natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forslagets indhold
Consultation procedure
Kommissionen udarbejder udkast til forslag
Content ol proposal
Parterne indgår en bindende frivillig aftale
Voluniary agreement binding on the signatory parties
Parterne indsender fælles anmodning
Joint request ol the signatory parties
Kommissionen forelægger forslag til beslutning
Commission proposal to the Council lor a decision implementation in accordance with lhe practices specific to management and labour and the Member States
Vedtagelse
Adoption o! instrument
Den Sociale Pagt: forhistorie
Social Charter: Background
I præambelen til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab nævnes blandt de mål, der skal nås, at man skal sikre »økonomiske og sociale fremskridt« for medlemsstaterne og til stadighed »forbedre deres folks levevilkår og beskæftigelsesforhold.«
The preamble to the EEC Treaty includes amongst its objectives 'the economic and social progress' of the Member States and 'the constant improvement of the living and working conditions of their peoples'.
— Tre måneder efter at være blevet opfordret af Kommissionen til at udarbejde en »europæisk pagt om grundlæggende sociale rettigheder« afgav Det Økonomiske og Sociale Udvalg i februar 1989 den ønskede udtalelse.
— Three months after having been invited by the Commission to draw up a 'Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers', the Economic and Social Committee (ESC) submitted, in February 1989, the opinion that had been requested.
Den 2. oktober 1989 offentliggjorde Kommissionen sit udkast til »fællesskabspagten om grundlæggende, sociale rettigheder«.
On 30 October 1989, the Council completed a draft 'Charter of the Fundamental Social Rights of Workers'.
Den 22. november 1989 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om »fællesskabspagten om grundlæggende, sociale rettigheder«.
On 22 November 1989, the European Parliament adopted a resolution relating to the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
På Strasbourg-topmødet den 9. december 1989 vedtog stats- og regeringscheferne fra 11 medlemsstater en erklæring, hvori de tilsluttede sig ordlyden af fællesskabs pagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder.
On 9 December 1989, at the Strasbourg Summit, the Heads of State or Government of 11 Member States adopted, in the form of a declaration, the text of the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Europarådet tog til efterretning, at Kommissionen havde udarbejdet et handlingsprogram og opfordrede Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge initiativer som led i Fællesskabets beføjelser.
The European Council took note that the Commission had elaborated an action programme and invited the Commission to submit, at the earliest opportunity, initiatives falling within the competence of the Community.
Den Sociale Pagt: indhold
Social Charter: Content
I fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder fastlægges hovedprincipperne for den europæiske arbejdsretsmodel samt — mere generelt — arbejdets rolle i samfundet. Den omfatter følgende områder:
The Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers lays down the leading principles on which the European model of labour law and, more generally, the place of work in society is based.
— fri bevægelighed ; — beskæftigelse og løn; — forbedring af leve- og arbejdsvilkår; — social beskyttelse; — foreningsfrihed og kollektive forhandlinger; — erhvervsuddannelse; — ligebehandling af mænd og kvinder; — information og høring af, samt medindflydelse for arbejdstagerne; — beskyttelse af sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen; — beskyttelse af børn og unge; — ældre; — handicappede.
— free movement, — employment and remuneration, — improvement of living and working conditions, — social protection, — freedom of association and collective bargaining, — vocational training, — equal treatment for men and women, — information, consultation and participation of workers, — health protection and safety at the workplace, — protection of children and adolescents, — elderly persons, — disabled persons.
Det er på denne baggrund, at Kommissionen har forelagt sit handlingsprogram. program.
In this context, the Commission has presented its action programme.
Unionens muligheder
Green Paper on social policy
Formålet med grønbogen [KOM(93) 551 endelig udg.] er at stimulere en bred debat om de fremtidige linjer i Den Europæiske Unions socialpolitik.
The purpose of the Green Paper COM(93) 551 final is to raise a large number of Issues linked to the future of social policy in the European Union.
Kommissionen vil tage reaktionerne på grønbogen med i sine overvejelser, når hvidbogen skal forberedes i begyndelsen af 1994.
The reactions to the Green Paper will be taken into account by the Commission for the preparation of a White Paper in early 1994.
Den officielle frist for indgivelse af ideer og forslag er sat til den 31. marts 1994.
