natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Såvel i stadiet før som i stadiet efter den egentlige produktion sigter MEDIA mod at give stødet til en række supplerende aktioner, hvis specifikke værdi ligger I deres fællesskabsdImens ion, og som tager udgangspunkt I de fire hovedområder distribution, produktion, uddannelse og finansiering.
Upstream and downstream of production as such, MEDIA is developing a set of supplementary operations which derive the specific value from the Community dimension and which are geared to the four main aspects of this issue: distribution, production, training and financing.
Et led i MEDIA'S dynamiske fremadrettethed er forsøget på at finde nye aktions- og samarbejdsområder inden for f.eks. de nye audiovisuelle tjenester, den audiovisuelle sektors situation i de ugunstigt stillede regioner og etablering af samarbejde med de relevante erhvervskredse i andre europæiske lande.
As part of its forward-looking dynamism, MEDIA will explore new fields of action and cooperation such as the new audiovisual services, audiovisual facilities in the less-favoured regions and collaboration with the professional s of other European countries.
Det foreslåede støtteprogram for de audiovisuelle programindustrier omfatter desuden et vigtigt afsnit, nemlig "Eureka-Audiov¡sue I", der tager sigte på at imødekomme ønsket fra Det Europæiske Råd i Strasbourg om at skabe synergi mellem de to Initiativer og fastsætte retsgrundlaget for EF-deI tagelse I "Eureka-Aud iovI sue I".
The proposal for a programme to support the audiovisual programme industry will also include a major oomponent, "Eureka audiovisual", so as to ensure synergies, in line with the wishes expressed by the Strasbourg European Council, between the two initiatives and in order to establish legal bases for Comraunlty participation in Eureka Audiovisual.
Efter ønske fra Det Europæiske Råd i Strasbourg vil det nye program få tildelt de nødvendige finansielle midler.
The new programme, to fulfil another wish expressed by the Strasbourg European Council, will have to receive the necessary financial resources.
Inden for området nye teknologier er Kommissionens ledetråd for det første ønsket om at opnå den bedst mulige udnyttelse af de nye radiospredningsmidler, herunder ikke mindst satellitter.
C. As regards new technologies, the Council is moved, on the one hand, by the wish to optimalize the exploitation of the new broadcasting facilities deriving, in particular, from the development of satellites.
— 4 — etablering af et lager af kvalitetsprogrammer at fremme det europæiske tvsystem.
On the other hand, in the vital field of European HDTV, Community action will aim mainly at implementing a coordinated and planned strategy for its gradual introduction in Europe over the 1992 to 1995 period.
Sideløbende hermed har Rådet på forslag af Kommissionen truffet beslutning om at iværksætte en fællesaktion med henblik på at få vedtaget den europæiske produktions- og programudvekslIngsstandard som verdensstandard på CCIR's (Den Internationale Rådgivende Radiokomité) møde i maj 1990 i Düsseldorf.
At the same time, the Council, on a proposal from the Commission, adopted a Decision on joint action to ensure adoption of the European standard for programme production and exchange as a world standard at the meeting in May 1990 in Dusseldorf of the International Broadcasting Advisory Committee.
Fællesskabets audiovisuelle politik har en lang række direkte eksterne følgevirkninger.
The direct external implications of this Community audiovisual policy are many and various.
Realiseringen af det indre marked og specielt den frie programudveksling åbner i en situation med stigende efterspørgsel op for en bred vifte af muligheder for beslutningstagerne i den audiovisuelle sektor I og uden for Fællesskabet.
The setting-up of the single market and, in particular, the free movement of programmes against a background of rising demand provides major opportunities to both Comraunity and non- < Dammunity entrepreneurs in the audiovisual sector.
Det teknologiske område omfatter et underprogram om eksternt samarbejde, som har stor betydning, Ikke mindst hvad angår bestræbelserne på at fremme den europæiske HDTV-standard.
The technological field involves an "external cooperation" aspect with major implications, especian γ with regard to the promotion of the European HDTV standard.
Endvidere deltager Fællesskabet i de igangværende Internationale forhandlinger, specielt under GATT (Uruguay-Runden), om liberalisering af den internationale handel inden for tjenesteydelser.
Furthermore, the Community is taking part in the international talks now under way, especially those under the aegis of GATT (Uruguay Round) on the liberalization of international trade in the services sector.
