natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Polen faldt beskæftigel­sen i landbruget en smule mindre end i fremstillingsindustrien både i 1990 og 1991, og i Rumænien (hvor en politik, der gik ud på at tilbage­give landbrugsjord til de' tidligere ejere, kombineret med færre jobs i industrien, synes at have haft en vis effekt) forblev beskæftigelsen i landbruget stort set uændret.
Nevertheless the fall in employment in manufacturing in 1991 asin 1990, though substantial, wassignificantlylessthanthefallinoutputinallthecountries.The clear implication is that thereduction in jobs was the result of
resten af økonomien, ikke engang i de to lande, hvor den private sektor er størst.
The loss of jobs in industry andagriculturedoes notappeartohave been compensated by job creation in services - a sector which,undertheformereconomicregime, was significantly underdeveloped.
I Polen steg f.eks. antallet af ansatte i private virksomheder med ca. 563.000 i løbet af 1991 — det er en stigning på ca. 30% — men dette skal sammenholdes med et samlet fald i beskæftigelsen på over 1,5 mio. i statslige og andre offent­lige foretagender.
While employment inthis sector either rose slightly orremained broadly unchanged in19 9 0throughouttheregioo,according to the official statisticsit fell in all countries in 1991 - by LLToin Bulgaria, \Vo in Polandand 2.5-3.57oin Romania, Czechoslovakia and Hung ary.
Det samme gjor­de sig gældende i Ungarn, hvor de nye arbejdspladser, der blev skabt i den private sektor, højst opvejede 20­25% af faldet i beskæftigelsen andre steder i økonomien.
These falling production and not of animprovement in the efficiency ofemployinglabour.fndicationsare, therefore, that the consider-ableover-manning whichisafeature of most of these economieshasnotbeen greatlyreduced.Since, however, employmentalways tends to lag behind outputchanges, whichhavebeen substantial throughout the region, itmay be that a major part of theadjustmentofemploymenttolower output is still to occrrr.
I Bulga­rien var det noget mindre, men dog stadig ganske betydeligt (13%).
figures,however,shouldbetreated with a good deal of caution.
Men disse tal specielt i de to først­nævnte tilfælde — er i realiteten alt for høje i forhold til det fald i be­skæftigelsen, som utvivlsomt fandt sted, fordi en del af tilbagegangen
Since private sector activitytends to be concentrated in thisarea, dataproblems are mostacute in that an unknowo, butpossibly significant, proportion ofemployment in unregistered businesses as wellastheinformal
Tabet af arbejdspladser i industri og landbrug synes ikke at være opvejet af øget beskæftigelse i ser­vicesektoren — en sektor, som un­der det tidligere økonomiske system var stærkt underudviklet.
There are, however, apparent differences in trends within the servicesector, äs well as some differencesin experience between countries.Thus financial senrices, which areunder-developed throughout theregion, show increased employmentin all countries where data areavailable, and transport, distribution and catering show a decrease(although the reliability of the datais probably at its worst in this areagiven the comparative ease of setting up business).
Ændringer i beskæftigelsen i de tre hovedsektorer i Central­ og Østeuropa og i EF, 1990 og 1991
In health andeducation, the experience is mixed- with Poland and Romania showing an increase in employment inboth 1990 and 1991, with the otherthree countries showing a smalldecline (2-37o between 1989 and1gg1).
0 Som det kunne forventes ud fra fal­det i produktionen, har de største tab af arbejdspladser ligget inden for fremstillingsindustrien, hvor beskæftigelsen i 1991 faldt med ca. 10% i Ungarn, Tjekkoslovakiet og Bulgarien og med kun en smule mindre (7­8%) i Polen og Rumæni­en (figur 75). Desuden er disse tal formentlig lavere end det faktiske fald, eftersom fremstillingsindu­strien er defineret som omfattende en række serviceaktiviteter som f.eks. reparation og vedligeholdel­se, som i stigende grad varetages af mindre private virksomheder, og hvor beskæftigelsen sandsynligvis er vokset.
