­mies.
I det­te års Beskæftigelsen i Europa be­handles nogle af disse spørgsmål.
This year's Employment in Europe report addresses some of these issues.
Der findes ikke nogen enkel for­klaring på, at nogle lande opnår hø­jere jobskabelsessatser end andre, og der findes betydelige forskelle i denne henseende mellem økonomi­er, der tilsyneladende udviser de samme træk. Konklusionen er, at institutionelle karakteristika spil­ler en vigtig rolle.
At the same time, many workers, both men and women, choose voluntarily to take early retirement, possibly because they are encouraged to do so by col­lective agreements in situations of industrial restructuring, or by labour market policies aimed at reducing the apparent unemploy­ment rate, or by the way that inval­idity schemes operate.
Kongerige — dvs. Tyskland, Frankrig og Italien — hvor nogle af de vigtigste træk ved Europas dårli­ge beskæftigelsesudvikling er sær­ligt tydelige særligt med hensyn til vanskeligheder med jobskabelse i servicesektoren og en lav deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet — hvilket ofte hænger sammen.
creating jobs in services and low participation of women in the work force, which are interre­lated.
I dis­se tre lande er ikke blot den gen­erelle beskæftigelsesfrekvens la­vere nu end den var i. midten af 1980'erne, men væksten i service­sektoren har i denne periode været relativt langsom, idet beskæftigel­sen I sektoren er steget med under 5% af befolkningen i den arbejdsdu­elige alder — mindre end EU gennemsnittet og meget under stig­ningen i Østrig, Det Forenede Kon­gerige og Holland (9% af befolknin­gen i den arbejdsduelige alder)
In these three countries, not only is the overall employment rate lower now than it was in the mid­1980s, but the growth of ser­vices over this period has been rel­atively slow, employment in the sector increasing by under 5% of working­age population, less than the EU average and well below the increase in Austria, the UK and the Netherlands (9% of work­ing­age population).
Disse sektorer er faktisk de sek­torer, hvor der findes den største forskel i beskæftigelsen i forhold til den erhvervsaktive befolkning mel­lem Europa og USA.
There is no simple explanation of why some countries achieve higher rates of employment cre­ation than others and there are significant differences in this respect between economies with apparently similar features.
I Europa klassificeres flere erhverv som lavtkvalificeret manuelt arbej­de, mens de i USA klassificeres som lavtkvalificeret ikke­manuelt ar­bejde, men tages alle lavtkvalifi­cerede job under et, er andelene be­mærkelsesværdigt ens.
Whatever the reason, it is evident that the decline of agriculture and manufacturing has led to many people, particularly men in the older age groups, losing their jobs and being unable to find new ones and that the growth of the service sector has, in many cases, failed to resolve this problem.
De nye job inden for disse sektorer i USA ser derfor ud til at gå på tværs af be­skæftigelsesstrukturen og komme personer med både lave og høje kva­lifikationer til gode.
A feature which is common across the Union is the shift towards higher skilled occupations and, in most countries, a decline in the number of manual workers in employment (Graph VII), a decline which has been particularly pro­nounced in Germany over the 1990s reflecting the large scale job losses in manufacturing.
Udviklingen i visse centrale lande
Where will the service jobs be?
Der sker ligeledes en generel æn­dring i retning af job, der kræver større kvalifikationer, i hele Unio­nen og i de fleste lande et fald i an­tallet af manuelle arbejdstagere i beskæftigelse (graf VII); en udvik­ling der har været særligt udtalt i Tyskland op i gennem 1990'erne, hvilket afspejler de meget store tab af arbejdspladser inden for frem­stilling.
The principal elements of the Com­mission's report on Employment Performance in Member States (Employment Rates Report) were summarised in Employment in Europe 1998.
Hvor findes job inden for servicesektoren?
But the analysis left open a range of questions about the
Alle de europæiske lande er på vej til at blive serviceøkonomier, selv om overgangen for nogle landes vedkommende sker langsomt.
