natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Før der fremsættes nye initiativer på området, beder Kommissionen alle interesserede om inden den 15. oktober 1996 at give deres mening til kende ved at skrive til Generaldirektøren — GD XV — Europa-Kommissionen — Rue de la Loi 200 — B-1049 Bruxelles — Fax: (+32-2) 295 65 00 — e-post: John.MOGG@DG15.cec.be
Before embarking on fresh initiatives, the Commission is asking all interested parties to submit their views before 15 October, by writing to the Director-General, DG XV, European Commission, rue de la Loi 200, B-1049 Brussels; Fax: 32 2 295 6500; E-mail: John.MOGG & @ DG15.cec.be.
Virksomhederne, bankerne, de administrative myndigheder og informationssektorens sagkyndige udgør hovedmålgruppen for en række kommunikationstiltag om euro-valutaen, som skal påbegyndes i 1996 ifølge den plan, Kommissionen har udarbejdet i samråd med Parlamentet.
The financial sector, companies, administrations and information multipliers are priority targets of the concrete actions to be under taken this year within the framework of the communication plan on the euro, drawn up by the European Commission in concert with the European Parliament.
Kommunikationsplanen, der blev præsenteret den 25. april 1996 af Europa-kommissæren for de økonomiske og monetære anliggender, Yves-Thibault de Silguy, fastlægger de hovedaktioner, som skal afvikles i 1996 og 1997 samt retningslinjerne for kommunikationssektoren frem til år 2002.
Presented by the member of the European Commission responsible for economic, monetary and financial affairs, Yves-Thibault de Silguy, on 25 April, the plan sets out the major activities to be undertaken in 1996 and 1997 and communication guidelines covering the period up to the year 2002, when the first coins and notes denominated in euros will be put into circulation.
Dette år skal der nemlig udstedes mønter og pengesedler i euro. Aktionerne vil blive gennemført decentralt og i videst mulig udstrækning på nationalt og regionalt niveau, men med en sikret, europæisk sammenhæng.
The activities envisaged under the action plan will be implemented in a decentralized manner, at national and regional level as far as possible, although the coherence of the messages to put across will be ensured at the level of the EU.
Kommissionen vil altså samarbejde med Parlamentet og de nationale myndigheder, selv om ingen part er tvunget til at deltage. Ud af de 19 mio. ECU, som Parlamentet har øremærket til planen i 1996, har Kommissionen allerede bevilget de 4 mio. ECU til den tyske regerings kommunikationsplan. Der forventes tilsvarende planer for Frankrig og Østrig.
The European Commission will work hand in hand with the European Parliament and national authorities, although no one is to be compelled to take part.
Fra og med 1997 vil aktionen i stadig stigende grad henvende sig til den brede offentlighed, hvortil der vil kræves større økonomiske midler.
As from next year the scope of the activities will be extended to take in a wider public, giving rise to increased financing needs.
Der er planlagt aktiviteter så forskellige som afholdelse af konferencer og udstillinger, oprettelse af en database og et diskussionsforum med Internet-adgang, meningsmålinger samt uddannelsesprogrammer for virksomhedspersonale.
The activities envisaged range from the organization of conferences and exhibitions to the creation of an information database and a discussion forum accessible through the Internet, as well as the organization of opinion polls and training programmes for company staff.
# Reklame med eller uden grænser
THE INTERNAL MARKET IN PRACTICE: STILL SOME WAY TO GO
For at gøre medlemsstaternes forskellige former for kredit til forbrug fuldstændig sammenlignelige foreslog Kommissionen den 3. maj 1996 at præcisere og dermed bekræfte »EU-formlen« til beregning af de samlede kredit omkostninger.
With a view to reinforcing the competitiveness of the chemical industry, the European Commission set out four priorities in a communication it adopted on 30 April: increased convergence of regulations within the EU, and, if possible, outside it as well; a guarantee of fair competition; investment in research and training to be encouraged along with the development of industrial cooperation.
Tyskland, Frankrig og Finland anvender stadig forskellige udregningsmetoder på deres hjemmemarkeder.
Small and medium-sized enterprises account for 32% of the turnover of the chemical sector.
Hvordan kan barriererne mindskes? Efter at
► Cyprus prepares to join the EU
For at styrke den kemiske industris konkurrenceevne foreslog Kommissionen i en meddelelse, vedtaget den 30. april 1996, fire hovedmål, nemlig en bedre overensstemmelse mellem lovgivningerne inden for og, om muligt, uden for Unionen, sikring af en loyal konkurrence, styrkelse af investeringerne i forskning og uddannelse, samt udvikling af det industrielle samarbejde.
