natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forskningsarbejdet under FFC (Det fælles Forskningscenter) hvis fire etablissementer ligger i Ispra (Italien), Karlsruhe (Forbundsrepublikken Tyskland), Geel (Belgien) og Petten (Nederlandene), og som har gjort det muligt for Fællesskabet at opfylde nogle af sine målsætninger både på de atomvidenskabelige og andre områder såsom miljøbeskyttelse og nye energiformer, hører til disse sektorer fra en ikke særlig fjern fortid og med appel til fremtiden.
The Joint Research Centre (JRC) with its four establishments located at Ispra in Italy, Karlsruhe in the Federal Republic of Germany, Geel in Belgium and Petten in the Netherlands is, for example engaged on work which will enable the Community to achieve some of its main objectives not only in the field of nuclear technology but also in other areas such as environmental protection and new energy sources. These are activities of slightly longer standing but are nevertheless firmly targeted on the future.
Udover en fremlæggelse af de store linjer, som europæisk forskning har til hensigt at følge inden for rammerne af den nye industrirevolution, bestræber dette dokument sig på at gøre status over løbende forskningsarbejde inden for en vifte af områder, der strækker sig fra traditionel industri (tekstiler, stål osv.), over miljøbeskyttelse, landbrug og fiskeri, råvarer samt sundhed og udvikling i den tredje verden til energiproduktion (fusion, fission, atomenergi).
This report is intended not only to set out the main thrust of Community research in today's era of industrial and technological revolution, but also to appraise research in progress over a range of fields stretching from traditional industries (textiles, iron and steel etc) through environmental protection, agriculture and fisheries, raw materials, health and development in the Third World to energy (fusion, fission and non-nuclear energy sources) and the information technologies.
I øvrigt vil læseren kunne konstatere en vilje til at tilrettelægge programmerne for specialforskning med en langt større koordination og harmonisering, forskernes frie bevægelighed og større udveksling af erfaringer og informationer, hvilket er et udtryk for, at medlemsstaterne nu i langt højere grad er besluttet på at samarbejde og ikke længere lade
Readers of the report will also detect the will to implement special research programmes based on enhanced coordination and consultation, greater mobility on the part of researchers and improved information exchange, which will prompt a greater determination in the Member States to join forces and avoid wasteful small-scale projects limited by
en ensidig national politik medføre unødig spredning af det videnskabelige potentiel, som Fællesskabet vitterligt har.
national policy constraints which ignore the scientific potential offered by the Community dimension.
Det er bl.a. dette mål, der forfølges af det europæiske samarbejde hen imod stimulering af dette videnskabelige og teknologiske potentiel. Alene impulsen til europæisk forskning og dens nyligt iværksatte praktiske anvendelser bærer vidnesbyrd om den realitetssans og konsekvens, der langt mere markant kendetegner forskningspolitikkens nye strategi.
That is the goal pursued by Community action which seeks to mobilize the scientific and technical potential that exists in Europe.
Netop på grund af de opstillede mål og de forhåbninger, de vækker, mener forfatterne til dette dokument dog, at der stadig er meget at udrette for Det europæiske Fællesskab, og at det er op til Kommissionen at yde en forstærket indsats i de forskellige videnskabelige sektorer, det her drejer sig om.
Nevertheless, by virtue of the objectives described and the hopes raised by this report, it is clear that much remains to be done by the European Community and that it is the Commission's task to intensify further its efforts in the scientific fields in question.
Intensivering af forskningsarbejdet og deraf følgende resultater på europæisk plan bør sikre nødvendig fremgang for denne politik, som har en så vigtig rolle at spille i opbygningen af det fælles Europa.
Such stepped-up efforts in Community research should provide the momentum needed by a policy which has a central role to play in the development of European integration.
Del I - Fællesskabets forsknings- og udviklingspolitik
Part I - Research, development and demonstration policy in the Community
Mod en europæisk forsknings- og teknologistrategi (forskning og
- The organization and operation of Community research
III - Konsolidering og nødvendig tilpasning af »EURO-erfaringen« og det fælles redskab
III - Consolidating past achievements, and the need to modify Community instruments
Den fælles strategi: definition og iværksættelse I - Retningsgivende principper - metodisk målsætning og aktions programmer for forskning - Fællesskabets udvælgelseskriterier.