The formal deadline for submission of ideas and suggestions is 31 March 1994.
Prioriterede problemer, der er fælles for medlemsstaterne 1. Hvilke mål vil være acceptable for de berørte medlemsstater og partnere?
Priority issues common to the Member States
— en ny balance mellem udgifter til aktive foranstaltninger og opretholdelse af indkomst.
In the field of the labour market: — the provision of a job, activity or training for all those seeking work; — a new balance between expenditure on active measures and income maintenance.
— mål (arbejdsdeling, indkomstdeling, deltagelse i beslutningsprocessen) for særlige grupper som f.eks. kvinder;
In the field of equal opportunity: — targets (work-sharing, income-sharing, decision-making) for specific groups such as women ; — measures which reconcile family responsibilities with employment; — for the young, a 'guarantee' of a job, activity or useful training ; — measures to encourage the suppression of the vertical and horizontal segregation of the labour market.
— mål for hvilke kvalifikationer, der skal opnås på forskellige niveauer, således at de forskellige aktører mobiliseres.
In the field of training: — targets for the output of qualifications at different levels, so as to mobilize the different actors.
På hvilke måder kan rammepolitikken for beskæftigelsen styrkes som et led i udviklingen af en strategi på mellemlang sigt til bekæmpelse af arbejdsløshed og fremme af et mere arbejdskraftintensivt vækstmønster?
In what ways could the Community-wide framework for employment be further developed as part of a medium-term strategy to combat unemployment and promote a more employment-intensive pattern of growth?
Hvilken funktion skal Unionens indsats udfylde med hensyn til at understøtte processen, enten i form af lovgivning eller økonomisk støtte?
What could be the role of Community action in helping to underpin the process, either in the form of legislation or financial support?
Hvordan kan man bedst gennemføre, at alle får ret til livslang uddannelse, navnlig for at tage hensyn til kravet om en stadig mere kvalificeret arbejdsstyrke, der kan følge med den industrielle udvikling?
How can we best work towards establishing the right of each individual to training throughout life, particularly when skills and qualifications need to be constantly enhanced because of industrial change?
Hvad kan Unionen gøre for at fremme udviklingen i retning af kvalitetsbaserede produktionssystemer (som eksempel kan nævnes støtte til innovative forsøg og formidling af resultaterne)?
What can the Union do to accelerate progress towards quality-based production systems, such as supporting innovative experiments and sharing the results?
Kan politikken til opretholdelse af indkomsten forbedres, således at der udvikles en høj grad af social beskyttelse, samtidig med at der føres en aktiv arbejdsmarkedspolitik for at nå frem til høj beskæftigelse?
Could there be better operation of income maintenance policies in order to develop high levels of social protection, together with active labour-market policies to achieve high levels of employment?
Bør vi gå videre og fastsætte særlige konvergensmål på visse områder, navnlig med hensyn til den seneste udvikling f.eks. inden for ældrepleje og individualisering af rettigheder?
Should wegofurther here and define specific convergence objectives in some areas, in particular in relation to new developments such as insu ranee for care of the elderly and individualization of rights?
Hvordan kan vi med hensyn til beskatning og social sikring give incitamenter til i højere grad at inddrage kvinder i samfundslivet og erhvervslivet, igen gennem individualisering af rettigheder eller ved at fjerne »to-voksne-ét-skaffedyr« -begrebet fra skattepolitikken og politikken på det sociale område?
In the field of taxation and social security, how can we offer appropriate incentives for the social and economic participation of women, again through the individualization of rights or through the removal of the 'two adults, single breadwinner' concept of the family from taxation and social security policies?
Hvilke typer aktioner bør gen nemføres for at forstærke bekæmpelsen af fattigdom og udstødelse?
What types of action should be taken to step up the fight against poverty and exclusion?
Hvorledes kan vi løse det vedvarende problem med kønsadskillelse i uddannelsesog beskæftigelsessystemet for unge, som indskrænker unge kvinder erhvervsmæssige valgmuligheder?
How can wetacklethe persistent problem of segregation in youth education, training and employment, which restricts the vocational choices of young women?
Skal de unge have en »garanti« om at kunne få arbejde, en eller anden form for beskæftigelse eller uddannelse, således at der iværksættes de fornødne foranstalt ninger?