'We expect that the day we begin our entry negotiations, we will have bridged not less than 80% of the gap which separates us from the acquis communautaire, Cyprus' Minister for Foreign Affairs, Alekos Michaelidis, declared on 14 May, during the EU/Cyprus association council.
De små og mellemstore virksomheder tegner sig for de 32% af kemisektorens årsomsætning.
The minister stressed that his country began to bring its laws, policies and practices into line with those of the EU at the end of 1993.
DET INDRE MARKED: STADIG UTILSTRÆKKELIGT PRAKSIS
More than three years after the opening of the single market, as many as 173 national measures are still missing.
Mere end tre år efter åbningen af det indre marked mangler med lemsstaterne stadig at gennemføre 173 ud af de 221 EU-»love«, som er foreskrevet i hvidbogen fra 1985 om det indre marked.
These are measures which should have been taken by the EU Member States implementing the 221 European 'laws' provided for in the 1985 White Paper on the single market.
De femten EU-lande havde pr. 15. maj 1996 i gennemsnit overført 92,6% af foranstaltningerne til deres nationale lovsystemer. Det fremgår af Kommissionens seneste rapport om gennemførelsen af det indre marked.
As of 15 May, when the Fifteen had transposed 92.6%, on average, of these measures into national law, according to the Commission's latest report on the implementation of the single market.
Overførselsprocenten svinger fra 99,5% i Danmark til 80,4% i Østrig.
The transposition rate ranged from Denmark's 99.5% to Austria's 80.4%.
Betragtes samtlige de 1 378 EU-direk-tiver, som vedrører det indre marked og i hvilke, de 221 »love« ind går, kan der konstateres en gennemsnitlig overførselsgrad på 89,7%. Danmark ligger i toppen med 96,6% og Finland i bunden med 77,4% overførte foranstaltninger.
In the case of all 1 378 of the European directives which are relevant to the single market — they include the 221 'laws' mentioned earlier — the average rate of transposition stands at 89.7%, with a maximum of 96.6% for Denmark and a minimum of 77.4% for Finland.
De områder, hvor det ¡sær halter med overførslen i praksis, er de offentlige udbudsmarkeder (licitation) med 74%, industriel og intellektuel ejendomsret (71%), forbrugerbeskyttelse (79%) og energisektoren (73%).
The problem sectors are public procurement, with just 74% of the measures transposed into national law; intellectual and industrial property (71%), consumer protection (79%) and energy (73%).
På forsikringsområdet har flere af medlemsstaterne heller ikke overført direktiverne korrekt.
Several Member States have failed to transpose insurance directives correctly.
For bedre at kunne løse problemerne har de 15 EU-lande oprettet kontaktpunkter mellem deres administrative myndigheder.
With a view to solving problems more effectively, the Fifteen have set up contact points between their national administrations.
Kommissionen mener imidlertid, at der overalt burde oprettes kontaktled mellem virksomheder og private, lige som det allerede er gjort i Danmark, Irland og Storbritannien.
But the European Commission is of the view that it is necessary to set up contact points everywhere for both companies and private individuals, as is already the case in the UK, Ireland and Denmark.
»Vi regner med, at vi på det tidspunkt, vi påbegynder optagelsesforhandlingerne, vil have udfyldt ikke mindre end 80% af den kløft, der skiller os fra EU-normerne«. Det erklærede Cyperns udenrigsminister, Alekos Michaelidis, den 14. maj 1996 under et møde i »Associeringsrådet — Den Europæiske Union/Cypern«.
For the EU's Heads of State or Government, Cyprus would be part of the next wave of adhesions to the Union, with negotiations starting after the intergovernmental conference, designed to reform the Treaty of European Union.
♦»Philoxenia«: til fordel for europæisk turisme le givtige — kommercielle, finansielle eller teknologiske samar­bejdsaftaler med deres kolleger fra EU.
♦ Philoxenia: to stimulate European tourism
Efter i de senere år at have gennemført nogle forsøgsaktioner, fore­lagde Kommissionen i slutningen af april 1996 medlemsstaterne sit forslag til det »1. flerårige program til fordel for den europæiske turisme (1997­2000)«.
After having implemented a number of activities of an experi­mental nature, the European Commission proposed the first multi­annual programme in favour of European tourism (1997­2000) to the Fifteen at the end of April.
Programmet, der er døbt PHILOXENIA (»gæstfrihed« på græsk), har til formål at forbedre den europæiske turismes kvalitet og konkurrenceevne ved at lade området indgå i en egentlig strategisk fremgangsmåde i retning af vækst og beskæfti­gelse.
