natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udtrykket "kønsroller" omfatter både mænd og kvinder og foretrækkes i stigende omfang for "kvinder og udvikling", som kun beskæftiger sig med den ene halvdel af befolkningen og antyder, at det er kvinderne og ikke fordelingen af ressourcer mellem mænd og kvinder, som er problemet.
The term "gender" includes the concept of women and men and is becoming increasingly preferred over "women and development" which looks only at one half of the population and implies that women, rather than the allocation of resources between men and women, are the problem.
Tendensen til ikke længere at fokusere på kvinder men på kønsroller vil blive diskuteret senere, i forbindelse med gennemgangen af mainstreaming.
This shift away from a focus on women to a focus on gender will be discussed later when mainstreaming is reviewed.
J. H. Momsen påpeger, at der i den meget omfattende litteratur om kvinder og udvikling tegner sig tre hovedtemaer.
J.H. Momsen points out that from the vast literature in the area of women and development three fundamental themes have emerged.
(Momsen, 1991, 3-4) Det første er, at alle samfund har en nøje, kønsbetinget arbejdsdeling, også selv om det varierer fra kultur til kultur, hvilke typer arbejde, der betragtes som kvinde-, henholdsvis mandearbejde, og selv om denne arbejdsdeling ikke bygger på naturgivne principper.
(Momsen, 1991, 3-4) The first is that all societies have a precise sexual division of labour, even if the work considered feminine and masculine varies from culture to culture and that this division is not based on natural principles.
Det andet hovedtema er, at for at forstå betydningen af kønsroller for produktionen, er det nødvendigt også at forstå rollefordelingen inden for familien og at tage hensyn til kvinders dobbelte produktive og reproduktive arbejde.
The second fundamental theme is that to understand the significance of gender in production, it is necessary to also understand the distribution of roles inside the family and to consider the integration of productive and reproductive work of women.
Det sidste hovedtema er, at udvikling får forskellige følger for kvinder og mænd, og for kvindernes vedkommende har følgerne med få undtagelser været negative.
The final theme is that development has different impacts on women and men and that on the former the effects have been, with few exceptions, negative.
Kvinders reproduktive roller kan yderligere opdeles i biologiske og sociale reproduktive roller.
Women's reproductive roles can be broken down further into biological and social reproduction roles.
Biologiske roller er sandsynligvis det bedst dokumenterede aspekt af kvinders liv.
Biological roles are probably the best documented aspect of women's lives.
Alt i alt er fertilitetsgraden meget højere end i den industrialiserede verden. Undersøgelser viser, at mindst en tredjedel af alle kvinder i udviklingslandene til enhver tid er gravide eller ammer.
Altogether the fertility rate in the Third World is much higher than in the industrialized world with studies showing that in developing countries at any one time at least one-third of all women are pregnant or lactating.
(Momsen, 1991, 30) Man ser alt for ofte bort fra, hvilken belastning en så intens reproduktion er for kroppen og hvilke følger det får for kvinders mulighed for at udfolde sig på andre områder.
(Momsen, 1991, 30) The strains that such intense reproduction places on the body and the consequences that it has for women's ability to carry out their other activities is too often ignored.
Social reproduktion henviser til omsorg for og opretholdelse af familien, d.v.s. en række huslige aktiviteter fra madlavning til sygepleje, alt sammen aktiviteter, der er meget mere
Social reproduction refers to care and maintenance of the family, a term which expresses the range of activities tied to domestic work from food preparation to caring for the sick, all activities which demand much more time in developing countries than in the industrialized world.
Megen forskning har drejet sig om kvinders biologiske reproduktive rolle, mens deres sociale reproduktive opgaver i det store hele er blevet ignoreret.
While much research has examined women's biological reproduction roles, their social reproduction tasks have been largely ignored.
Mens litteraturen om kvinders dobbelte rolle (reproduktiv og produktiv) er omfattende, er man først for nylig blevet opmærksom på en tredje rolletype, samfundsudviklingsroller, som ligger i forlængelse af de reproduktive roller.
While an extensive literature exists on the double role (reproductive and productive) of women, the concept of community management roles as an extension of reproductive roles, and as constituting a third set of roles, is relatively recent.
Man har iagttaget, at i de fleste tredjeverdenssamfund spiller kvinderne bestemte roller for bevarelsen af tilknytningen til familie og samfund, samarbejde med naboer og tilrettelæggelse af religiøse, ceremonielle og sociale begivenheder i deres samfund.