Arbejdsplan
The work plan
I arbejdsplanen er angivet de vigtigste foranstaltninger, der skal iværksættes i 1990 for at sikre gennemførelse af Fællesskabets audiovisuelle politik.
The work plan shows the main deadlines in 1990 for the implementation of the Community's audiovisual policy.
Den audiovisuelle sektor I Europa er under hastig og konstant forvandling og er på jagt efter nye udviklingsområder, der kan give den mulighed for at indtage den plads, den rettelig tilkommer.
Against a background of rapid and constant change the European audiovisual industry is seeking an appropriate development space likely to enable it to take the place it Is entitled to claim.
Sektoren omfatter de tre grene film, video og fjernsyn, men denne opdeling er ved at blive overhalet af den teknologiske udvikling. Rent faktisk konvergerer udviklingen inden for informationstjenester, forbrugerelektronik og den audiovisuelle sektor på en sådan måde, at de nuværende konturer næppe længere har gyldighed om nogle få år.
The sector covers the cinema, video and television, but this definition is tending to be overtaken by technological developments, for developments in information services, consumer electronics and audiovisual products are converging to such an extent that their present designations are likely to be no longer valid in a few years' time.
Samtidig optræder en række nye aktører på den audiovisuelle scene, bl.a. udstyrsfabrI kanter, reklameproducenter, producenter af elektroniske spil og videoplader samt multimedievirksomheder.
At the same time, new interest groups are emerging, Including equipment manufacturers, advertising agencies, makers of electronic games and video discs, and multimedia groups.
Den nuværende teknologiske udvikling - kombineret med en kraftigt stigende efterspørgsel fra husholdningernes og virksomhedernes side - vender således op og ned på de vilkår, hvorunder den audiovisuelle sektor i Europa opererer.
Combined with a major rise in demand on the part of both households and undertakings, the technological developments now under way are throwing into disarray the conditions under which the European audiovisual industry is operating.
Et af de problemer, man må tage i betragtning, når man vil gøre status over situationen inden for sektoren, er mangelen på data og den manglende pålidelighed i de data, der foreligger.
One of the constraints we have to put up with in trying to inventarize this sector is the lack of data - and the unreliability of what data exist.
Oplysningerne om nettoindtægterne, som udgør ca. 60% af sektorens omsætning, viser, at de beløber sig til 16 mia. ecu for Fællesskabets vedkommende mod 33,5 mia. ecu i USA.
Those relating to final receipts, which represent some 60% of the sector's turnover, show that these receipts amount to ECU 16 thousand million for the Community as compared with ECU 33.5 thousand million for the United States.
Imidlertid viser de to timer, som gennemsnitseuropæeren daglig tilbringer foran fjernsynsapparatet, og dets Indvirkning på borgernes informationsniveau, forbrugsmønster og livsstil, at sektorens betydning Ikke alene kan måles på, hvor stor en andel den udgør af BNP.
However, the two hours a day which the average European spends in front of his television set and their impact on the general public in terms of news, consumer fashions and life styles are such that the sector's importance cannot be measured solely in terms of its contribution to the GDP.
Diagnose: det europæiske markeds særlige kendetegn
Diagnosis - characteristics of the European market
Eftersom den audiovisuelle sektor I Europa primært har udviklet sig i nationale rammer, fremtræder sektoren som en mosaik med spredte brikker, der samles igen ved et spil af tilfældigheder. Sammenhængen, hvori dette sker, er et marked, der er åbent over for omverdenen, men er underkastet en række strukturelle begrænsninger, der er betinget af, hvordan det europæiske marked er opbygget på nuværende tidspunkt.
Having developed mainly within a national framework, the European audiovisual industry has somewhat the look of a random mosaic, put together In the context of a market open to the outside world and on the basis of structural constraints imposed by the current organization of the market in Europe.
At betragte den audiovisuelle sektor alene ud fra nationale kriterier ville være en fejltagelse. En lang række markeder konkurrerer om den audiovisuelle sektors gunst.
To think of the audiovisual sector solely in terms of national criteria would be a mistake, for there are several audiovisual markets competing with each other.
Inden for fiktion finder man ikke blot verdensmarkedet, men også de forskellige sprogmarkeder og nationale markeder.
As regards fiction, there is not only a world market, but language markets and national markets.
Inden for nyhedsformidling kan man tillige konstatere tilstedeværelsen af lokale og regionale markeder.