In Czechoslovakia and Hung & ty,the reduction in employment inpercentage terms seems to havebeen even greater in agriculturein1991(207ointhe first,L37ointhesecond) while, in Bulgaria, although lower, it was still sub-stantial(13 7o). However,thesefigures - especially in the formertwo cases significantly over-statethefallwhichhasundoubtedty occurred becausepart of the reduction results fromthe statistical reclassification ofmanufacturing and service acti-vities(especiallyrepairs)from agriculture to these other sectors.In Poland, employment declinedby slightly less than the fall inmanufacturing in both 1990 and1991 while in Romania (where thepolicy of returning land to formerowners, combined with fewer jobsin industry, seems to have had aneffect) it remained more or less unchanged. - 113
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa imellem.
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe ing the trend decline experienced inthe 1980s.
12% fra 1989 til 1991).
Sectoral shareof employment
Men tallene giver dog et vist fingerpeg om, at der ikke er sket et voldsomt opsving i beskæftigelsen i servicesektoren.
The share of services in total employment increased in all countries
Den sektormæssige fordeling af beskæftigelsen
Compared with the Community asa whole, the share of employment inservices remains low in all Centraland Eastern European countries.This is especially tnre of Romania,where senrices account for less than307o of employment.
Der er dog visse markante forskelle i tendenserne inden for servicesektoren samt visse forskelle landene
If comparisonismadewithtwoofthelessdeveloped Community States Portugal and Greece the difference is less marked.
Der er også forskelle i beskæftigelsen i den offentlige administration.
Indeed, inboth Hungary and Czechoslovakia,the share of employment in serrrices(at 49Vo and 47Vo)was about the between 1989 and 1991.
Specielt i Bulgarien kunne der registreres et kraftigt fald (på næsten 20% fra 1989 til 1991), mens der i Tjekkoslovakiet, Polen og Rumænien var tale om en vis stigning (ca.
With theexception of Poland and Romania,moreover, the increase was significantly greater than the averagegrowth that had occurred in the1980s, before the reform processstarted (Graph 76).As is clear fromthe above, however, this increase inshare is more the result of the fallin employment in other sectors thanan acceleration in the rate of jobcreation in services.
Beskæftigelsens sektormæssige fordeling i Central- og Østeuropa og i EF, 1980, 1989 og 1991
same as Portugal and only slightlyless than Greece.
% af samlet beskæftigelse
Differences exist as regards publicadministration.
Servicesektorens andel i den sam lede beskæftigelse voksede i alle landene mellem 1989 og 1991.
Bulgaria in particular is showing a considerablereduction(almost207o between1989 and 1991)while Czechoslovakia, Polandand Romania are showing some increase (around L2%o between 1989 and1991).
Med undtagelse af Polen og Ru mænien var stigningen desuden væsentligt større end den gen nemsnitlige vækst, der havde været tale om i 1980'erne, før re formprocessen indledtes (figur 76).
Thefigures, however, except for Bulgaria, include armed forces whichhave declined everywhere, but notby enough in the latter three countries to offset the rise in publicadministration proper.
Men som det fremgår af oven stående, skyldes denne procent vise stigning snarere et fald i beskæftigelsen i de andre sektorer end en forøgelse af stigningstakten i oprettelsen af nye arbejdspladser i servicesektoren.
While theremight seem to be some scope foremployment reductions in this areaas a result of the dismantling of theapparatus and bureaucracy of a control economy, there has at the sametime been a significant developmentof regional authorities as paft ofdecentralisation, and an increasedneed for the administration of newsystems of taxation, social welfareprogrammes and employment ser-
Det kan også i vidt omfang tilskrives dette fald i beskæftigelsen i in dustrien, at landbrugets andel i den samlede beskæftigelse voksede mellem 1989 og 1991 i de tre lande, hvor den i forvejen var størst — Polen, Bulgarien og Rumænien — og dermed vendte den faldende ten dens fra 1980'erne.
