natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I øvrigt giver finansieringen ved hjælp af socialsikringsbidrag, som udgør hovedparten af indtægterne i de fleste lande, anledning til nogen kontrovers og kritik.
Moreover, the financing of social protection by so­cial security contributions, which provide most of the revenue in most countries, has prompted a cer­tain amount of controversy and criticism.
De store summer, der er tale om, giver anledning til mange overvejel­ser, kritikpunkter og reformforslag, som er vidt forskellige, afhængigt af hvilke samfundsgrupper eller politi­ske partier de stammer fra.
Increases in taxes and social contributions reflections, criticisms and proposals for reform, which differ considerably depending on the social groups or political parties from which they come.
De offent­lige myndigheder har store vanske­ligheder med at vælge de midler, der kan standse udgifternes automatiske tendens til at vokse hurtigere end ind­tægterne, også ved uændret lovgiv­ning.
The public authorities have been faced with difficult choices on the means of containing the automat­ic tendency (given unchanged legis­lation) for expenditure to increase faster than receipts.
Og problemerne vil formentlig blive større med de fortsat høje ar­bejdsløshedstal, den stigende efter­spørgsel efter lægebehandling og det stigende udbud af og prisniveau for lægebehandling og især befolknin­ stemer, der er nævnt ovenfor, bliver kun sjældent benyttet som argument i den offentlige debat om socialsik­ring.
It is highly likely that these problems will be exacer­bated by the continuing high levels of unemployment, by the increase in demand for medical care and in the provision and costs of treatment, and, above all, by the ageing of the popu­lation, which has major implications for expenditure on health and retire­ment pensions.
Denne koncentrerer sig især om de følger, den sociale beskyttelse kan have for resten af økonomien.
The interest in the economic effects of financing and benefits stems from these factors.
Stigninger i skatten og de sociale bidrag
The growth in the part played by social protection receipts and expen­diture in the economies of Com­munity countries is one of the main features of their economic develop­ment in the 20th century.
Driftsomkostninger for socialbeskyttelsessystemer i forhold til de samlede ydelser, 1980 og 1991
The size of the sums involved has prompted mong the problems raised by the growth in social con­
12 landt de problemer, der rejser sig på grund af forøgelsen af de
Operating costs of social protection systems relative to total benefits, 1980 and 1991
9 sociale bidrag og skatterne, er det faren foren svækkelse af den produk­tive indsats og tilskyndelsen til svig og skatteunddragelser, der nævnes oftest.
One is a substitution of leisure for work which occurs if a reduction in earn­ings net of taxes and social contributions leads to a reduction in working-time.
Nettoløn og arbejdsomkostninger i medlemsstaterne
Net wages and labour costs in Member States
I tabel 21 og 22 vises sammensætningen af en virksomheds samlede omkostninger ved at ansætte en ufaglært arbejder i fremstillingsindustrien i hver enkelt medlemsstat.
Tables 21 and 22 show the breakdown of the total cost to a company of employing a manual worker in manufacturing industry in each of the Member States.
Tallene er fundet ved at sammenholde to EUROSTAT-statistikker:
This breakdown comes from combining two sets of Eurostat statistics:
— Arbejdsomkostningsundersøgelse for 1988, som viser strukturen i arbejdsomkostningerne og navnlig, hvor stor en andel de af arbejdsgiveren betalte socialsikringsbidrag og bruttolønningerne udgør;
The Labour Cost Survey for 1988, which shows the structure of labour costs and, in particular, the share of social security contributions paid by employers and gross wages;
— Statistikker over nettoindtjeningen, som er resultat af en teoretisk beregning foretaget af de nationale statistiske institutter for at vise beskatningens indvirkninger på ufaglærte arbejderes indtjening målt efter lønniveau og familiemæssige situation.
Net Earnings statistics, which are the result of theoretical calculations by the national statistical institutes in order to show the effects of taxation on the earnings of manual workers by wage level and family circumstances.
