natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som sådanne har samfundet pligt til at beskytte dem mod nød og fortræd, til at sikre, at deres pasning ikke er afhængig af deres forældres indtægt eller andre faktorer, der er irrelevante i forhold til deres behov samt til at sikre dem lige muligheder.
As such, society has a responsibility to protect them against harm and distress, to ensure that their care does not depend on their parents' income or other factors irrelevant to their needs and to ensure them equality of opportunity.
EUROPÆISK OVERSIGT
A EUROPEAN OVERVIEW
Næste kapitel indeholder en beskrivelse af situationen i de enkelte medlemslande med hensyn til forældrenes beskæftigelse, orlovsrettigheder for forældre; offentligt og privat finansierede børnepasningsordninger; samt udviklingen i børnepolitikken og pasningsordningernes omfang mellem 1985 og 1990.
The next section reports the situation in each Member State for parental employment; employment rights for parents; publicly and privately funded childcare services; and developments in policy and provision between 1985 and 1990.
Før vi giver en oversigt over disse rapporter fra de enkelte lande, ønsker vi at fremsætte to forbehold.
Before attempting an overview of these national reports, two qualifications should be made.
For det første er der mange huller.
First, there are many gaps.
Nogle (for eksempel børnepasningspersonale og mænds deltagelse i børnepasning) diskuteres i andre rapporter fra Netværket.
Some (for example childcare workers and men's involvement in childcare) are discussed in other reports from the Network.
Disse andre rapporter efterlader dog et større hul; Netværket har helt fra starten kun beskæftiget sig med børn op til 10 år.
These other reports do not fill one major gap; from the start, the Network has covered only children up to the age of 10 (approximately the end of primary school).
Større børn har også behov og stiller også krav.
Older children also have needs and make demands.
Disse må anerkendes og tages med i betragtning, når man overvejer, hvordan man skal forene beskæftigelse og familiemæssigt ansvar. Men Netværket har - som en lille gruppe med begrænsede ressourcer - modstræbende været nødt til at prioritere, hvilket betyder, at arbejdet koncentreres om de mindre børn.
These require recognition and attention in thinking about how to reconcile employment and family responsibilities: but as a small group with limited resources, the Network has reluctantly had to set priorities, which include concentrating on younger children.
For det andet indeholder rapporterne fra de enkelte lande kun i begrænset omfang oplysninger om foranstaltninger iværksat af private arbejdsgivere eller i kollektive overenskomster med henblik på i højere grad at indrette beskæftigelsen på behovene hos arbejdstagere med børn.
Second, the national reports have only limited information about policies introduced by private employers or in collective agreements to make employment more responsive to the needs of workers with children.
Beklageligvis findes der ikke nogen enkelt informationskilde, der indeholder en dækkende beskrivelse af situationen overalt i EF, og oplysningerne om situationen i det enkelte medlemsland er ofte ufuldstændige.
Unfortunately there is no single source of information which can provide a comprehensive account of the situation across the European Community, and information about the situation in individual Member States is often inadequate.
Utilstrækkelige oplysninger er et mere generelt problem ved beskrivelsen af børnepasningssituationen i Europa.
Inadequate information is a more general problem in reviewing the childcare situation in Europe.
For nogle lande fandtes der ikke statistikker vedrørende offentligt finansierede ordninger af nyere dato end 1986 eller 1987; flere havde ingen oplysninger om privat finansierede ordninger; og for de fleste lande foreligger der ingen nylige landsdækkende data vedrørende beskæftigede forældres børnepasningsarrangementer eller forældrenes synspunkter på disse arrangementer.
Some countries had no official statistics on publicly funded services more recent than 1986 or 1987; more had no information on the provision of privately funded services; and most could not provide recent national data on childcare arrangements used by employed parents or of parents' views about these arrangements.
Kun Danmark har data for 1989 vedrørende ordningernes omfang og om hvordan børnene passes samt sammenlignelige ældre data, som gør det muligt at følge udviklingen over tid.