- The guiding principles - The target-by-target approach and the research action programme - The Community selection criteria
III - EØF's videnskabelige og tekniske potentiel: stimuleret effekti visering
III - Stimulating the EEC's scientific and technical potential
Aktiviteter af overordnet karakter I - Mod en europæisk fremtid for videnskab og teknologi: FAST. .
- FAST: Scientific and technological forecasting in Europe ....
II - Evaluering af forskningen
- Evaluation of research
IV - Promotion og innovation inden for Fællesskabets forsknings- og udviklingsprogram
III - Utilization of the results of Community research: promotion and innovation activities in Community R & D
- Undervisning og uddannelse
IV - Education and training
Internationalt samarbejde inden for forskning og udvikling I - COST-aktioner II - Multilateralt og bilateralt samarbejde
International cooperation on research and development
Del II - Gennemførelse af Fællesskabets forskningsog udviklingspolitik
Part II - The principal objectives of Community research
Det »fysiske« program 2.
The physics programme 2.
Det »teknologiske« program 3.
The technology programme 3.
Det internationale samarbejde
International cooperation
Rcaktorsikkerhed 2.
Reactor safety 2.
Forvaltning af radioaktivt affald 3.
Radioactive waste management 3.
Nedlukning af nukleare anlæg 4. Plutonium-og aktinidforskning 5.
Decommissioning of nuclear power stations 4.
Sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile stoffer
Fissile materials safeguards and management
III - Ikkenuklear energi A - Anvendt forskning og teknologisk udvikling 1.
III - Non-nuclear energy A. - Applied research and technological developments 1.
Energibesparelser 2.
Energy conservation 2.
Fremstilling og anvendelse af brint 3. Solenergi 4. Geotermisk energi
Production and use of hydrogen 3. Solar energy 4.
Likvefaktion og forgasning af fast brændsel 2. Fast brændsel som erstatning for kulbrinter
Liquefaction and gasification of solid fuels 2.
Alternative energikilder, energibesparelser og erstat ninger for kulbrinter
Use of alternative energy sources, energy conservation and replacement of hydrocarbons
II - Genanvendelse af nonferrometaller III - Træ som fornyeligt råstof IV - Erstatning og materialteknologi
IV - Substitution and materials technologies
- Forskningsområderne: materialer baseret på 1er og teknisk keramik 1.
- Clay-based materials, ceramics technology 1. Clay-based materials
VI - Uranefterforskning og-udvinding VII - Genanvendelse af by-og industriaffald
VII - Recycling of urban and industrial waste
Teknisk grundforskning 3.
Basic technological research (BTR) 3.
Anvendelse af ny teknologi i specifikke industrisektorer . . . a) Tekstiler og beklædning b) Stål
Application of new technologies to specific industrial sectors a) Textile and clothing b) Steel
Gennemførelse af programmet »Biomolekylær teknik« . . . . a) Forskningsaktiviteterne og de første resultater b) Uddannelse 2.
131 131 132 133 a) Research activities and first results b) Training 2.
Forberedelse af handlingsprogrammet »Bioteknologi« ....
Preparation of the biotechnology action programme
En central udfordring for Europa 2.
Vital stakes for Europe 2.
Gennem »ESPRIT«-programmet tages udfordringen op . . . 3. De fem centrale emneområder i »ESPRIT«
Accepting the challenge: the Esprit programme 3. Esprit's five priorities 4.
Landbrug og fiskeri I - De seneste resultater af de samordnede programmer for
Recent results of the coordination programme for agricultural research
Sociale aspekter a) Udnyttelse af jord og landbrugsressourcer b) Landbrug i middelhavsområdet -»Agrimed« 2.
Social aspects a) Use of land and rural resources b) Mediterranean agriculture -'Agrimed' 2.
Fjernelse af handelshindringer inden for Fællesskabet 3.
Removal of obstacles tò intraCommunity trade 3.
Effektivisering af produktionen a) Integreret og biologisk bekæmpelse af skadelige faktorer. b) Forbedret bekæmpelse af plantesygdomme c) Agro-food 4. Alternative produktionsmetoder
Production efficiency a) Integrated biological measures b) Improved plant disease control c) Agro-food 4.