Kombinationen af disse to kilder gør det muligt fuldstændigt at opsplitte udgiften ved at beskæftige en ufaglært arbejder, idet der navnlig sondres mellem:
The combination of these two sources makes it possible to provide a full breakdown of the costs of employing a manual worker, distinguishing in particular:
— socialsikringsudgifter, der bæres af arbejdsgiveren, afhængig af om de er lovpligtige på den ene side eller overenskomstmæssige (fastsat i en kollektiv overenskomst), kontraktlige (fastsat i en virksomheds aftale) eller frivillige på den anden side;
• social security contributions paid by the employer, according to whether they are statutory, on the one hand, conventional (based on a collective agreement), contractual (based on a company agreement) or voluntary, on the other,
— lønmodtagerbidrag til social sikring;
• social security contributions paid by the employee;
— indkomstskat, der beregnes ud fra den forudsætning, at lønnen udgør den eneste indtægtskilde, og at der ikke er særlige omstændigheder, der kan begrunde en skattelettelse, bortset fra den familiemæssige situation.
• income tax calculated on the assumption that the wage is the person's only source of income and that no special circumstances justify special tax relief other than family circumstances.
Når lønmodtageren er familiefader, skal de børnetilskud, han modtager, trækkes fra skatten;
When the wage earner is the parent of children, the family allowances which they receive are deducted from the tax they pay;
— øvrige arbejdsrelaterede omkostninger: naturalieydelser, refusion af rejseomkostninger, virksomhedernes udgifter til lægetjenesten og den sociale tjeneste, udgifter til uddannelse samt eventuelle andre skatter på lønnen efter fradrag af de modtagne tilskud;
• other employment-related costs, such as benefits in kind, reimbursement of travel expenses, company expenditure on health and social services, expenditure on training and any other taxes on wages less subsidies received;
— lønmodtagerens disponible nettoløn.
• net disposable earnings of the wage earner.
Situationen er meget forskellig fra land til land.
The situation appears to differ considerably between Member States.
Af en samlet omkostning for virksomheden på 100 modtager den gennemsnitlige belgiske, tyske eller nederlandske ufaglærte arbejder mindre end 45 i form af nettoløn, såfremt han er ugift. Den danske, franske, irske eller italienske ufaglærte arbejder får lidt over 50, den græske, luxembourgske og portugisiske ca. 60 og den spanske og britiske 62.
Of a total labour cost of 100 for the company, the average Belgian, German or Dutch manual worker receives less than 45 in net wages if they are single, the Danish, French, Irish or Italian manual worker receives slightly over 50, the Greek, Luxembourg and Portuguese manual worker receives about 60 and the Spanish and British manual worker 62.
For en gift ufaglært arbejder med to bøm, hvis hustru ikke arbejder, er nettoindtjeningen større på grund af skattefradrag og børnetilskud.
In the case of a married manual worker with two children and whose spouse is not working, net earnings are higher because of tax allowances and family allowances.
Nettoindtjeningen er mindst i Nederlandene (knap 53% af arbejdsomkostningerne), i Belgien, Tyskland og Italien (56-58%), den ligger mellem 61% og 65% i Frankrig, Irland, Portugal og Danmark og er størst i Spanien (67%) og Det Forenede Kongerige (70%) og navnlig Luxembourg (knap 80%).
Net earnings are lowest in the Netherlands (just under 53% of labour costs), Belgium, Germany and Italy (56-58%), are between 61 and 65% in France, Ireland, Portugal and Denmark and are highest in Spain (67%) and the UK (70%) and, especially, in Luxembourg (nearly 80%).
De overenskomstmæssige, kontraktmæssige eller frivillige bidrag er særlig store i Irland, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Tyskland.
Conventional, contractual or voluntary contributions are particularly important in Ireland, the Netherlands, the UK and Germany.