As regards news, we alsu discover local or regional markets.
— 6 — forudsætning for at slå Igennem på verdensmarkedet er primært, at man råder over et lager af færdigproducerede programmer og et velsmurt salgsapparat.
It is, above all, ownership of a stockpile of ready-to-go programmes and an efficient marketing structure which are the prerequisites for success on world markets.
Betydningen af dette verdensmarked ligger i, at der Ikke kan udformes en politik alene ud fra europæiske forhold, men at verdensmarkedet må tages i betragtning.
The existence of this world market means that no policy can be conceived exclusively in terms of European conditions, but must also take that market into account.
Det europæiske markeds opbygning
Organization of the market in Europe
Som forholdene er nu, hæmmes det europæiske markeds udvikling af en række strukturelle begrænsninger. Således er biograf og fjernsyn traditionelt blevet betragtet som separate aktivitetsområder, selv om der vises et stort antal film på tv-kanalerne.
The organization of the market in Europe at the present time constitutes a series of structural constraints on its development.
Helt fra begyndelsen har de europæiske tvselskaber haft en Integreret vertikal opbygning med egne produktionsstudier og ofte eget sendeudstyr.
From the beginning, the European television networks took the forra of organizations integrated vertically with their own production studios and often their own transmission facilities.
Selskaberne har haft meget ringe incitament til at kaste sig ud i tværnationale aktiviteter, fordi deres ressourcer og målsætninger i sendetilladelserne oprindeligt var fastsat ud fra rent nationale kriterier.
There was very little inducement for these broadcasters to embark on a transnational activity because their resources and aims were laid down originally in purely national terms in their broadcasting charters.
Eftersom filmindustrien har været afskåret fra at producere tv-programmer, er den forblevet meget fragmenteret.
Debarred from producing television programmes, the cinema industry remained highly fragmented.
Situationen er lige omvendt i USA, hvor et regulativ fra Federal Communications Commission forbyder tv-seI skaberne udelukkende at programsætte egenproduktioner med undtagelse af nyhedsprogrammer og sportsudsendelser.
This situation is very different from that existing in the United States, were a regulation of the Federal Communications Commission forbids the networks to programme their own productions with the exception of news and sports coverage.
De store amerikanske filmproducenter har derved kunnet sprede deres aktiviteter gennem produktion af tv-programmer, en udvikling, der er blevet ansporet af fremkomsten af et sekundært marked (retransmission) I form af de lokale tvstationer.
The major American studios were thus able to diversify into the production of television programmes, assisted in this by the emergence of a secondary market of rebroadcasting by local stations.
Derfor har der hele tiden været en balance mellem producenter og sendesei skaber l USA, en balance, som ikke findes i Europa.
Thus there has always been a balance between producers and distributors in the United States, a balance which is lacking in Europe.
Med hensyn til opbygning er den audiovisuelle sektor kendetegnet ved en overvægt af små og mellemstore og ofte dynamiske virksomheder i produktionsleddet og en kraftig koncentration af store selskaber i distributionsleddet, Ikke mindst tv-sei skaberne.
Structurally speaking, the audiovisual sector is characterized by the existence of a large number of small and medium-sized undertakings, often highly enterprising, which dominate at the production stage, confronted by very large undertakings at the distribution stage, especially as far as the televisión networks are concerned.
Denne kraftige koncentration kan til dels tilskrives mangelen på sekundære nationale markeder for tv udsendelser I Europa i form af lokale tv-stationer eller retransmissionsstationer.
This concentration may be attributed in part to the lack of a national secondary market for programmes broadcast in Europe, made up of local and rebroadcasting stations.
Der kan desuden konstateres utilstrækkelige forbindelsesled mellem de forskellige niveauer i sektoren, hvilket er til skade for effektiviteten i sektoren som helhed.
Another factor is the inadequate liaison between the various stages of the sector, which detracts from the efficiency of the sector as a whole.
Det audiovisuelle landskab I Europa er dog under hastig forvandt ing, ikke mindst på grund af sammenknytningen af udviklingen på det lovreguleringsmæssige og det teknologiske område.
However, the audiovisual scene in Europe is changing very rapidly, mainly because of the combining of changes in regulations and in technology.