The programme, baptized Philoxenia (the Greek word for hospitality) seeks to improve the quality and competitiveness of European tourism by fitting it into a strategy for growth and job creation.
Kommissionen påtænker i praksis at gennemføre fire typer af foranstaltninger.
The European Commission envisages four types of measures, in practice, of which the first is improving statistical knowl­edge of a sector which consists of a complex system of activi­ties involving thousands of SMEs and family businesses.
Det drejer sig først og fremmest om at forbedre det statistiske kendskab til turistsektoren, der omfatter et komplekst system af erhvervsaktiviteter med tusinder af små og mellemstore virksomheder og familieforetagender.
The sector's performance depends as much on the know­how of its entrepreneurs as the availability and sustainable development of specific 'raw mate­rial' — beaches, mountains, rural areas, historic centres, museums, etc.
Dernæst bliver der tale om at styrke samarbejdet med medlemsstaterne, virksomhederne og de øvrige berørte parter for dermed at kunne forbedre de juridiske og finasielle rammevilkår for turismens erhvervsdrivende.
The Baltic Sea partenariat, to be held in the Polish city of Gdynia on 19 and 20 September, will be seeking to encourage four of the States bordering the Baltic Sea (Poland, Estonia, Latvia and Lithuania) to redirect their commercial strategies and to enter into commercial, financial or technological agree­ments with their European Union counterparts.
Sektorens formåen afhænger såvel af iværksætternes knowhow som af tilste­deværelsen og den varige udvikling af et vist »råstof« i form af stran­de, bjerge, landdistrikter, historiske områder, monumenter, museer osv. Programmet skal blandt andet gøre det muligt, dels at støtte lokale initiativer til en fornuftig styring af turiststrømmene, dels at fremme en miljøvenlig planlægning af turismen.
The operation is aimed at SMEs from the maritime industries sector: ship­yards, manufacturers of offshore marine equipment, fisheries and fish products, technical services and research and tech­nology. The event will also interest suppliers who contribute to the development of the maritime industries, particularly those in such industrial sectors as the mechanical, electrical and electronic, as well as transport and information technolo­gy companies.
Der vil ligeledes blive ofret særlig opmærksomhed på at få fjernet eksisterende hin­dringer for turismens udvikling.
In keeping with the method used in all Europartenariats, meetings between company managers are scheduled in advance and are assisted by interpreters.
Endelig skal der gennem reklame­kampagner for Europa som turistmål tiltrækkes flere besøgende fra hele verden.
It will include the profiles of the 200 or so companies which have been selected (125 of them from Poland, and 25 each from Estonia, Latvia and Lithuania).
»Europartenariat Nordskandinavien« finder sted i den nordsvenske by Luleå i dagene 13.­14. juni 1996. Her vil repræsentanter for 386 små og mellemstore virksomheder (SMV) fra Nordsverige, Finland og Norge personligt kunne møde over 1 500 virksomhedsledere fra andre EU­regioner og fra en lang række tredjelande. Europartenariat Italia 1996 afholdes i den italienske by Genova i perioden 27.­29. november 1996.
The Philoxenia programme was presented to the Fifteen by the member of the European Commission responsible for tourism, Christos Papoutsis, during the 13 May meeting of the EU Council of Ministers.
»Baltic Sea Partenariat« skal anspore små og mellemstore virksom­heder på disse kanter til at ændre deres handelsstrategier og udvik­
It enabled 386 small and medium­sized enterprises located in northern Sweden, Finland and Norway to meet more than 1 500 company man­agers from other parts of the 1 5­nation European Union as well as from non­EU countries.
Med deltagelse af Europa­Kommissær Christos Papoutsis, der er ansvarlig for SMV­politikken, indledtes de »dynamiske virksom­hedslederes rundbordsmøde« den 14. maj 1996 i Bruxelles.
The Round Table of dynamic company directors was launched on 4 May, in the presence of Christos Papoutsis, the member of the European Commission with responsibility for SMEs.
Denne nye sammenslutning, ERTDE, er ifølge veldefinerede kriterier sam­mensat af repræsentanter for 500 af de SMV, som anses for at være de mest effektive i EU, Norge og Island.
This new association brings together, on the basis of well­defined criteria, 500 SMEs judged to be the most efficient in Europe — the European Union plus Norway and Iceland.