Only Denmark can provide 1989 data on the provision of services and about how children are cared for, as well as comparable past data which enable developments to be monitored over time.
Huller i oplysningerne er ubekvemme for rapportskrivere.
Gaps in information are inconvenient for people writing reports.
Men mere alvorligt er det, at de er symptomatiske for holdninger og prioriteter.
More seriously, they are symptomatic of attitudes and priorities.
Hvis myndighederne er interesseret i noget, indsamler de regelmæssigt oplysninger om det, mens en af de bedste metoder til at ignorere et behov eller et problem er at holde det usynligt.
If something matters to Governments, they collect regular information on it, while one of the best ways to ignore a need or a problem is to keep it invisible.
Forældres beskæftigelse (se tabel 1)
Parental employment (see Table 1).
Mellem 1985 og 1988 (det sidste år, for hvilket der foreligger data), er beskæftigelsesfrekvensen for mødre steget i alle lande.
Between 1985 and 1988 (the latest date for which information is available), employment rates for mothers increased in all countries.
Den største stigning fandt sted i de tre lande, som i 1985 havde den laveste beskæftigelsessfrekvens for mødre med børn under fem år - Holland, England og Irland.
The largest increases occurred in the three countries which in 1985 had lowest employment
Tabel 1 : Forældres Beskæftigelse, 1988
Table 1 : Parental Employment, 1988
% arbejdsløse -% arbejdsløse -kvinder med bam mænd med bam under 10 år under 10 år
% unemployed -men with child under 10
% beskæftiget -kvinder med bam under 10 år
% employed -women with child under 10
% beskæftiget -mænd med bam under 10 år
% unemployed -women with child under 10
% beskæftiget -20-39-årige kvinder uden børn
% employed - men with child under 10
Ændring i % beskæftiget 1985-88 - kvinder med bam under 10 år
Change in % employed, 1985-88 - women with child under 10
Anmærkning: Tallene i parentes angiver deltidsbeskæftigede
Key: Figures in brackets = % employed parttime
Beklageligvis foreligger der ingen oplysninger om de kvalitative aspekter af forældres beskæftigelse - erhvervstype, løn, karrieremuligheder m. m. Hovedundtagelsen vedrører midlertidige ansættelsesforhold, i hvilke der er dobbelt så mange kvinder som mænd (10% i forhold til 5%).
Unemployment rates for mothers increased in 5 countries, most strongly in Italy and the Netherlands, but fell elsewhere. Despite increases in employment, less than half (44%) of women with a child aged 0-9 were employed in 1988, compared to 92% of fathers - and 71% of childless women aged 20-39.
De har en særlig stor andel af midlertidige ansættelsesforhold i Spanien (19% af alle beskæftigede mødre), Portugal (16%) og Holland (15%) - og i alle tre tilfælde siger et flertal af kvinderne, at de er midlertidigt ansat, fordi de ikke kan finde fast arbejde.
Highest levels of employment among women were in Denmark (79%) and Portugal (62%), lowest levels in Spain (28%) and Ireland (23%).
Orlovsrettigheder for forældre (se Tabel 2)
Unemployment rates were lower for fathers (5%), than mothers overall, and in all countries except Ireland and the UK.
Med en enkelt undtagelse er barselsorlov en almen ret for beskæftigede kvinder, hvor den fulde orlovsperiode er dækket af lønafhængige ydelser (mellem 70% og 100% af lønnen).
Employment and unemployment rates also vary between regions within countries, with the largest regional differences in Italy.
Undtagelsen er England, hvor betingelserne for at være berettiget udelukker et stort antal kvinder, og kun seks uger er dækket af lønafhængige ydelser.
Very few fathers (2% overall) have parttime jobs, compared to a third of all employed mothers.