De offentlige myndigheders beslutning om at give nye tv-seI skaber sendetilladelser, hvilket delvis skyldes udbredelsen af kabel- og satei IitfremførIng, har - kombineret med en udvidelse af de bestående tv-seI skabers daglige sendetid - medført en eksplosion i antallet af sendetimer.
The decision by the public authorities to allow new networks to broadcast, something made possible in part by the development of cable and satellite television, combined with a prolongation of the daily amount of screen time of existing networks, has brought about an explosion in the number of hours programmed.
I 1988 Indkøbte Europa programmer produceret I USA for 700 mio. S. Men det nuværende utilstrækkelige udbud (produktion af programmer) i forhold til sendese I skabernes efterspørgsel må dog Ikke kun ses som resultatet af en kombination af udviklinger Inden for den audiovisuelle sektor og derfor som et symptom på mere fundamentale problemer og ikke som et problem i sig selv.
In 1968, Europe bought 700 million dollars' worth of programmes from the united States. However, the present imbalance between supply (production of programmes) and demand on the part of broadcasters is to be understood exclusively as the result of a number of developments in the audiovisual sector and therefore as revealing more deep-seated difficulties rather than as a problem in Itself.
Underskuddet af europæiskproducerede tv-programmer, som er et fænomen af nyere dato, har dels sin forklaring i stigende produktionsomkostninger, Ikke mindst til fiktion, og dels I udvidelsen af sendetiden.
The European shortage of television programmes, a recent phenomenon, is to be explained both by high production costs, especially for fiction, and by the increase in broadcasting hours.
Den faldende spillefilmproduktion som følge af et 40% fald I b lografbesøgene Igennem 1980'erne og de stigende omkostninger, som ikke er blevet opvejet af en tilsvarende stigning I Indtægterne fra video og tv-senderettIgheder, har forværret problemet.
The decline in film production resulting from the 40% drop in cinema box-office takings in the 1960s and the rise in costs, which has not been offset by a comparable increase in income from video and television broadcasting rights, have exacerbated the problem.
Stillet over for fjernsynsseernes velkendte præference for nationale programmer forekommer Indkøb af programmer på verdensmarkedet at være en udvej, der vælges i mangel af bedre. Som forholdene er nu, er det de konkurrerende nationale tv-selskaber, der besidder rettighederne til det eksisterende lager af europæiske programmer, og som kan nægte de nytilkomne adgang til dette lager.
Given viewers' marked preference for programmes of national origin, recourse to imports from the world market is seen above all as being made chiefly for want of a better solution, for rights to the stock of existing European programmes are held by competing national broadcasting companies, which may refuse to allow new entrants to use it.
Da disse hverken kan producere eller indkøbe tilstrækkelig mange nye programmer til at udfylde sendetiden, er de nødsaget til at forsyne sig fra de af de disponible lagre, hvortil der er let adgang, og disse er hovedsagelig amerikanske.
Being unable either to produce or to buy enough new products to fill their schedules, new entrants are obliged to obtain their supplies from stocks which are available and easily accessible elsewhere, i.e. mainly American products.
De nye tekno log I ers Indvirkning er mærkbar i hele sektoren og medfører en betydelig vækst i kapitalbehovet, samtidig med at en række tekniske begrænsninger, som hidtil ikke var til at komme uden om, fjernes. Eksempelvis kan højopløsnings-tv få en række følgevirkninger for den audiovisuelle sektor.
The impact of the new technologies is to be felt throughout the sector and entails a substantial increase in the capital required whilst at the same time eliminating what used to be unavoidable technical restrictions.
For det første forstærker produktionsteknologien Inden for højopløsnings-tv tendensen hen Imod konvergens mellem tv-produktIon og filmproduktion, en konvergens, som I forvejen er ved at ske af kommercielle årsager.
Firstly, highdefinition technology increases the tendency towards convergence between television and cinema production, a phenomenon which is taking place for commercial reasons.
For det andet får den betydelige følgevirkninger for forbrugerelektronikindustrien, idet modtagerne i hjemmene skal udskiftes, og for radiospredningssystemet, navnlig satellitfremføringen.
Seoondly, it has major oonsequenoes both for the large-scale consumer electronics industries, entailing, as it will, the re-equipment of homes with receivers, and for broadcasting methods, especially satellite broadcasting.
Standarden for højopløsningsv ideo vil sandsynligvis ligeledes være af interesse for de virksomheder, som i stigende omfang indkøber audiovisuelle tjenester for at imødekomme deres uddannelses- og kommunikationsbehov.