156 156 a) Kilder, forurenende stoffers vandringsveje samt hel bredsmæssige og økologiske virkninger b) Reduktion og forebyggelse af forurening, gener og affald c) Beskyttelse, bevaring og forvaltning af det naturlige miljø
150 b) Reduction and prevention of pollution, nuisances and waste
156 161 163 og vekselvirkninger d) Forvaltning af miljøinformation menneske/miljø
156 c) Protection, conservation and management of natural environments
II - Forskningi klimatologi III - Anvendelse af teledetektion
Remote sensing applications
Fællesskabsforskning om arbejdssikkerhed inden for jernog stålindustrien (støbning af stål)
Community research and occupational safety in the iron and steel industry (steel casting)
Forskning vedrørende sikkerhed i minerne
Research on safety in mines
Teknisk bekæmpelse af skadelige og generende faktorer på arbejdspladserne og i omgivelserne i jernog stålindustrien .
Technical control of nuisances and pollution at the work place and in the environment of iron and steelworks
Arbejdsbetingede gener og fysiske krav på arbejdspladsen. . 5. Det IV. ergonomiprogram i kulog stålindustrien 6.
Effects of physical and other occupational factors at the workplace
Bistand til udviklingslandene
Development of the Joint Research Centre's resources in 1983
Del III - Det fælles Forskningscenter
Chapter 2 -
De vigtigste installationer til undersøgelse af sikkerhed i fissionsreaktorer
The main installations used for the study of fission reactor safety
De vigtigste fusionsteknologiske og ikke-nukleare installationer
The main installations concerned with fusion technology and non-nuclear studies
De tværgående tjenester i anlægget i Ispra
The general departments of the Ispra establishment
- Centret i Geel 1.
- The Geel establishment 1.
III - Centret i Karlsruhe
Some important results for 1983
IV - Centret i Petten 1. ETL (Environmental Test Laboratory) 2. HFR-aktionen (High Flux Reactor)
IV - The Petten establishment 1.
Videnskabelige og tekniske møder organiseret af generaldirektorat XII / Det fælles Forskningscenter
Scientific and technical exhibitions organized by Directorate-General XII and the Joint Research Centre
Forskning er en integreret del af samfundsudviklingen og indgår som en væsentlig del af den fremtidige økonomiske vækst for Det europæiske Fællesskabs næsten 300 mio indbyggere.
A crucial factor in the development of modern-day society, scientific research is vitally important for the European Community and its 300 million citizens.
Ganske vist foregår forskning, som rimeligt er, hovedsagelig på nationalt plan, men konkurrencen er blevet så hård og problemerne så komplicerede, at intet land længere kan påtænke egenhændig forskning endsige få noget ud af at forske uafhængigt af de øvrige lande. Der er talrige eksempler på forskning, som bør være fælles: nuklear fusion, bioteknologi, informationsteknologi, opbevaring af radioaktivt affald, telekommunikation, satellitter osv.
While most research is conducted, quite rightly, at national level, both international competition and the complexity of today's problems are such that no single country can successfully pursue an independent research policy.
Fællesskabets medlemsstater har allerede i lang tid erkendt den store interesse, der ligger i en fælles indsats inden for videnskab og teknologi.
The Community's Member States long ago understood the imperative of joint action on science and technology.
Således besluttede Rådet for De europæiske Fællesskaber ved resolution af 14. januar 1974 at åbne hele det videnskabelige og teknologiske område for en fælleseuropæisk indsats (dog med undtagelse af sådan forskning, der måtte være dækket af militær eller industriel fortrolighed).
The Council laid the groundwork with its resolution of 14 January 1974 which opened up the whole field of science and technology to Community action (the single exception being research relating to military or industrial secrets).
På grundlag af dette mandat har EF-Kommissionen så fået pålagt den opgave at sikre gradvis koordinering af de enkelte landes politik og med passende støtte at gennemføre forskningsprogrammer af fælles interesse inden for områder som energisektoren, råstofsektoren osv.
With the legal basis thus established, the Commission was then mandated to progressively coordinate the various national policies and to set up joint research programmes with funds to match, covering energy, raw materials etc.
På hvert af disse områder er den europæiske dimension en fordel, idet den giver mulighed for at dele de store, offentlige finansieringer og de dermed forbundne risici og samtidig sørge for, at udgifterne på europæisk plan modsvares af besparelser på nationalt plan.
In all these fields of endeavour, the Community dimension contributes an essential and added value, via joint assumption of major capital requirements or of major risks, thus ensuring that Community expenditure is more than offset by savings to the national exchequer.
Til sammenligning ville en isoleret indsats uvægerligt betyde parallelle finansieringer på nationalt plan, kostbare programmer uden håndgribelige resultater, eller med andre ord medføre det, man kunne kalde merprisen for et »anti-Europa«.