I de fleste lande er der tolv eller færre ugers barselsorlov efter fødslen (men den nøjagtige varighed afhænger ofte af, hvor stor en del af orloven kvinderne har taget før fødslen); hovedundtagelsen er England, som tilbyder 29 ugers orlov efter fødslen, omend det er uden løn det meste af tiden.
There are large national differences for parttime working; less than 20% of employed mothers work parttime in Italy, Greece, Portugal and Spain compared to more than half in Germany, the Netherlands and the UK.
To lande, Spanien og Holland, har forlænget orlovsperioden mellem 1985 og 1988.
Not only is parttime working very high in the Netherlands and the UK, but many of these parttime workers have very short hours - most work less than 20 hours a week compared to 20-29 hours, which is the average for parttime work elsewhere.
Forældreorlov tilbydes i syv lande; Belgien tilbyder en mere generel orlovsordning, som også kan bruges til børnepasning.
Overall, fathers work longer hours than mothers, even where comparison is made only for full-time workers: fathers in full-time jobs average 4049 hours a week compared to 3039 for mothers.
Orlovsperioderne varierer fra 10 uger (Danmark) til næsten tre år (Frankrig).
Fathers' working hours vary between countries.
Alle forældre på orlov i Danmark, Italien og Tyskland modtager visse ydelser; det gælder også nogle forældre i Frankrig.
They are shortest in France, Netherlands, Belgium and Denmark, where under half work more than 40 hours a week; and longest in the UK and Ireland, where 34% and 25% work more than 50 hours a week.
Bortset fra i Danmark, er ydelserne lave i forhold til den normale løn.
Unfortunately, no data is available on the qualitative aspects of parents' employment - the type of occupation, pay, prospects and so on.
Mellem 1985 og 1990 indførte Tyskland og Spanien forældreorlov, og Tyskland og Frankrig forlængede orlovsperioden; i samme tidsrum stillede den hollandske regering forslag om en barselsorlovsordning for fædre, som endnu ikke er blevet gennemført.
Levels of temporary employment for mothers are particularly high in Spain (19% of all employed mothers), Portugal (16%) and the Netherlands (15%) - and in all three cases, a majority of mothers say they have temporary jobs because they cannot find permanent employment.
Kun et land - Danmark - har lovfæstet barselsorlov med lønafhængig ydelse for fædre (fædreorlov).
Employment rights for parents (see Table 2).
Seks lande - Tyskland, Italien, Danmark, Grækenland, Portugal og Spanien -giver nogen mulighed for orlov til at passe syge børn - men det er kun i Tyskland, Danmark og Portugal, det er med løn.
With one exception, Maternity Leave is a universal right for employed women, with the full period of leave covered by earningsrelated payments (between 70%-100% of earnings).
Skønt et stort antal fædre i Danmark tager betalt barselsorlov (fædreorlov), synes meget få at udnytte de andre orlovstyper, der står åbne for dem.
The exception is the UK, where eligibility conditions exclude a large number of women, and only 6 weeks leave is covered by earnings related payments.
Som allerede nævnt, findes der ikke sammenlignelige og dækkende oplysninger om foranstaltninger, der er iværksat af arbejdsgivere eller gennem kollektive overenskomster, omend der i de tilfælde, hvor oplysninger foreligger, synes at kunne konstateres begrænsede fremskridt i løbet af de sidste fem år.
In most countries, postnatal leave is for 12 weeks or less (although the exact length often depends on how much of their leave women take before birth); the main exception is the UK, which offers 29 weeks postnatal leave, though this is unpaid for most of the time.
Skattelettelser og anden direkte støtte til forældre i forbindelse med børnepasningsudgifter
Two countries, Spain and the Netherlands, have increased the leave period between 1985 and 1988.
Fire lande - Luxembourg, Belgien, Frankrig og Portugal - giver visse skattelettelser for børnepasningsudgifter (der gives skattelettelser i Tyskland, men for hushjælp).
Parental Leave is offered in 7 countries; while Belgium offers a more general leave which can be used for childcare.