Frankrig udgør et særligt tilfælde, idet de bidrag, der formelt defineres som overenskomstmæssige, i virkeligheden er lovpligtige for samtlige lønmodtagere, som enten skal betale dem helt (arbejdsløshedsforsikring) eller delvis (mindstesatser for tillægspensionsordningerne).
France is somewhat unusual, in that the contributions which are formally defined as conventional are in fact compulsory for all employees, either in full (in the case of unemployment insurance) or in part (as regards minimum rates for supplementary retirement schemes).
Skat og sociale bidrag i % af de samlede arbejdsomkostninger, 1988 (gennemsnitsløn for en ugift ufaglært arbejder i fremstillingsindustrierne)
Table 21 Taxes and social contributions as % of total labour costs, 1988 (average wage in manufacturing, unmarried manual worker)
Arbejds­giverbidrag lovpligtige
UK < > EUR12 Employers' contributions: statutory
4.2 overenskomst­mæssige, kontraktlige, frivillige
3.8 collective, contractual, voluntary
Lønmodtager­bidrag
Employees' contributions
Samlet arbejds­omkostning
Total labour costs
De øvrige omkostninger omfatter naturalieydelser, udgifter til erhven'suddannelse, de øvrige sociale udgifter og indkomstskat, minus tilskud 1 Kommissionens skøn Arbejdsomkostninger for ufaglærte ogfaglærte arbejdere — disponibel nettoløn for ufaglærte arbejdere
" Labour castsfor manual and non manual workers — net disposable wage for manual workers
Fællesskabsundersøgelse af arbejdsomkostningerne 1988, bind 1: Hovedresultater, EUROSTAT, serie 3C, 1992 Ufaglærte arbejderes nettoindtjening i Fællesskabets fremstillingsindustrier, 1991, EUROSTAT, serie 3C, 1992 komst, der er en følge af de højere skatter og sociale bidrag.
Community Labour Cost Survey 1 988, vol. 1: Main results, Eurostat, series 3C, 1992 Net earnings of manual workers in manufacturing in the Community, 1991, Eurostat, series 3C, 1992 fore, tends to reinforce these effects.
Blandt de meget udbredte fremgangsmåder, som di­rekte vedrører den sociale beskyttel­se, kan nævnes sort arbejde, som gi­ver den, der udfører det, mulighed for at opnå ubeskattede hoved­ eller biindtægter. Udføres det sorte arbej­de i stedet for regulært lønnet arbej­de, sparer arbejdsgiveren de sociale bidrag.
Of the various widespread methods which directly concern social protec­tion, "working in the black" enables someone to earn income (whether as a main or supplementary source) which is not declared and, when car­ried out in place of legitimately paid work, allows employers to avoid so­cial charges.
Jo større forskellen er mellem den nettoløn, der faktisk oppebæres af den ansatte, og arbejdsgiverens samlede omkostninger ved at få ud­ført arbejdet, jo større er parternes interesse i sort arbejde.
The greater the dif­ference between the net wage of an employee and the total cost of a job for the company concerned, the greater the incentive for the two sides to fail to disclose income and to resort to working in the black.
Trods mange teoretiske og empiriske undersøgelser er det ikke klart, hvil­ken af de to virkninger der er mest udbredt.
not produced very clear-cut results despite the numerous theoretical and empirical studies which have been carried out.
Reaktionerne kan svinge meget fra person til person.
The way different people react can vary considerably.
De fleste mener, at tilskyndelsen til at erstatte arbejde med fritid er størst i højind­komsthusstandene, navnlig for kvin­derne, såfremt ægtefællers indkom­ster sambeskattes.
The most widely accepted hypothesis is that, for high-income households, the substitution effect is likely to pre­dominate, especially for women in cases where husband and wife are taxed on joint income.
Derimod vil enhver formindskelse af købekraften på grund af stigende skatter eller bi­drag være tilbøjelig til at tilskynde personer med lav indkomst til at ar­bejde mere.