By contrast, uncoordinated work conducted in isolation, involving duplicated effort and duplicated national expenditure, devoted to costly programmes with no tangible results -this is what can be described as the cost of ignoring the European dimension.
Den europæiske dimension er derfor den bedst tænkelige for storstilede forskningsprogram mer og for den nyligt lancerede forskningsstrategi, som er baseret på en række prioriteter.
Europe can thus provide the ideal dimension both for large-scale programmes and for attainment of the priorities of the research strategy recently launched by the Community.
Formålet med den nye strategi er den bedst mulige integrering af, hvad der kan og skal gøres på nationalt og europæisk plan samt i en større international målestok (fx. et samarbejde EØF/USA/Japan vedrørende kommende aktiviteter inden for fusion).
This strategy aims at optimal coordination between work done at the national and European level and indeed in the broader international context (e.g. the EEC/USA/Japan project for future work on fusion).
Endvidere har den nye strategi, som har til formål at undgå visse fejltagelser fra fortiden, betydet en holdningsændring til selve forskningens begreb, idet der er blevet større åbenhed
It is a strategy which, while seeking to avoid the pitfalls of the past, also signals a radically new approach to research, typified by its encouragement of greater interplay between basic
og der er bygget broer mellem grundforskningen og den såkaldte anvendte forskning.
and applied research. It provides young research-workers with the ways and means for overcoming the structural rigidities which continue to hinder their mobility within Europe.
Den betyder helt konkrete midler til at mildne de overdrevent stive strukturer, der hindrer unge forskere i deres frie bevægelighed på tværs af grænserne inden for Europa.
Further to this aim, an enhanced multidisciplinary approach and cross-fertilization should improve the scientific potential of research teams throughout the Community.
Som det er hævdet af professor Ilya Prigogyne '), er »videnskaben paradoksalt nok vort eneste håb om at modvirke de mørkeste perspektiver netop i en tid, hvor teknologien har så stærk modvind«.
In the words of Professor Ilya Prigogyne', 'paradoxically, science is our only hope of improving the grimmest of prospects at the very moment when technology itself is being called into question.'
Den vanskelige periode, som Europa netop gennemlever, bør tjene de ansvarlige som en privilegeret pause til eftertanke med henblik på kommende år, og i denne henseende vil den politik, der skal føres på det videnskabelige område, uden nogen som helst tvivl komme til at spille en afgørende rolle i opbygningen af Europa.
The troubled times through which Europe is living provide the political establishment with an ideal opportunity for appraising the future - a future in which science policy will beyond doubt play a determining role in progress towards European integration.
Derfor synes Europas chancer hovedsagelig at ligge i en mobilisering af intelligensen, som stadig er vor vigtigste trumf i den internationale konkurrence, og dermed i evnen til at tilpasse sig fornyelsen i de nicher, der tager højde for Europas særlige karakter.
Fulfilment of the European ambition depends significantly on its capacity to mobilize its intellectual resources - still its major trump card - and thus on its powers to adapt and invent in the key areas which will determine its future.
Professor ved det frie universitet i Bruxelles og nobelpristager i kemi.
Professor at the Free University of Brussels and holder of the Nobel prize for Chemistry.
Fællesskabets forsknings- og udviklingspolitik
Research, development and demonstration policy in the Community
Mod en europæisk forsknings- og teknologistrategi (forskning og udvikling)
Towards a science and technology strategy for Europe in R, D & D The current situation and the challenge ahead
På indeværende tidspunkt råder Det europæiske Fællesskabs medlemsstater over et forskningspotentiel, der i sin helhed forekommer at være betydeligt både i omfang og differentiering, og hvis menneskelige og finansielle potentiel i alt fald kan sammenlignes med USA og Japan, som det fremgår af nedenstående opstilling.
The Member States of the European Community currently have an available research potential which, collectively, is comparable both in its scale and diversity and in its human and financial potential (see table below) to that of the United States and Japan.
Forskningsudgifter (F & U) i 1983 (anslåede tal)
Research expenditure (R & D) in 1983 (Estimates)
Forsknings udgifter F & U (DIRD)
Gross expenditure on R & D (GERD)
% og ingeniører
GERD GPD in%
Efter den japanske finanslov er statsfinansicringen langt lavere i Japan end i USA.
' Budget financing of R & D in Japan is considerably lower in Europe or the United States.
DIRD _BAR_ indre bruttoudgift for forskning og udvikling
GERD = Gross domestic expenditure on research and development. GDP = Gross domestic product.