Hensigten er at udbrede kendskabet til disse virksomheder og støtte dem samt at hjælpe unge med at oprette deres eget firma, men også at rådgive de ansvar­lige politikere på nationalt og europæisk niveau om de bedste meto­der til at opnå dynamiske SMV.
The aim is to draw attention to these SMEs, to help them, and to help young people set up their own businesses, and at the same time to advise political decision­makers — at both the national and European level — on the most effective measures for creating dynamic SMEs.
Mens mange specialister arbejder på at indkredse vanskelighederne, hvad angår etablering og indkøring af SMV, er der ikke skrevet meget om årsagerne til virksomhedernes vækst eller om, hvad der kendetegner de mest effektive SMV med hensyn til indtjening og jobskabelse.
Under the patronage of the European Commission, and in cooperation with IP Strategies, Ernst and Young and ElM Small Business Research and Consultancy, the European Foundation for Entrepreneurship Research (EFER) has published a directory containing information on the 500 enterprises held to be the most effective in Europe.
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via EUROPA­Serveren.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Bemærk venligst: Europa-Serveren har fået ny adresse.
It can be accessed through the Europa server.
Der skal fremover tastes: http://europa.eu.lnt
Attention: The new address of the Europa server is http://europa.eu.int
Regionerne i det verdensomspændende informationssamfund af Monika Wulf-Math ies, medlem af Europa-Kommissionen
The regions and the global information society by Monika Wulf-Mathies, Member of the European Commission
Udnyttelsen af informationssamfundets muligheder i den regionale udvikling bør blive en uadskillelig del af EU-strukturpolitikken.
The use of the information society for regional development must become an integral part of European structural policy.
Det gælder om at undgå, at privatisering og liberalisering fører til et europæisk informationssamfund i to hastigheder. »Informationsmotorvejene« mä ikke udvikle sig til en ensrettet bane, som kun gär gennem industrialiserede regioner, og som i de svagt stillede egne kun viser sig i form af skilte af typen »blind vej« eller »gennemkørsel forbudt«.
We must prevent privatization and liberalization from leading to a two-speed European information society. The information highways must not become a one-way street, benefiting only industrialized regions, their presence in disadvantaged areas being marked by signs reading 'cul-de-sac' and 'no entry'.
Store uligheder mellem rige og fattige
Marked disparities between rich and poor
Ifølge en undersøgelse, som Kommissionen har ladet foretage om informationssamfundets regionale følgevirkninger, er der stærke uligheder mellem rige og fattige medlemsstater, när det gælder brug af moderne informations- og kommunikationsteknologi.
According to a study of the regional impact of the information society, carried out on behalf of the European Commission, the disparities between rich Member States and poor ones are very great as regards the use of modern information and communication technologies.
Portugiserne bruger saledes 2,5% af deres bruttonationalprodukt pä telefontilslutninger, mens det tilsvarende tal for Frankrig, Finland og Italien kun udgør 0,4%.
Portugal, for example, spends 2.5% of its gross domestic product (GDP) on telephone connections, as compared to a mere 0.4% by France, Finland and Italy.
Et andet kriterium for tilgængeligheden til informationsteknologi er kvaliteten af de eksisterende forbindelser.
The quality of the links available is another criterion of ease of access to information technologies.
Her kan man igen konstatere meget afgørende forskelle medlemsstaterne ¡mellem.
Here, too, the differences between Member States are of great significance for them.
For hver 100 hovedlinjer indberettes der i Grækenland 53 funktionsfejl om äret mod gennemsnitligt kun 11 i de seks lande, der grundlagde EF - dog med undtagelse af Syditalien.
There are 53 failures each year for every 100 main lines in Greece, as compared to only 11 on average in the six founding members of the European Union, except southern Italy.
Næsten 85% af de samme seks medlemsstaters landomrade (minus Syditalien) er tilsluttet ISDN-nettet mod kun 32% af det samlede areal af »samhørighedslandene« (Spanien, Grækenland, Irland og Portugal, red.).
Nearly 85% of the territory of these six countries (without southern Italy) is linked to the integrated services digital network (ISDN), as against only 32% of the territory of the 'cohesion' countries — Ireland, Greece, Spain and Portugal.
Hver EU-indbyggers gennemsnitlige udgifter til informationsteknologi udgjorde i 1994 31 7 ECU, mens samme udgiftspost pr. indbygger i Grækenland (47 ECU) og i Portugal (85 ECU) lä langt under Unionens middelværdi.
Per capita expenditure on information technologies in the European Union came to ECU 31 7 on average in 1994. But such investments were far below the EU average in the case of Greece (ECU 47) and Portugal (ECU 85).