The main difference in employment between the US and Europe is not in agriculture or manufacturing, where employment rates are broadly similar, but in services, where the overall gap in employ­ment rates is 14% points.
Det­te er særligt udtalt i de største med­lemsstater bortset fra Det Forenede
In the US jobs also expanded in the rest of the econ­omy, but in Europe, the rise in ser­vices was offset by major job losses elsewhere.
VII Ændring i mænds og kvinders beskæftigelse efter erhverv, 1992­98
VII Change in employment of men and women by occupation, 1992­98
Højt kvalificerede
Performance in key countries
G Mænd ■ Kvinder
□ Men ■ Women
Service og detailsalgs ansatte
Service and sales workers
Overensstemmelse mellem kvalifikationer og job
The structural shift towards a ser­vice economy is clear from the sec­tors in Europe which are growing fastest.
Ufaglærte
Skilled manual
Den strukturelle ændring i retning af en serviceøkonomi fremgår klart af de sektorer i Europa, der vokser hurtigst.
All European countries are mov­ing towards becoming service economies, although for some the transition is slow.
Fem vækst­sektorer fortjener særlig opmærk­somhed på grund af deres størrelse og voksende betydning: forret­ningsaktiviteter, sundhedsarbejde og socialt arbejde, hoteller og restauranter, uddannelse og detail­handel.
This is particu­larly the case in the largest Mem­ber States, apart from the UK—ie Germany, France and Italy — where some of the main features of Europe's poor employment per­formance are especially marked, in particular, the difficulty of
Lande i EU med høje erhvervsfre­kvenser har flere job på alle kvalifi­kationsniveauer end USA. I lande,
In fact, these sectors are those where there is the greatest gap in employment relative to work­ing­age population between
Årlig ændring i % al samlet beskæftigelse i 1992
Annual change as % total employment in 1992
Den eneste sektor, hvor forbindelsen er tydelig er hotel- og restaurationssektoren, hvor lande med den største spredning i bunden af lønskalaen (Det Forene de Kongerige, Luxembourg og Spa nien) også har den højeste er hvervsfrekvens.
The structure of employment for the first three is remarkably similar in the EU and the US, with more or less the same proportion of skilled and unskilled jobs.
Et uforholdsmæssigt stort antal af de 10% af arbejdstagerne i bunden af lønskalaen er kvinder, mens et uforholdsmæssigt stort antal blandt de 10% i toppen af lønskalaen er mænd.
In Europe, more occupations are classified as low skilled manual, in the US as low skilled non-manual, but the low skilled share as a whole is remarkably similar.
Spredningen i mændenes løn er endvidere større end for kvindernes vedkommende i næsten alle medlemsstater.
Thus, the extra jobs in these sectors in the US seem to be right across the occupational structure, benefiting people with both low and high skills.
hvor der er en høj beskæftigelse i en bestemt sektor, berører dette alle kvalifikationsniveauer.
people in high skilled jobs than the US.
Generelt har europæiske lande med en høj beskæftigelsesgrad (Danmark, Sverige, Det Forenede Kongerige og Nederlandene) flere an satte i højtkvalificerede job end USA.
Since the US has a higher employment rate overall, this implies that it is managing to create more jobs for the low-skilled than in Europe.
Faktisk beskæftiger USA mange flere arbejdstagere med ringe kvalifikationer (omkring 20% af den er hvervsaktive befolkning i USA, 13% i EU).
In fact, the US employs many more people with low levels of skill (around 20% of working-age population in the US, 13% in the EU).
Dog har europæiske lande med høje erhvervsfrekvenser også en høj beskæftigelse inden for lavtkvalificerede job: I Danmark 21% af den erhvervsaktive befolkning, i Sverige og Det Forenede Kongerige omkring 16%.
Nevertheless, European countries with high employment rates also have high employment in low-skilled jobs: in Denmark, 21% of working-age population, in Sweden and the UK, around 16%.