By contrast, for low-income households, any re­duction in purchasing power as a result of increases in taxes or contributions is more likely to make them work more.
Fristelsen og tilskyndelsen til at begå svig og skatteunddragelse er større,
Every increase in taxes or social contributions, there­
Men de manglende indbetalinger af skat og sociale bidrag er dog ikke helt uden konsekvenser for de pågælden­de, som ikke kan modtage erstat­ningsydelser, når de ophører med at arbejde (i tilfælde af sygdom, invali­ditet eller pensionering).
However, this avoidance of tax and social contributions is not without consequences for the individuals concerned who become unable to draw benefits when they stop work­ ing (because of sickness, invalidity or retirement).
Men denne afskrækkende virkning svækkes noget af, at samtli­ge socialbeskyttelsessystemer opere­rer med ydelser, der ikke er bidrags­afhængige, men finansieres over skatten.
The fear of seeing a reduction in entitlement to contribu­tory benefits — the level of which depends directly on the contributions paid by the employee or their em­ployer — tends to curb this activity.
Disse ydelser giver dem, der har behov for det, et mindstemål af beskyttelse i form af garanteret mind­steindkomst og mulighed for gratis lægebehandling o.lign.
However, this deterrent is not wholly effective because of the existence in all social protection systems of noncontributory benefits (financed by taxation), which give a minimum level of protection to those in need (in the form of a guaranteed minimum level of income and access to medical care).
I denne for­bindelse får forholdet mellem
In this context, the balance between contributory and noncontributory benefits is of key im­portance.
Skat og sociale bidrag i % af de samlede arbejdsomkostninger, 1988 (gennemsnitsløn for en ufglært arbejder i fremstillingsindustrierne, gift, med 2 børn og en ikke­erhvervsaktiv hustru)
Table 22 Taxes and social contributions asa % of total labour costs, 1988 (average wage in manufacturing, married manual worker with two children and spouse not working)
UK < > EUR12 Arbejds­giverbidrag lovpligtige
UK < > EUR12 Employers' contributions: statutory
3.8 kontraktlige, frivillige
3.8 collective, contractual, voluntary
Noter og kilder: se tabel 21
Total labour costs
13 bidragsafhængige og ikke­bidragsaf­hængige ydelser en afgørende betyd­ning.
Notes & Sources: see Table 2i 13
Arbejdsomkostninger og sociale bidrag for ufaglærte arbejdere i fremstillingsindustrien, 1988
Labour costs and social contributions of manual workers in manufacturing, 1988
400 voksende underskud på de offentlige budgetter, som har præget flere af EF­medlemsstateme siden udgangen af 70'erne.
400 for the increase in public sector deficits which has occurred in sev­eral Member States since the end of the 1970s.
Det er helt klart, at fi­nansieringen af socialbeskyttelsen påvirker de offentlige finanser direk­te i de lande, hvor den er integreret i statens eller kommunernes budget.
While the funding of so­cial protection clearly has a direct effect on the state of public finances in countries in which it is integrated in the state budget or that of local authorities, it also has an indirect ef­fect in countries in which it is man­aged by autonomous bodies.
Men der er tillige en indirekte påvirk­
This is because, on the one hand, public authorities might have been led to subsidise certain schemes in order to reduce their deficit and because, on the other, in countries where the rise in expenditure on social protection
Gennemsnitlig arbejdsomkostning pr. time i fremstillingsindustrierne og socialbeskyttelsesudgifter pr. indbygger i medlemsstaterne, 1990
Average hourly labour costs in manufacturing and social protection expenditure per head in the Member States, 1990
25 r­ Arbejdsomkostning (ECU pr. arbejder)
Labour costs (ECU per worker)
IRL ♦ ♦E ning i de lande, hvor den sociale be­skyttelse varetages af uafhængige or­ganer.