Til gengæld brugte hver dansker i 1 994 591 ECU, dvs. tolv gange sä meget som grækeren, mens svenskeren spenderede 11 - og tyskeren over ni - gange sä meget pr. indbygger.
However, each Dane invested ECU 591 in 1994, or more than 12 times as much as his or her Greek counterpart, while each Swede invested 11 times as much and each German more than nine times as much.
Tallene viser selvfølgelig ikke alene, hvor godt befolkningerne er udrustet med edb-udstyr, men influerer også indirekte pä uddannelsesniveauet og først og fremmest færdighederne i at anvende højteknologi.
It goes without saying that these figures not only reflect the information technology equipment of the population but also have an influence, indirectly, on its level of training and, consequently, its ability to use advanced electronics.
Heraf kan det udledes, at vi endnu er langt fra den ideelle model for det informationsmæssige, europæiske samarbejdsområde, hvor borgere, virksomheder og organisationer i alle regioner har den samme adgang til nettene og til sammenlignelige priser.
The fact is that we are still far from the ideal model of a European information area, in which every region, citizen, enterprise and organ has access to the network in the same way and at comparable cost.
I betragtning af de store forskelle i investeringsgraden mä vi endda forudse risikoen for, at de nuværende skævheder forstærkes.
We are even running the risk of widening existing disparities, given the differences in investment levels.
Kommissionen har pä det seneste forsket i nye metoder til at støtte regionerne i omstillingen til informationssamfundet.
The European Commission has recently begun to explore new paths, in order to support the regions in their transition to the information society.
Det »interregionale initiativ til fordel for informationssamfundet« - forkortet IRIS - er det bedste eksempel på et EU-program til fremme af det regionale samarbejde pä området.
The interregional initiative for the information society (IRIS) is the best example of a European Union programme aimed at promoting regional cooperation in this field.
IRIS startede i 1994 med seks regioner, nemlig Nordvestengland, Sachsen, Nord-Pas-de-Calais, Valencia, det centrale Makedonien og Piemonte. Alle disse regioner er ramt af svære strukturændringsproblemer.
IRIS was launched at the end of 1994 in six regions: north-west England, Saxony, north-Pas-de-Calais, Valencia, central Macedonia and Piedmont.
Som de første resultater af IRIS-samarbejdet har de seks regioner pä regionalt plan knyttet forbindelser med det private erhvervsliv, de højere uddannelsesinstitutioner og de vigtigste repræsenterende organer i form af styregrupper.
The early results of the IRIS programme include the establishment, in all six regions, of regional level links with private industry, higher education and the main representative bodies, in the framework of pilot groups.
Grupperne har til opgave at samordne udarbejdelsen af en strategi og et handlingsprogram samt at sikre den økonomiske, politiske og finansielle støtte, som gennemførelsen kræver.
These groups have the task of coordinating the preparation of a strategy and an action programme, and to secure the economic, political and financial backing necessary for its realization.
Malet er at fremme en aktiv udformning af informationssamfundet og at stimulere initiativer blandt interesserede pä regionalt plan. Derfor vil min kollega, Martin Bangemann, som er ansvarlig for området telekommunikation, og jeg selv i begyndelsen af 1997 invitere repræsentanter fra alle regioner, der deltager i strukturprojekter til gavn for informationssamfundet, til Bruxelles. Anledningen er en »mobiliseringskonference« med det formål at udveksle erfaring og viden om god praksis og at få indarbejdet denne viden i strukturpolitikken.
In order to promote the proper development of the information society, and to stimulate initiatives at the regional level by interested parties, my colleague, Martin Bangemann, who has responsibility for telecommunications, and I plan to invite the representatives of all the regions taking part in structural projects promoting the information society to a conference in Brussels early next year.
Jeg opfordrer alle medvirkende på regionalt plan til at komme med deres bidrag i relation til anden fase af informationssamfundets gennemførelse:
I would like to call on all regional actors to contribute to the second stage of the realization of the information society. I am thinking of:
— eksperter i telekommunikation mht. programmering og styring af komplekse informationstjenester (multimedia)
— telecom operators for the programming and management of complex information services (multimedia);
— producenter fra telekom-sektoren mht. udvikling af »skræddersyede«, nyskabende og smidige løsninger
— manufacturers in the telecommunications sectors, to finalize tailor-made solutions which are both innovative and flexible;
— nationale og regionale institutioner og faglige sammenslutninger mht. fastlæggelse af behov og samordning, samt endelig
— national and regional bodies and professional organizations in order to determine needs and provide coordination;