I hvert af disse tilfælde sigtes der imidlertid også mod en forøgelse af de offendigt finansierede ordninger.
Periods of leave vary from 10 weeks (Denmark) to nearly 3 years (France).
Den eneste betingelse er, at forældrene dokumenterer betalingen - hvilket kan virke som en hæmsko for visse private ordninger, som kan frygte for at skulle betale skat som følge af, at forældrene fradrager udgiften.
Some payment is made to all parents on leave in Denmark, Italy and Germany, and to some parents in France; except in Denmark, this payment is low in relation to normal earnings.
Tabel 2 : Barsels- og Forældreorlov
Table 2: Maternity and Parental Leave
Forældreorlov
Maternity Leave
Barselsorlov
Parental Leave
6 uger før fødslen, 8 uger efter (12 for tvillingefødsler).
6 weeks before birth, 8 weeks after (12 for multiple births).
100% af lønnen
100% of earnings
Lavt, fast beløb i 6 måneder, ydelsen afhænger derefter af familiens indkomst: jo højere indkomst, jo lavere ydelse
Low flat-rate payment for 6 months; payment then depends on family income, so higher income family gets less
6 uger før fødslen, 10 uger efter (længere for tredjegangsog tvillingefødsler).
6 weeks before birth, 10 weeks after (longer for 3rd+ and multiple births).
84% af lønnen.
84% of earnings
Indtil barnet er fyldt 3 år.
2 months before birth, 3 months after.
30% af lønnen
30% of earnings
14 uger i alt; 8 uger skal tages efter fødslen, de resterende 6 uger kan tages før eller efter.
14 weeks altogether; 8 weeks must be taken after birth, the other 6 weeks can be taken before or after.
75% af lønnen (82% i den første måned).
75% of earnings (82% for first month)
16 uger i alt; 46 uger kan tages før fødslen, 10-12 uger efter.
16 weeks altogether; 46 weeks can be taken before birth, 10-12 weeks after.
11 uger før fødslen, 29 uger efter.
11 weeks before birth, 29 weeks after.
90% af lønnen i 6 uger, lavt fast beløb i 12 uger, ingen ydelser i de resterende uger
90% of earnings for 6 weeks, low flat-rate payment for 12 weeks, no payment for remaining weeks
14 uger i alt; 4 uger skal tages før fødslen, 4 uger skal tages efter og de resterende 6 uger kan tages før eller efter.
14 weeks altogether; 4 weeks must be taken before birth, 4 weeks must be taken after and the other 6 weeks can be taken before or after.
70% af lønnen (skattefrit).
70% of earnings (tax free).
Mødre kan anmode om yderligere 4 ugers orlov uden løn.
Mothers can request additional 4 weeks unpaid leave
90% af lønnen (op til et loft)
90% of earnings (up to a maximum level)
16 uger, der kan tages før eller efter fødslen.
16 weeks, to be taken before or after birth.
3 måneder for hver af forældrene.
3 months per parent. Unpaid
24 måneder.
24 months. Unpaid
90 dage i alt; 60 dage skal tages efter fødslen og de resterende 30 dage kan tages før eller efter.
90 days altogether; 60 days must be taken after birth and the other 30 days can be taken before or after.
12 måneder.
12 months. Unpaid
16 uger i alt; 10 uger skal tages efter fødslen og de resterende 6 uger kan tages før eller efter.
16 weeks altogether; 10 weeks must be taken after birth and the other 6 weeks can be taken before or after.
75% af lønnen
75% of earnings
Mellem 1985 og 1988 indførte Belgien og Portugal skattelettelsesordninger, mens Holland ophævede deres, samtidig med at de herved fremkomne midler anvendtes til at øge de offendigt finansierede ordninger.
In general, tax relief benefits higher-income families more than other families. Between 1985 and 1988, Belgium and Portugal introduced tax relief, while the Netherlands ended their system, switching the money saved to funding an increase in publicly-funded services.