IRL ♦♦ E
2000 3000 4000 5000 Socialbeskyttelsesudgifter (ECU pr. indbygger)
2000 3000 4000 5000 Social protection expenditure (Ecu per head)
Ændring i socialbeskyttelsesudgifter ekskl. arbejdsløshedsunderstøttelse og væksten i eksporten,
Change in social protection expenditure excluding unemployment benefits and export growth, 1980­1991
­20246 Ændring i socialbeskyttelsesudgifter (% af BNP)
-20246 Change in social protection expenditure (% GDP)
Mere generelt kan bemærkes, at den sociale beskyttelses omfordelende karakter bliver stadig tydeligere, og arbejdstagerne er i stadig højere grad klar over, at den sociale beskyttelse finansieres af deres egne indtægter.
More generally, the redistributive na­ture of social protection is becoming increasingly clear and workers are becoming more and more aware that it is financed from their own income.
I lang tid var dette fænomen delvis skjult af, at arbejdsgivernes sociale bidrag var hovedfinansieringskilden for den sociale beskyttelse.
For a long time this had been partially obscured by the fact that the social contributions paid by employers were the major source of funding for social protection.
Selv om disse bidrag kunne betragtes om en del af lønnen, havde arbejdstagerne generelt ikke så meget imod denne omfordelingsmekanisme og var tilbøjelige til at acceptere de bidrag
Even though such contributions can be considered as pre­empting wage rises, workers generally supported this method of redistribution and, therefore, tended to accept the taxes and contributions levied on wages to finance it.
Forholdet mellem socialbeskyttelsesudgifter, beskæftigelse og arbejdsløshed
Relationship between social protection expenditure, employment and unemployment
Ændring i beskæftigelse og socialbeskyttelsesudgiftei ekskl. arbejdsløshedsunderstøttelse, 1980­1991
Change in employment and social protection expenditure excluding unemployment benefits,
17 Ændring i beskæftigelse og ændring I socialbeskyttelsesudgifter ekskl. arbejdsløshedsunderstøttelse, 1980­1991
17 Change in employment and change in social protection expenditure excluding unemployment benefits, 1980­1991 % change In employment n employment
­2 0 2 4 6 8 Ændring i socialbeskyttelsesudgifter (% af BNP)
-2 0 2 4 6 Β Change In social protection expenditure (% GDP)
20 25 Socialbeskyttelsesudgifter (% af BNP, gennemsnit 1980­1991)
20 25 Social protection expenditure (% GDP, average 1980-1991)
18 Arbejdsløshed og socialbeskyttelsesudgifter ekskl. arbejdsløshedsunderstøttelse, 1983­1991
18 Unemployment and social protection expenditure excluding unemployment benefits, 1983­1991
19 Ændring i arbejdsløshed og i socialbeskyttelsesudgifter ekskl. arbejdsløshedsunderstøttelse, 1983­1991
19 Change in unemployment and change In social protection expenditure excluding unemployment
Gennemsnitlig arbejdsloshed. 1983­1991 (%)
Unemployment rate, average 1983-1991 (%)
Ændring i arbejdsløshed (%)
Change in unemployment rate (%)
15 20 25 30 Socialbeskyttelsesudgifter (% af BNP, gennemsnit for 1983­1991)
15 20 25 Social protection expenditure (% GDP, average 1983-1991)
­2­1012Ændring i socialbeskyttelsen (% af BNP)
-2-1012Change In social protection (% GDP)
Socialbeskyttelse, konkurrenceevne, beskæftigelse og arbejdsløshed
Social protection, competitiveness, employment and unemployment
Socialbeskyttelsens indvirkning på konkurrenceevne og jobskabelse er kilde til diskussioner blandt såvel akademikere som politikere. Diskussionerne bliver særlig intense i nedgangs- eller stagnationstider, når nedgangen i antallet af arbejdspladser formindsker statens indtægter og fører til øgede udgifter (f.eks. til arbejdsløshedsunderstøttelse eller førtidspensionering).