The second of these two factors isdifficult to allow for, though it also affects the Community figures defined in this way. In Czechoslovakia, for example, around L07o ofwomen in the labour force were overretirement age - 55 - in 1989, ascompared with 9Vo aged 55 and over
Disse høje erhvervsfrekvenser skyldes til dels forholdene under det tidligere system, specielt i Rumænien og Bulgarien, hvor det generelt forventedes, at alle, der var i stand til at arbejde, bidrog til produktionen.
Men in thelabour market in the Community.
Men de afspejler også økonomiske og sociale systemer, der er indrettet på at gøre det lettere for kvinderne at få beskæftigelse, ikke blot ved at stille forskellige støtte faciliteter til rådighed, men også ved at give kvinderne lettere ad gang til jobmulighederne.
Once account istaken of the first factor, the difference between the Communityand Central and Eastern Europe isnarrowed and, in sorne cases, disap-pears completely.
Det gælder især i Rumænien hvor servicesektoren tegner sig for under 30% af beskæftigelsen.
For men, activity rates have fallensince 1989 in all countries, although but again not counted in any statistics.
Hvis man sammenligner med to af de mindst udviklede EF-lande — Portugal og Grækenland — er for skellen mindre markant. I både Ungarn og Tjekkoslovakiet var servicesektorens andel i beskæfti gelsen (henholdsvis 49% og 47%) således stort set den samme som i Portugal og kun en smule mindre end i Grækenland.
In Czechoslovakia, forexample, of the fall in the recordedmalelabourforce of300 000between 1989 and199t,some
Kvinderne på arbej dsmarkedet
Central and Eastern European
I EF er således knap 65% af alle kvinder i den arbejdsdygtige alder (her defineret som alle mellem 15 og 55 år — den samme definition som i Central- og Østeuropa) officielt re gistrerede som værende med i ar bejdsstyrken (forstået på den måde, at de enten er i beskæftigelse eller er arbejdssøgende).
50 000 are estimated to be workingabroad legally, mainly in Germanyand Austria, while a further 100200 000 are thought to be workingabroad illegally.
Det er næsten det samme som i Polen og Tjekkoslovakiet (hvor procenttallet, som nævnt i det følgende, er faldet i de seneste år).
Unemployment countries) are officially recorded aspart of the labour force (in the senseof either being in work or seekingemployment).
Men i Rumænien, Ungarn og Bulgarien er kvindernes erhvervsfrekvens langt højere, nemlig på ca. 81-82% i de to først nævnte lande og 74% i det sidstnævnte (figur 77).
This is almost thesame as in Poland and Czechoslova-kia(whereas noted belowtheproportion has recently fallen).
Kvindernes erhvervsfrekvens i Central- og Østeuropa og i EF, 1991
Forsimilarreasons as in the Community, this rise in unemploymentis not always fully reflected in theregistered unemployment figures.
% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder (15-54)
the falls have been relatively small(except in Bulgafra, where the rateseems to have fallen from 837o to68Vo).
Kvinderne har altid haft — og har fortsat — en mere fremtrædende placering i arbejdsstyrken i de fleste central- og østeuropæiske lande, end det er tilfældet i EF.
To some extent, this generalfall is a consequence of men disap-pearingfromtheemploymentstatistics as they lose their jobs inthe state sector.
Men ujusterede data om erhvervsfrekvenserne synes dog at overvurdere denne forskel, til dels fordi beskæftigelsestallene i Central- og Østeuropa inkluderer kvinder på barselsorlov og forældreorlov, uanset hvor længe denne orlov varer (det kan være op til tre eller flere år i visse lande).
In some cases, theymay move into jobs in the privatesector whicharenotrecordedbecause the employing firm concerned is not registered (which is ameans of avoiding tax and socialcontributions).
Det skyldes også, at ganske mange kvinder over pen sionsalderen, som ikke medregnes i befolkningen i den arbejdsdygtige alder — defineret som alle mellem den alder, hvor man normalt forlader skolen, til pensionsalderen — fortsætter med at arbejde.