Is there a need for a 'youth guarantee', i.e. providing a job, activity or useful training as a means of stimulating necessary action?
Hvordan kan vi bedst stimulere en politik og en praksis, som fremmer en samordnet integrationspolitik, der sigter mod befolkningernes harmoniske sameksistens i Unionen?
How can we best stimulate policies and practices which promote a concerted integration policy which aims at the harmonious coexistence of peoples In the Union?
Integreringen af særligt dårligt stillede grupper 27.
The 'mainstreaming' of particular disadvantaged groups 27.
Hvorledes kan partnerskaberne mellem de forskellige aktører, ikkestatslige organisatoner, arbejdsmarkedets parter, lokale myndigheder, osv. styrkes?
How can partnerships be strengthened between the various actors, NGOs, social partners, local authorities, etc.?
Fremme af lige mulligheder for kvinder og mænd i et europæisk samfund, der er under forvandling.
Promoting equal opportunities for women and men in a changing European society
Hvad mere bør der gøres på unionsplan for atfremme lige mulighederfor kvinder og mænd på sådanne områder som uddannelse, forskning og udvikling samt beskæftigelse og arbejdsmarkedspolitik?
What more should be done at Community level to promote equality of opportunity between women and men in fields such as education and training, research and development and employment and labour-market policies?
Bør der fastsættes særlige mål og tidsplaner — herunder kvoter, mål og positive foranstaltninger — for at sikre større deltagelse fra kvinders side på områder, hvor de er underrepræsenterede?
Should specific goals and timetables — including quotas, targets and positive measures — be used to ensure a fuller participation of women in areas in which they are under-represented?
Hvilke foranstaltninger bør der træffes for at forene familie- og arbejdsansvar?
What steps should be taken to reconcile family and work responsibilities?
Bør der udvikles overvågningsmekanismer (og på hvilket plan) for at vurdere kvinders stilling med hensyn til ovenstående og med hensyn til løn, ydelser og familievenlige former for politik, navnlig tilrettelæggelsen af arbejdstiden?
Should monitoring mechanisms be developed (and at what level) to assess the position of women in relation to the above as well as pay, benefits and family-friendly policies, notably the organization of working time?
Hvilke særlige forpligtelser bør der pålægges arbejdsgivere og fagforeninger til at sikre en passende anerkendelse af kvinders interesser i forbindelse med den sociale
Which specific obligations should be put on employers and unions to ensure a proper recognition of women's interests within the social dialogue and more balanced participation of women and men at decisionmaking level within the representative organizations?
Bør der gives højere prioritet til beskæftigelse og uddannelse, dvs. områder, hvor arbejdsmarkedets parter allerede har haft diskussioner, og hvor Kommissionen er ved at tage nye initiativer?
Should higher priority be given to employment, education and training, in which the social partners have already had discussions? The Commission is taking new initiatives here.
De to spørgsmål hænger sammen, da anvendelsen af uddannelse for at løse problemerne omkring industriel tilpasning vil mindske presset på det eksterne arbejdsmarked og forhindre yderligere arbejdsløshed?
The two issues are linked because the use of training to cope with problems of industrial change will reduce the strains on the external labour market and prevent further unemployment.
Bør arbejdsmarkedets parter styrke deres engagement på følgende områder: udstødelse, lige muligheder, forening af arbejds- og familieforpligtelser, ældre arbejdstageres problemer, integration af indvandrede arbejdstagere fra tredjelande?
Should the social partners strengthen their involvement In the following issues: exclusion, equal opportunities, reconciliation between work and family, problems of older workers, integration of immigrant workers from third countries?
Hvorledes kan den sociale dialog styrkes og udvides (naturligvis forudsat at parterne er villige)? En række spørgsmål kan tages under overvejelse:
How could the social dialogue be strengthened and broadened (assuming, of course, the willingness of the partners) ?