The highdefinition video standard is also likely to be of interest to firms, which are purchasing more and more audiovisual services for their training and communication needs.
Endelig vil det store antal mikroprocessorer, som højopløsningsstandarden stiller krav om, sandsynligvis gøre modtageapparaterne til intelligente maskiner, omkring hvilke man kan forestille sig, at der vil blive udviklet nye Interaktive tjenester.
Lastly, the large number of microprocessors which the highdefinition standard will necessitate will probably cause receivers to become Intelligent machines, around which the development of new interactive services could be envisaged.
De nye teknologler stiller krav om en betydelig Indsats på uddannelses området og en særlig indsats inden for salgsfremme.
The emergence of the new technologies is creating major needs as regards training and will require special efforts in the field of promotion.
En efterspørgsel i vækst
1.1.5 Rising demand
Medens de nye teknologler dikterer den audiovisuelle sektors fremtidige udviklingsmuligheder, betinger efterspørgsel ss ituatIonen i vid udstrækning, om de kan udnyttes.
While the new technologies dictate the future opportunities for the development of the audiovisual sector, the demand situation largely conditions the decision to exploit them.
Den audiovisuelle sektor oplever imidlertid en betydelig efterspørgselsvækst.
The audiovisual sector is one in which demand is increasing substantially.
Denne vækst har sin forklaring I den øgede fritid, I tekniske nyskabelser som videooptagere, der giver mulighed for tidsmæssigt at forskyde forbruget af tvprogrammer og udvide seertallet for biograffilm, samt I stigende grad i produktioner alene beregnet til video og et mere righoldigt udbud af tv-programmer.
This increase can be attributed both to the increase in leisure time, innovations such as video recorders, which make it possible to defer the consumption of television programmes and to enlarge the audience for cinema filme and, Increasingly, for video productions in their own right, as well as to the more abundant supply of televisión programmes.
Denne efterspørgselsvækst giver sig konkret udslag i øgede finansielle midler på grund af stigning i reklameindtægterne (fra 2,7 mia. ecu i 1980 til 8,5 mia. ecu i 1989), leje og køb af videokassetter (2,9 mia. ecu), abonner ing på kabel-tv-net (680 mio. ecu), sponsoraftaler og direkte betalings-tv for visse tv-statIoners vedkommende.
Thi« increase in demand finds expression in greater financial, resources generated by increased television advertising (from ECU 2 700 to 8 500 million in the 1982-89 period), the hire and purchase of video cassettes (ECU 2 900 million), subscriptions to cable networks (ECU 680 million), sponsoring and direct payment for certain stations.
Til trods for biografernes indtægtstiIbagegang (Indtægterne har for kort tid siden stabiliseret sig og er igen i stigning i nogle lande som f.eks. Storbritannien) og den stort set uændrede tv-lleens er udviklingen i situationen positiv.
Despite the decline in cinema takings (which have recently stabilized and in some countries, such as the United Kingdom, are rising again) and the stabi ligation of the television licence fee, the trend remains positive.
Kombinationen af efterspørgselsvækst, teknologiske innovationer og lovreguleringsmæssige ændringer har tilført industrien fornyet dynamik.
The combined effects of the increase in demand, technological innovations and the change in the system of regulation have given rise to a new industrial dynamism.
Således er udstyrsfabr(kanterne så småt ved at indlede en vertikal Integration med henblik på programproduktion.
Manufacturers of equipment have therefore begun to integrate verticaliy towards the production of programmes.
Samtidig opbygges der en række magtfulde multimediekoncerner omkring en række presse- og forlagsvirksomheder, som følges op af et større antal bladhuse.
At the same time, powerful multimedia groups are forming around certain printing and publishing groups followed by a large number of other printing concerns.
Fra reklamevirksomhedernes side finansieres programmer, som siden kan tjenes ind gennem reklameindslag.
The advertising business is financing programmes which can then be traded for advertising spots.
VandværksseI skaber bruger deres teknologi- og markedsfør IngskapacI tet til at Investere i kabelnet.
The water distributors are using their technological and marketing capacities to invest in cable television.
Som et modtræk over for disse nye konkurrenter har en række tvselskaber reageret ved at gennemføre en vertikal integration eller en internationalisering.
Faced with these new competitors, some television companies have reacted by pursuing vertical integration and internationallzation strategies.