It has been observed that in the major part of Third World societies women are assigned precise roles for the maintenance of family and community bonds, collaboration with neighbors and the organisation of religious, ceremonial and social community events.
J. H. Momsen hævder, at en fattig kvinde og hendes børns overlevelse i tilfælde af sygdom, arbejdsløshed eller andre krisesituationer, samt hendes families status kan komme til at afhænge af, hvor godt hun udfylder denne rolle.
J.H. Momsen asserts that the survival of a poor woman and her children in times of sickness, unemployment or other crises can depend on her success in that role, as can the status of her family.
Men når disse grupper udvikler sig fra det spontane stadium til mere strukturerede stadier og får behov for ledere til at repræsentere sig udadtil, overtages disse roller som regel af mænd.
When, however, the groups move from their spontaneous stage to the more structured stages in which leaders are needed to represent them outside, men general tend to assume these tasks.
Mænd deltager også i samfundslivet, men på en måde, der er helt anderledes end kvindernes, hvilket afspejler den rumlige arbejdsdeling i en offentlig mandsverden og en privat kvindeverden.
Men also participate in community life, but in a manner notably different from women which reflects the spatial division of labour between the public world of men and the private world of women.
Mens kvindernes måde at organisere sig på i samfundet har til formål at skaffe goder til deling mellem alle, er mændenes rolle at styre samfundet ved hjælp af formelle politiske organisationer.
While the role of women's community organisations is to supply goods for collective consumption, the role of men is community leadership through formal political organisations.
(Moser, 1989, 1801) Kvinders samfundsudviklingsroller (samfundsbevarende roller) anerkendes generelt ikke i udviklingsprojekter.
(Moser, 1989, 1801) The community management roles of women are generally not recognized in development projects.
Kvinders produktive roller er forskellige fra sted til sted og kan bedst undersøges gennem sammenligning mellem by og land.
Women's productive roles vary with location and can best be examined in a rural vs. urban context.
Dog må man være opmærksom på, at der ikke er så gode data om kønsroller i forbindelse med produktive aktiviteter, specielt landbrug.
The weakness of data on the role of gender in productive activities, especially agriculture, must be kept in mind.
Det anerkendes i stigende grad, at kvinder spiller en meget større rolle inden for landbrug, end det fremgår af statistikkerne.
It has become increasingly acknowledged that women's role in agriculture is much higher than evidenced in statistics.
Ofte kan kvinderne ikke tillade sig at sige, at de arbejder inden for landbrug, og i andre tilfælde kan tabuer eller religiøse forbud forhindre kvinder i at tale med mandlige optællere, som indsamler oplysninger om landbruget.
It is often unacceptable for women to say that they work in agriculture or, in other cases, taboos or religious constraints prohibit women from speaking to male enumerators who gather agricultural information.
I byområderne undervurderes kvindernes arbejde også, fordi de fortrinsvis arbejder i de uformelle (og ubeskrevne) erhverv.
In the urban areas, women's work is also underestimated due to their concentration in the informal (and unreported) sector of the economy.
De fleste af de kvinder, der bor i landområderne i udviklingslandene arbejder inden for landbruget.
Most women living in rural areas in developing countries work in agriculture with the highest number in subSaharan Africa and the lowest in Latin America.
Tallet er højest i Afrika syd for Sahara og lavest i Latinamerika. Ca. 80
Approximately 80 percent of all economically active women in subSaharan Africa and 50 percent in Asia work in the agricultural sector.
— 5 procent af alle erhvervsaktive kvinder i sub-Sahara og 50 procent i Asien arbejder i landbrugssektoren.
— 5 reflected in the geographical differences, is the distribution of land between small and large farmers.
I egne med mange småbrug, hovedsagligt i Afrika syd for Sahara, Asien og Vestindien, udgør kvinderne en stor del af landbrugerne.
In areas with many small farmers, mainly in subSaharan Africa, Asia and the Caribbean, women are a higher proportion of farmers. (Momsen, 1991,49)
I mange egne i Den Tredje Verden tegner kvinderne sig for en væsentlig del af den samlede arbejdsindsats i landbruget.
In many regions of the developing world, women account for a substantial amount of total agricultural labour.