In other cases, theymaybegenuinelyoutofworkalthough not considered as available for employment, and thus notcountedintheunemploymentfigures, or recorded as being active,because they do not register.
Det er vanskeligt at tage højde for den sidstnævnte af disse to faktorer, men den indvirker også på EF-tallene, hvis man anvender samme definitioner.
Since the reform, a significant reduction in activity rates amongwomen is evident in Bulgarta, Cze- choslovakia and HungdW, perhapsin part as a result of women overretirement age having more diffi- culty in remaining employed, butalso because fewer young women are recorded as active, since they have no incentive to register asunemployed (see below).
I Tjekkoslovakiet var f.eks. ca. 10% af kvinderne i arbejdsstyrken over pensionsalderen — 55 år — i 1989, sammenholdt med 9% over
In Poland and Romania, on the other hand,activity rates have risen slightly.
Registreret arbejdsløshed i Central- og Østeuropa og i EF, 1990,1991 og marts 1992
Rs$stered unemployment,rates h Ccstral rnd Daetetn S.tnope end
Registreret arbejdsløshed blandt mænd og kvinder i Central- og Østeuropa og i EF, marts 1992
Ir o't figures do show unemploymentreaching I4Vo in Bulgaria and L27oin Poland by March 1992, almost I\Vo in Hungary and 6r/z in Czechoslovakia (Graph 78).
For mændenes vedkommende er er hvervsfrekvenserne faldet siden 1989 i alle landene, selv om det er forholdsvis begrænset (bortset fra Bulgarien, hvor erhvervsfrekvensen synes at være faldet fra 83% til 68%). Dette generelle fald skyldes til en vis grad, at mændene forsvinder fra beskæftigelsesstatistikkerne, når de mister deres jobs i den statslige sektor.
Although the rate in Romania wasstill under \Vo at this time if onlymarginally - this figure almost certainly understates the true position.It leaves out of account not only thesubstantial numbers thought not toregister, but also around 1 millionemployees, some LUVo of the workforce, who were given 23 monthsleave (termed "technical unemployment") at 60Vo of their wage in 1991.
I visse tilfælde fin der de måske et job i den private sektor, som ikke er registreret, fordi den pågældende virksomhed ikke er registreret (hvorved den undgår at betale skat og sociale sikringsbidrag).
IJnemployment in the region asa whole has, therefore, risen fromvirtually zero at the beginning of1990 in Poland and at the end of1990 in the other four countries(unemployment in three of them,
I andre tilfælde arbejder de mulig vis i udlandet, enten legalt eller il legalt, men heller ikke her regnes de med i nogen statistikker. I Tjekkoslovakiet skønnes det f.eks., at ud af de 300.000 mænd, der "forsvandt" fra arbejdsstyrken mellem 1989 til 1991, arbejder ca. 50.000 legalt i udlandet, først og fremmest i Tyskland og Østrig, medens yder ligere 100-200.000 menes at arbej de illegalt i udlandet.
Czechoslovakia,Bulgaria and Romania, not being officially recognised as such beforethen) to levelswhich are similar to or above thoseprevailing in the Community in aremarkably short space of time.Moreover, except in Czechoslovakiawhere unemployment fell in thefirst few months of L992, recentfigures show little tendency for therate of increase to slow.
Arbejdsløsheden — den uundgåelige konsekvens af overgangen til markedsøkonomi — er vokset hurtigt og støt overalt i regionen, sam-
Asthe numbers of unemployed haveincreased dramatically, the numbers of job vacancies have declinedat a similar rate and are now atminimal levels - only 2-BVoof thenumber of unemployed throug-houttheregion.Althoughthefigures for notified vacancies are farfrom comprehensive,covering onlya fraction of vacant jobs in the private sector, they are neverthelessindicative of the gap which has
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central­ og Østeuropa og er nu nede på et minimalt ni­veau — kun 2­3% af antallet af arbejdsløse — overalt i regionen.