Spanien planlægger at indføre en skattelettelsesordning i 1991.
Spain is planning to introduce tax relief in 1991.
Offentligt finansierede børnepasningsordninger (se Tabel 3)
Publicly funded childcare services (see Table 3).
De fleste offentligt finansierede børnepasningsordninger for børn under tre år falder inden for de sociale myndigheders ansvarsområde, (omend det ikke altid er disse, der direkte tilvejebringer ydelserne), og forefindes i form af vuggestuer, integrerede institutioner eller formidlet dagpleje (disse udtryk defineres på side 14); I Frankrig og Belgien optages et betydeligt antal 2-årige i børnehaver (preprimary schooling), der hører under undervisningsmyndighederne.
Most publicly funded childcare for children under 3 is the responsibility of welfare authorities (though not always provided directly by these authorities), and is available mainly in nurseries, mixed age centres or organised family day care schemes (these terms are defined on page 13); in France and Belgium, however, substantial numbers of 2 year olds are admitted to preprimary schooling provided by education authorities.
Der er kun få offentligt finansierede ordninger for børn under tre år - der er pladser til 5% eller færre af aldersgruppen, bortset fra i Danmark, Frankrig, Belgien og Portugal.
Publicly funded provision for children under 3 is low - there are places for 5% or less of the age group, except in Denmark, France, Belgium and Portugal.
For børn mellem tre år og den skolepligtige alder findes der nu i de fleste lande , eller er der ved at blive etableret 23 års børnehave (preprimary school), der hører under undervisningsmyndighederne, eller børnehaver, der hører under de sociale myndigheder.
For children between 3 and compulsory school age, most countries provide, or are in the process of providing, 23 years of preprimary schooling, which is the responsibility of education authorities, or kindergartens, which are the responsibility of welfare authorities.
Offentligt finansieret børnepasning, for det meste i disse to typer ordninger, står til rådighed for over 80% af alle børn mellem tre år og den skolepligtige alder i Danmark, Frankrig, Italien og Belgien; og for 60%-80% i Spanien, Grækenland og Tyskland.
Publicly funded childcare, mostly in these two types of service, is available to over 80% of children between 3 and compulsory school age in Denmark, France, Italy and Belgium; and to 60-80% in Spain, Greece and Germany.
Skolepligten starter ved 6 års-alderen, bortset fra i Danmark (7), Grækenland (5 V2), og i Luxembourg, Holland og England (5).
Children begin compulsory school at 6 except in Denmark (7), Greece (5V2) and Luxembourg, the Netherlands and the UK (5).
Skoledagens længde varierer i grundskolen fra 4 timer (i for eksempel Danmark og store dele af Tyskland og Italien) til 8 timer i Frankrig og Spanien; i lande, hvor der også er skole om eftermiddagen, er der i frokostpausen i stigende grad opsyn og, i visse tilfælde, skolebespisning.
The primary school day varies in length from 4 hours (for example in Denmark and much of Germany and Italy), to 8 hours in France and Spain; in countries with afternoon school sessions, there is increasing provision of supervision and, in some cases, meals in the midday break.
Pasning uden for skoletiden af børn i førskole, børnehaveklasse eller i grundskolen kan finde sted inden for skolens rammer eller i separate ordninger (som eventuelt også står til rådighed for børn under tre år); dækningsgraden er i regelen lav - under 5% - undtagen i Danmark, Belgien, Frankrig og Portugal.
Outside school hours care, for children at preprimary and primary schooling may be school based or in separate centres (which may also provide care for children under 3); levels of provision are generally low, covering less than 5% of children except in Denmark, Belgium, France and Portugal.
Hovedundtagelserne fra dette mønster er Holland, Irland og England.
The main exceptions to this pattern are the Netherlands, Ireland and the UK.
Børnehaver (preprimary schooling) er fåtallige, eller findes slet ikke.