I Afrika, Syd- og Sydøstasien og Vestindien tegner kvinderne sig for helt op til mellem 60 og 80 procent af arbejdsstyrken i landbruget, i Latinamerika 40 procent, selv om der ofte gives lavere skøn, fordi kvinderne er "usynlige" for dem, der laver optællingerne.
In Africa, South and Southeastern Asia and the West Indies, women account for as much as 60 to 80 percent of the agricultural labour force and 40 percent in Latin America, though lower estimates are often given due to women's "invisibility" to enumerators.
Der er adskillige fællestræk for den kønsrollebetingede arbejdsdeling inden for landbruget i udviklingslandene, selv om disse træk er foranderlige og kan påvirkes af kulturelle tabuer og teknologiske forandringer.
There are several common patterns for the division of labour based on gender in agriculture in developing countries, though these patterns are not fixed and can be influenced by cultural taboos and by changes in technology.
Ofte udfører mænd det hårdeste fysiske arbejde så som bearbejdning af jorden og opdræt af større husdyr, mens kvinderne udfører det ensformige og tidskrævende arbejde så som lugning, og det arbejde, som kan udføres i nærheden af huset så som dyrkning af en have til familiens forbrug.
Usually men do the most tiring physical labour such as land preparation and the raising of large livestock while women undertake the repetitive and time consuming tasks like hoeing and those that can be undertaken near the house like the cultivation of a garden for family consumption.
Der er også kønsrollebetinget opdeling inden for husdyrbrug, hvor kvinder passer svin og høns, mens mænd passer kvæg, som har behov for fjernere liggende græsgange.
Gender divisions are also apparent in the raising of livestock where women take care of the pigs and chickens while men take care of cows which need external pastures. (Momsen, 1991, 50)
Følger af modernisering i landbruget for kvinder
The impact of agricultural modernisation on women
Den vigtiste ændring i den kønsrollebetingede arbejdsdeling inden for landbruget kom med indførelsen af de såkaldte cash-crops, pengeafgrøder: cacao, kaffe, sukkerrør, bomuld, nødder og tropefrugt, som fandt sted både i Afrika og Latinamerika.
The most important change in the agricultural gender division of labour was brought about with introduction of cash-crops: cocoa, coffee, sugar cane, cotton, nuts and tropical fruit which took place in both Africa and Latin America.
Plantagerne tilbød lønnet arbejde, fortrinsvis til mænd og medførte en temmelig klar arbejdsdeling i mange udviklingslande.
The plantations offered paid work, preferably to men, and brought about a fairly clear division in many developing countries.
Mens mændene arbejdede på plantagerne og tjente penge (som generelt ikke blev brugt til familiens fornødenheder), fortsatte kvinderne med at dyrke fødevareafgrøder på stadigt ringere jorder.
While men worked on plantations earning a salary (which was generally not used for family necessities), the women continued to cultivate food crops on increasingly marginal land.
Denne arbejdsdeling fortsatte og konsolideredes endda efter kolonitiden i Afrika, og med moderniseringen også i andre udviklingslande.
This division of labour continued and was even stabilized after the end of colonialism in Africa and with the processes of modernization in other parts of the developing world.
Kvinders status påvirkes kraftigt af denne arbejdsdeling, fordi mændene får højere indkomst for dyrkning af pengeafgrøder, og derfor producerer det traditionelle landbrug mindre mad og får mindre opmærksomhed.
The status of women is strongly affected by this division of labour, because men are receiving higher incomes through the cultivation of cash crops and, therefore, subsistence agricultural work produces less food and receives less attention.
Affolkning har også meget betydelige konsekvenser for kvinderne, særligt i områder, hvor mange mænd rejser bort og kvinderne altså bliver ene om at dyrke jorden.
Migration, too, has a tremendous impact on women, especially in areas in which male migration is high and women, therefore, become the sole cultivators.
Kvinderne tvinges enten til at leje mandlig arbejdskraft til det særligt tunge arbejde, eller, i tilfælde af at sociale eller kulturelle barrierer forhindrer denne form for kontakt, til at opgive noget af deres jord.
Women are either forced to hire male labour for the particularly heavy work, or in cases where social and cultural barriers prohibit such contact, to abandon part of their land.
Vestlige eksperter har ofte antaget, at produktionsmønsteret i u-landenes landbrug ligner deres egne samfunds familiebrug, hvor det er mændene, der er landmænd.
Western experts have often assumed that the pattern of agricultural production in developing countries is similar to the family farm in their own societies in which it is the men who do the farming.