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe openedop between the supply anddemand for labour.
er arbejdsløshedsprocenterne for ufaglærte arbejdere markant højere end for faglærte arbejdere og hånd­værkere overalt i regionen, selv om der i visse lande, f.eks.
Although an imbalance in the skillson offer by those out of work is nota major cause of unemployment, it
Ungarn, nu er flere faglærte arbejdsløse end ufaglærte, hvilket skyldes tab af ar­bejdspladser.
Europe, especially those joiningthe labour market for the firsttime.
I Tjekkoslovakiet var arbejdsløsheden blandt universi­tetskandidater knap 4% ved udgan­gen af 1991, mens den var 16% for faglærte arbejdere, der kun havde, hvad der svarer til folkeskolens af­gangsbevis.
As in the Community, theunemploymentratesforyoungpeople under 25 are in many areasin the region twice, or more, therate for the rest of the workforce.In Czechoslovakia, for example, the rate for those under 20 yearsoldwas3I7o atthelastcount while, for those aged between 20and24,itaveraged IIVo.
På samme måde i Bul­garien udgjorde faguddannede personer med højere uddannelse kun 7% af de arbejdsløse i marts 1992 mod 16% i december 1990.
Thiscompares with a rate of around 57ofor the rest of the workforce.
Således tidig med at beskæftigelsen faldt. Af samme årsager, som kendes i EF, afspejles denne stigning i ar­bejdsløsheden ikke altid i fuldt om­fang i de officielle arbejdsløshedstal.
In Poland, the rate for under 25sat the end of 1991 was well overdoubletherateforolderage groups.
Ikke desto min­dre viser de officielle tal, at arbejds­løsheden i marts 1992 var oppe på 14% i Bulgarien og 12% i Polen, næsten 10% i Ungarn og 6,5% i Tjekkoslovakiet (figur 78).
Moreover, these figuresalmost certainly understate thetrueextentofunemploymentamong the young in a number ofcases.
Arbejds­løshedsprocenten i Rumænien var stadig lige knap 5% på det tids­punkt, men tal et er helt sikkert for lavt.
This is because they relateonlytothoseregistering,andbecause since a lower proportion of the young are eligible forbenefits than is the case for olderage groups, because they have notpreviously worked the incentive to register is less.
Der er således hverken med­regnet de ganske mange, der formo­des ikke at være registreret som arbejdsløse, eller omkring en mil­lion arbejdstagere, ca. 10% af ar­bejdsstyrken, som fik 2­3 måneders orlov (såkaldt "teknisk arbejdsløs­hed") til 60% af lønnen i 1991.
The reasonfor the disparity between youthand adult unemployment rates isstraight-forward if fewer newjobs are being created,those coming onto the labour market for thefirst time tend to be hit hardest.
Arbejdsløsh ed en i Central­ og Østeuropa, marts 1992
MZ6 unemployrnent. rafes in Central Eastern Europe, March1992 remainsthecase that,thelessskilled the individual, the more difficulty they have had in findingemployment.
Bortset fra i Tjekkoslovakiet, hvor arbejdsløsheden faldt i de første måneder af 1992, tyder de seneste tal desuden ikke meget på en neddæmpning i stigningstak­ten.
E. Slovakia ference, at around L%o, is smaller(Graph 7g).It is not clear whether this reflects the relative importanceof women in activities' in which
Sam­tidig med at antallet af arbejdslø­se er steget voldsomt, er antallet af ledige jobs faldet lige så stærkt
Youngpeoplehave been mostaffectedbythereductioninemploymentopportunitiesthroughout Central and Eastern
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central­ og Østeuropa berettiget til arbejdsløshedsydel­ser, end det er tilfældet for de ældre aldersgrupper, netop fordi de ikke tidligere har arbejdet.