Preprimary schooling is limited or not provided at all.
I stedet optages børnene tidligt i grundskolen, eller deltager i legestuer; legestuer tilbyder pasning i korte perioder (i gennemsnit 56 timer om ugen), og er normalt ikke offentligt finansieret i England og Irland.
Instead, children are admitted early to primary school or attend playgroups; playgroups offer short periods of provision (5-6
Tabel 3 : Pladser i Offentligt Finansierede Børnepasningsordninger Udtrykt i % af Antallet af Børn i Aldersgruppen
Table 3 : Places in publicly funded childcare services as % of all children in the age group
Angivelserne gælder året
Date to which data refer
Forbøm under tre år
For children under 3
Pasningsordninger uden for skoletiden for børn i grundskolen
Length of school day (including midday break)
For børn fra tre år til den skolepligtige alder
For children from 3 to compulsory school age
67 timer
6-7 years
6 timer
6 years
5 timer
5 years
5 timer
48 hours (a)
5 timer
6V2 hours
7 timer
7 years
5 72 timer
5Vi years
Denne Tabel bør læses sammen med rapporterne vedrørende de enkelte lande, som indeholder vigtige forbehold og forklaringer.
This Table should be read in conjunction with the national reports, which contain important qualifications and explanations.
Tabellen angiver antal pladser i offentligt finansierede ordninger i % af børnepopulationen; den procentdel af børnene, der udnytter dem, kan være højere, idet nogle pladser bruges på deltidsbasis.
The Table shows the number of places in publicly funded services as a % of the child population; the % of children attending mav be higher because some places are used on a parttime basis.
Legegrupper i Holland er ikke medtaget, omend de søges af 10% af børn under tre år og 25% af børn i 34 års-alderen, og de fleste legestuer modtager offentlig støtte.
Provision at playgroups in the Netherlands has not been included, although 10% of children under 3 and 25% of children aged 34 attend and most playgroups receive public funds.
Den gennemsnidige tilstedeværelse - 56 timer om ugen - er så lav i forhold til andre ordninger, at det ville være vanskeligt og ville kunne give et forvrænget billede, hvis de blev talt med på samme grundlag som andre ordninger, man må imidlertid ikke glemme at tage hensyn til legestuerne, når man ser på de offendigi finansierede ordninger i Holland.
Average hours of attendance - 56 hours per week - are so much shorter than for other services, that it would be difficult and potentially misleading to include them on the same basis as other services; however playgroups should not be forgotten when considering publicly funded provision in the Netherlands.
Tegnforklaring: ? = uoplyst; (-) = under 0,5%; (a) = skoledagens længde varierer fra dag til dag; (b) = skoledagen bliver længere, jo større børnene bliver
Key: ? = no information; (-) = less than 0.5%; (a) = school hours vary from day to day; (b) = school hours increase as children get older.
Der er tegn på et betydeligt, ikke-imødekommet behov for offentligt finansierede ordninger overalt i Europa (se Netværkets rapport for 1988), især for børn under tre år, samt for skolefritidsordninger for de over tre-årige.
There is evidence of substantial unmet need for publicly funded services (see the Childcare Network's 1988 Report) throughout Europe, mainly for children under 3 and outside school hours care for over 3s.
Mellem 1985 og 1988/89 øgedes de offentligt finansierede ordninger med mere end 10% i Danmark, Luxembourg, Frankrig og Portugal.
Between 1985 and 1988/89, publicly funded services increased by more than 10% in Denmark, Luxembourg, France and Portugal.
Holland har i kraft af et initiativ fra regeringen indledt en betydelig udvidelse af ordningerne, men først fra 1989.1 England, Italien, Irland, Grækenland og Belgien har væksten været langsommere eller helt fraværende.
The Netherlands has begun a substantial expansion of services, due to a major Government initiative, but only from 1989. In the UK, Italy, Ireland, Greece and Belgium, growth has been slower or nonexistent.