Denne antagelse medførte ændringer i den traditionelle anvendelse af jorden og omfordeling af den jord, der tidligere havde været fælles, så den nu blev ejet af den
This assumption led to changes in the traditional systems of land use and the reallocation of what had often been common land to individual owners. Only very rarely did women acquire the right to own land.
Kvinder er ligeledes blevet udelukket, når der blev indført nye dyrkningssystemer og har haft ringe adgang til støtte og teknologi inden for landbrug.
Women have been equally excluded in the creation of new cultivation systems and have received little access to agricultural inputs and technology.
Forskning og statsstøtte er for det meste gået til eksportafgrøder produceret af mænd, hvorimod nye metoder til produktion af levnedsmidler til eget forbrug hidtil nærmest har været et uudforsket område.
Research and government subsidies have been directed for the most part at the exportable crops produced by men, leaving innovative methods of subsistence crop production largely unexplored until recently.
Denne mangel på omtanke har uvægerligt medført, at projekterne slog fejl.
This neglect inevitably has led to project failure.
Det er påvist, at når mænd og kvinder har lige adgang til støtte og moderne teknik, er der ingen forskel mellem dem hvad produktivitet angår.
It has been shown that when women and men have the same access to inputs and modern techniques, there is no difference between the genders in terms of production.
J. H. Momsen definerer følgerne af landbrugsmodernisering for kvinderne som komplekse, modstridende og varierende afhængig af dyrkningsmåde, landbrugets størrelse, brugstype, familiens økonomiske stilling og samfundets politiske og kulturelle struktur.
J.H. Momsen defines the impact of agricultural modernization on women as being complex and contradictory and changing according to the type of cultivation, the size of the farm and the farming systems used, the economic position of the family and the political and cultural structure of the society.
I visse egne har moderniseringen øget kvindernes betydning i landbruget, fordi mændene rejser ind til byerne eller arbejder med pengeafgrøder på store plantager.
In certain areas modernisation has increased women's role in agriculture as men migrate to the cities or work on cash crops on large plantations.
I andre egne har mekaniseringen mindsket kvindernes betydning i landbruget og frataget dem den traditionelle status, der fulgte med arbejdet med jorden.
In other areas, mechanisation has decreased women's role in agriculture and deprived them of a traditional status that went with cultivation.
Moderniseringen af landbruget har dog også visse følger, som er fælles for kvinder i alle udviklingslande.
There are, however, several common consequences of agricultural modernization for women in all developing regions.
Moderniseringen har ændret arbejdsdelingen mellem kønnene på en sådan måde, at kvinderne har fået en større arbejdsbyrde og samtidig er blevet mere afhængige.
Modernization has changed the division of labour between genders, generally increasing both the workload of women and their dependency.
Kvinderne har ofte mistet kontrollen med deres egne ressourcer, specielt jord, og har ikke fået adgang til ny teknologi.
Women have often lost control of their resources, especially land, and have been excluded from access to new technology.
Byområder
Urban Areas
Bybefolkningens enorme vækst i udviklingslandene er almindeligt kendt.
The enormous increase in the urban population in developing countries is a widely recognized phenomenon.
Ifølge data, der refereres af J. H. Momsen, er den befolkningsandel, der er beskæftiget med ikkelandbrugsmæssigt erhverv steget fra 27,4 procent i 1960 til 40,9 procent i 1980.
According to data reported by J.H. Momsen, the non-agricultural employment percentage in the Third World has grown from 27,4 percent in 1960 to 40,9 percent in 1980.
En så hurtig omvæltning har voldsomme konsekvenser både for kvinderne, der bliver tilbage i landbrugsområderne, som nævnt ovenfor, og for kvinderne i selve byområderne, navnlig i Latinamerika og Vestindiens byområder, hvor der er 108 kvinder for hver 100 mænd. (FN, 1991, 71)
Such a rapid shift has had a huge effect on both the women left behind in the rural areas, as mentioned above, and on the women in the urban areas themselves, especially in the urban areas of Latin America and the Caribbean where women outnumber men 108 to 100.
Kvinder udfører en række aktiviteter i byområderne, men arbejder fortrinsvis på det uformelle arbejdsmarked på grund af en række faktorer, der begrænser deres mulighed for at arbejde på det formelle arbejdsmarked.
Women undertake a variety of activities in urban areas, but are generally concentrated in the informal sector due to numerous factors which inhibit their ability to work in the formal sector.