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe work for more than 6 months and77o for over 9 months.
for de unge under 25 år i mange områder i regionen mere end dob­belt så høje som for resten af ar­bejdsstyrken.
which heavy industries or basicindustries such as textiles are indecline.
I Tjekkoslovakiet var arbejdsløsheden f.eks. for unge un­der 20 år 31% ved den sidste optæl­ling, mens den for personer mellem 20 og 24 år var gennemsnitligt 11%.
By contrast, capital citiesandtheregionssurroundingthem,whereservices arerela-tivelyimportant,tendtohaverelatively low rates.
Dette skal sammenholdes med en arbejdsløshed på ca. 5% for resten af arbejdsstyrken.
Moreover, the longer job creationremainslow,thelongerpeoplewill tend to remain unemployedandthegreater,therefore,therise in longterm unemployment.This is beginning to be a featureof all countries in the region, eventhoughtheperiodsince unemployment emergedas a problem is short.
I alle landene i regionen med und­tagelse af Ungarn er arbejdsløshe­den blandt kvinderne vokset mere end blandt mændene (svarende til situationen i EF), selv om forskellen — ca. 1% — er mindre (figur 79).
Among the longterm unemployed,a'hard-core' has emerged consistingof people who pose special employ-mentdifficulties,suchasthehandicapped or gypsies, as in the Community.
Det står ikke klart, hvorvidt dette skyldes, at der findes forholdsvis flere kvinder inden for de fag og områder, hvor beskæftigelsen er faldet mest, eller hvorvidt det skyl­des, at arbejdsgiverne er mere ind­stillet på at afskedige kvinder, når der skal skæres ned.
In Poland, unemployment ratesare highest in the North and West: in Polnocno-Wschodni, which is predominantly agricultural and which had unemploymentof almost I77o in March L992, and Srodkowy, where traditional textile industries are important andwhere the rate was I6Vo(Map 26).
Ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed
Regronal unemployment
Desuden gælder det, at jo længere perioden med svag eller ingen til­vækst i beskæftigelsen er, jo læn­gere vil folk generelt forblive arbejdsløse, og jo større vil stig­ningen i langtidsledigheden der­for være.
In Hungary, those unemployed formorethan360daysincreasedfrom only 7Voof the total in July1991 to I57o in March L992.
Dette er begyndt at blive et gennemgående træk for alle landene i regionen, selv om det ikke er så længe siden, arbejdsløs­heden for alvor begyndte at blive et problem.
In Czechoslovakia,where unemployment began to emerge only justover a year previously, the number unemployed for more than ayear stoodat over 57o in the samemonth, while those out of work formore than 6 months had reachedover 357o.Similarly in Bulgaria,at the end of January 1992, 24Voof the unemployed had been out of
I Polen var arbejdsløsheden for de unge under 25 år ved udgangen af 1991 et godt stykke over det dobbel­te af arbejdsløsheden for de ældre aldersgrupper.
Althoughunemploymentisageneral probleminmostcoun-tries,some regions havebeenmuch more affected than others.These are predominantly regionsin which agriculture accounts forahighshareofactivity,orin
I flere tilfælde er disse tal, næsten helt sikkert for lave i forhold til den reelle arbejds­løshed blandt de unge.
In Czechoslovakia, unemploy-mentgenerallyinc reases thefurther East one goes.
Det skyldes, at de kun omfatter de registrerede arbejdsløse, og at færre unge nu føler sig tilskyndet til at lade sig registrere som arbejdsløse, efter­som en mindre del af de unge er
Thus in Slo-vakiawherethelevelofeconomic developmentislowerthan in the Czech republic andwhere a high proportion of production is in agriculture and basicindustries - unemployment averaged L2-L37oin March 1992, äscomparedwith West Bohemia whereit was T V o and Prague where it was only just over I7o.
Ændringer i pris­ og løninflationen i Central­ og Østeuropa, 1990 og 1991
In Hung äty, rates are highest at around L57oin the industrial North-East and lowest, below 67o,in the North-West around Budapest, with its high concentration of service industries.