På trods af dette gode og rige potentiel synes Europa paradoksalt nok i sammenligning med de samme lande at være dårligt forberedt på at opfylde de videnskabelige, økonomiske og sociale krav, der stilles som følge af samfundsudviklingen.
Paradoxically, however, in spite of the quality and abundance of this potential, Europe seems ill-prepared compared with its major international rivals to satisfy the scientific, economic and social needs stemming from changes in society.
Som det ganske klart fremgår af flere undersøgelser, har medlemsstaterne faktisk i halvfjerdserne begået to alvorlige forsyndelser, der vil blive en belastning for fremtiden.
The reasons for this are not difficult to find. A number of studies on this subject have clearly shown how the countries of the Community in the 1970s made two mistakes serious enough to undermine future developments.
Dels har man ved at praktisere en kortfristet politik, hvor man ofte henviste forskning og udvikling til anden række (især på budgettet), til en vis grad ofret fremtiden på nutidens alter, dels har medlemsstaterne, trods politiske principerklæringer om at ville skabe et virkeligt forenet europæisk fællesskab, kun formået at skabe »et aldrende Europa i en verden, der forynges« fordi man har forskanset sig i en defensiv stilling.
First they tended to sacrifice longterm interests to shortterm policies, frequently relegating research and development to a position of secondary importance, particularly in financial terms.
I de kommende år bliver Det europæiske Fællesskabs ti medlemsstater stillet over for omfattende sociale og økonomiske forandringer og skal i første omgang tage følgende fem store udfordringer op:
Secondly, in spite of their political declarations in favour of the principle of a united European Community, the Member States have in practice done little more than contribute to a 'Europe which is growing older in a world which is growing younger', as a result of an excessively defensive approach.
• Den første og vigtigste udfordring er den verdensomspændende økonomiske krise, som nu i næsten ti år har medført en vedvarende inflation og arbejdsløshed.
In the years to come the 10 Member States of the European Community are faced with major socioeconomic changes and will have to respond to five major challenges:
Her synes Europa at være hårdere ramt end sine vigtigste handelspartnere USA og Japan.
(i) first, the world economic crisis, which for some 10 years has been the root cause of inflation and unemployment, and which seems to have affected Europe more seriously than its principal competitors, the United States and Japan;
• De europæiske staters ustabile internationale konkurrenceevne er allerede evident på højteknologiske områder såsom informations- og bioteknologi, men fremtræder nu også på mere traditionelle områder såsom den kemiske industri og automobilindustrien.
(ii) the fluctuating competitivity of European countries already evident in world high technology markets like information technology and biotechnology, now seems also to be affecting more traditional sectors like chemicals and car manufacturing;
• Europas knappe naturressourcer nødvendiggør en yderligere forbedret forvaltning af de energikilder og råstoffer, der findes i Europa. Både når det drejer sig om råolie, naturgas, uran og rimeligt tilgængelige mineralressourcer, er Fællesskabets forsyninger i høj grad afhængige af tredjelande.
(iii) the need for further improvement in energy and raw material management in view of Europe's shortfall in such natural resources, be it oil, natural gas, uranium or economically exploitable minerals, the Community is largely dependent on outside sources for its energy supplies;
• Intensivering af forholdet til og samarbejdet med udviklingslandene.
(iv) the expansion of links with the developing countries.
• Nødvendig forberedelse af samfundet ti! de ændringer, der efterhånden vil blive følgen af den teknologiske udvikling.
Whether for reasons of solidarity with the Third World, or the international balance of power, or of shared economic interest, the Community is in a position to play a unique role with regard to research and development (R & D) in these countries; (v) the need to prepare for the social changes stemming from the development of new technologies.
Som eksempel skal blot nævnes, at en tredjedel af de europæiske arbejdspladser i disse år undergår informationsteknologiske ændringer.
For example, no less than one third of all jobs in Europe are now being affected by the spread of information technology.
Den løsning, der foreslås af Kommissionen er i øvrigt perspektivrig for et fremstød, der vil prioritere investering, fornyelse og påvisning af ny konkurrencecentre.
Europe's future development will of course need to take account of existing political, economic and social constraints, and indeed will have to draw on them for its success.
Hertil foreslår Kommissionen bl.a. at iværksætte eller intensivere anvendelse af følgende foranstaltninger:
The strategic opinion proposed by the Commission offers substantial prospects for such a European revival by seeking to encourage investment, innovation and the identification of competitive strengths.