De kvinder, der arbejder på det formelle arbejdsmarked er så koncentreret i servicefagene, specielt i latinamerikanske lande, hvor andelen af kvinder i servicefag er meget større end i Asien, Stillehavsområdet og Afrika.
The women who do work in the formal sector are highly concentrated in the service industry, especially in Latin American countries where the proportion of women working in urban areas is much higher than in Asia, the Pacific and Africa.
Kvinderne har ganske vist i stigende omfang gjort sig gældende inden for fremstillingsindustrien fra 1960 til 1980 og op gennem 1980erne, men de får generelt stadig kun tilbudt de jobs, som kun kræver ringe uddannelse, for eksempel inden for elektronik, levnedsmidler og tekstil. (FN, 1989, 130)
While women's role in manufacturing has increased between 1960 and 1980 and throughout the 1980s, they are generally offered only the jobs which require little training like electronics, food processing and textiles.
Da den moderne industri har fjernet arbejdspladsen fra hjemmet og indført faste arbejdstider, opstår der problemer for kvinder med børn.
Because modern industry has spatially separated work from the home and has established a fixed work schedule, problems are created for women with children.
Der er stort set ingen mulighed for deltidsarbejde eller børnepasningsordninger, og arbejdstiden er generelt længere end
The opportunity to work part-time and a child care structure are practically nonexistent and work hours tend to be longer than in industrialized countries.
En anden hindring for kvinders adgang til byområdernes arbejdsmarkeder er, at man går ud fra, at det er mændene, der har det største ansvar for familiens underhold, og at de derfor har størst behov for beskæftigelse.
Other obstacles to women's work in the urban sector include assumptions that men have the major responsibility for family maintenance and, therefore, the greatest need for employment.
Så når arbejdsløsheden er høj, er beskæftigelsen forbeholdt mænd, og i dårlige tider, er det kvinderne, der først mister deres arbejde.
Consequently, when unemployment is high, positions tend to be reserved for men and in times of recession women are the first to lose their jobs.
Kvinderne er blevet særligt hårdt ramt af nedskæringer i den offentlige sektor under økonomiske stramninger.
Women have been disproportionately affected by the public sector layoffs stimulated by economic adjustment processes.
Denne uligevægt ses tydeligt af, at arbejdsløshedstallene i de fleste udviklingslande er betydeligt højere for kvinder end for mænd, skønt en tredjedel af familierne har et kvindeligt overhoved.
Such a bias is evidenced by the fact that most developing countries have considerably higher unemployment rates for women than for men, even though one-third of all families are headed by women.
Dertil kommer, at kvinder i byområderne er nødt til at klare både udearbejde og husligt arbejde uden hjælp fra den store familiekreds, man typisk har i landområderne.
In addition, women in urban areas have to combine their work outside of the home with their domestic tasks without help from the extended family, typical of rural areas.
Det gælder navnlig for kvinder i udkanten af byerne i Latinamerika, hvor andelen af familier med kvindeligt overhoved er meget høj.
This is particularly the case for women in the peripheral areas of Latin American cities, among whom the percentage of female headed households is very high.
Da det er nødvendigt at arbejde inde i byen for at tjene penge, og da der ingen familiekreds er til at hjælpe, må kvinder ofte efterlade deres børn uden opsyn. I mange storbyer i Latinamerika prøver kvinderne at løse dette problem ved for eksempel at oprette deres egne børnepasningscentre, hvilket også kan skabe jobs til kvinder i deres lokalsamfund.
Due to the necessity to work in the city to earn a wage and without the help of an extended family, women often have to leave their children unattended.
Mere veluddannede kvinder møder ikke alle disse forhindringer, fordi de kan ansætte nogen til at passe deres børn.
Women with higher levels of education do not face many of these obstacles, however, because they can hire someone to look after their children.
Alligevel er uddannelse, hvor nødvendig den end er, ikke tilstrækkeligt til at kvinderne kan opnå lige løn.
Still, while equality with men in terms of education is a necessary condition, it is rarely a sufficient condition for equality in terms of remuneration.
Udviklingens følger for kvinder i byområder
Impact of development on women in urban areas
For det første bliver kvinder ofte udelukket fra visse jobs på grund af fysisk formåen, moralske betænkeligheder eller manglende struktur til kvindelige ansatte.
First, women tend to be excluded from certain jobs on the bases of physical strength, moral dangers or the lack of a structure for female workers.