The impact of social protection on competitiveness and job creation is the source of both discussions and debates, among both academics and politicians, which become particularly intense in periods of recession or slow growth, when the decline in the number of jobs reduces state revenue and leads to increased spending (eg on unemployment compensation or early retirement benefits).
Ud over den politiske vanskelighed ved at få arbejdsgivere og/eller arbejdstagere til at acceptere stigende skatter eller sociale bidrag er det vigtigt at sikre, at udgifterne til finansiering af den sociale beskyttelse ikke øger produktionsomkostningerne for meget til skade for konkurrenceevnen.
In addition to the political difficulty of making employers and/or employees accept any increase in taxes or social cotributions, it is important to ensure that the cost of financing social protection does not increase production costs excessively, thereby jeopardising competitiveness.
Navnlig kan det hævdes, at da socialbeskyttelsesordninger i almindelighed finansieres ved at beskatte brugen af arbejdskraft, kan de føre til en stigning i den relative pris på denne produktionsfaktor, som alt andet lige vil være tilbøjelig til at gøre den økonomiske vækst mindre arbejdskraftintensiv.
In particular, it can be argued that since social protection regimes are generally financed by taxing the use of labour, they may lead to an increase in the relative price of this factor of production, which ceteris paribus, will tend to reduce the labour content of economic growth.
Selv om det er vanskeligt at gennemføre teoretiske analyser på grund af vanskeligheden ved at udtænke og formulere alternativer til sociale overførsler til syge, handicappede, arbejdsløse og pensionister og til den kollektive finansiering af sundhedsudgifter, er det alligevel muligt at foretage sammenligninger mellem medlemsstaterne.
While theoretical analyses are hard to carry out, because of the difficulty of conceiving and formulating alternatives to social transfers in favour of the sick, disabled, unemployed and pensioners as well as to the collective funding of health expenditure, it is nevertheless possible to make comparisons between Member States.
Det kan ses, at en sammenhængende og afbalanceret udvikling af økonomien og den sociale beskyttelse hverken skader et lands konkurrenceevne eller jobskabelsen.
It can be shown that a coherent and balanced development of economic performance and social protection neither endangers the competitiveness of a country nor the creation of employment.
Graf 15 viser forholdet mellem socialbeskyttelse og konkurrenceevne, idet konkurrenceevnen måles ved væksten i eksporten.
Graph 15 illustrates the relationship between social protection and competitiveness, the latter being measured by trade performance in the form of the growth of exports.
Sammenligningerne gælder for perioden 1980 til 1991, det seneste år, for hvilket der foreligger oplysninger om socialbeskyttelsesudgifter (bortset fra Grækenland, for hvilket oplysningerne kun går til 1990).
Comparisons are shown for the period 1980 to 1991, the last year for which data on social protection expenditure are available (apart from Greece, for which the data only go up to 1990).
Sammenligningerne viser ingen sammenhæng mellem de to variabler og slet ikke, at landene med små socialbeskyttelsesudgifter har haft større succes med eksporten end andre.
From this, there is little evidence of any correlation between the two variables and certainly no indication that those countries with small rates or reductions in spending on social protection have enjoyed greater export success than others.
Væksten i eksporten synes ej heller at have sammenhæng med det gennemsnitlige udgiftsniveau i 80'erne.
It is also the case that export growth does not appear to be related to the average level of expenditure over the 1980s.
Et lands konkurrenceevne hænger til en vis grad sammen med dets evne til at skabe jobs.
The competitiveness of a country is associated in some degree with its ability to create jobs.
Graf 16 viser forholdet mellem væksten i beskæftigelsen mellem 1980 og 1991 og socialbeskyttelsesniveauet i samme periode.
Graph 16 shows the relationship between the rate of employment growth between 1980 and 1991 and the level of social protection over the period.
Der er ikke meget, der tyder på, at social beskyttelse påvirker jobskabelsen negativt.
It is clear that there is little sign of social protection having a negative effect on employment creation.