— integration af vandrende arbejdstagere, forebyggelse og bekæmpelse af udstødelse, foranstaltninger til fremme af arbejdstagernes frie bevægelighed (gensidig anerkendelse af kvalifikationsbeviser, tværnational uddannelse, mulighed for at overføre pensioner, osv.);
A number of issues might be considered : — new possibilities for Europe-wide collective bargaining; — broadening of the agenda on issues which will influence the future of industry: health and safety atthe workplace, demographictrends including the role of older workers, social protection, equal opportunities; — integration of migrant workers, preventing and combating exclusion, measures to facilitate free movement of workers (mutual recognition of qualifications, transnational training, portability of occupational pensions, etc.); — possible partnership with other bodies on some issues (e.g. with NGOs on equal opportunities and integration of disabled people in the labour market and with NGOs and local authorities on exclusion).
Hvoriedes kan ESF bidrage til fjernelsen af institutionelle og systembetingede hindringer for udnyttelsen af uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder, inkl. dem der berører lige muligheder for mænd og kvinder og forståelsen af de problemer, som de, der er udstødt af arbejdsmarkedet, møder?
How can the ESF contribute to the removal of institutional and systemic disincentives to the take-up of training and employment possibilities, including those which affect equal opportunities for men and women and the awareness of problems faced by those excluded from the labour market?
Hvilke mekanismer kan bedstsikre, atdertages behørigt hensyn til foranstaltninger ne til udvikling af menneskelige ressourcer, når der træffes afgørelser om investeringer! infrastruktur og et produktivt miljø?
What mechanisms are most appropriate to ensure that, at ground level, action to develop human resources is properly taken into account when investment decisions on infrastructure and productive environment are made?
Hvilke mekanismerer nødvendige til at sikre, at alle de nødvendige parterud over de nationale myndigheder og Kommissionen (herunder lokale og regionale forvaltninger, de økonomiske parter og arbejdsmarkedets parter, ikkestatslige organisationer og
What mechanisms are required to ensure that, in addition to the national authorities and the Commission, all the necessary partners (including local and regional administrative bodies, the economic and social partners, NGOs and education institutes, etc.) play a full part in programming and making operational decisions, so as to achieve the successful implementation of action?
uddannelsesinstitutioner, osv.) tager fuldt ud del i programlægningen og den operationelle beslutningsproces, således at aktionerne bliver vellykkede? 48.
— expand the policy content of its annual Employment in Europe reports and extend the policy debate in its annual Employment in Europe conference to assess the impact of current economic policy on employment, given that levels of employment reflect a wider macroeconomic policy;
Bør der ydes mere ESF-støtte til finansiering af et system til udvælgelse af praktikanter, således at konkurrencen mellem uddannelsesinstitutionerne fremmes, og kvaliteten belønnes?
— strengthen its employment observatory system and databases on labour-market measures in cooperation with the Member States, and work with the latter, in particular by developing better and more up-to-date comparative statistics on the structure of employment;
Hvidbog: Europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik
Investing in a world-class labour force
Hvidbogen (KOM(94) 333 endelig udg.) er resultatet af den høringsprocedure, der blev indledt med grønbogen om europæisk socialpolitik og hvori deltog Unionens institutioner, medlemsstaterne, arbejdsgivere, fagforeninger, offentlige institutioner og enkeltpersoner.
Investment In education and training is an essential requirementforthecompetitiveness of the Union and for the cohesion of our societies.
I denne hvidbog forsøges det at fastlægge generelle retningslinier for aktionen på unionsplan i de kommende år. Forslagene vedrørende beskæftigelse og uddannelse udgør en integrerende del af den proces, der blev igangsat med hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.
The Commission intends to present further proposals in 1995, within the framework of Article 127 and taking account of the recent decisions on the Leonardo and Socrates programmes, linked to the overall plan of action for employment, focusing on priority aspects set out in the White Paper on growth, competitiveness and employment and designed, in the context of national structures, to:
Hvidbogen tager sigte på at konsolidere og bygge videre på de resultater, der hidtil er gjort — specielt når det drejer sig om arbejdsmarkedslovgivning, arbejdsmiljø, fri bevægelighed og ligestilling mellem kønnene.
— provide a Unionwide guarantee that no young person can be unemployed under the age of 18: they should be guaranteed a place in the education and training system or in a linked work and training placement.
Derer nye forslag på områder som social beskyttelse, lige muligheder for alle og folkesundhed.
The contribution of the Union is to underpin this with the Youth Start Initiative;
Hvidbogen tager sigte på de sociale og arbejdsmarkedsmæssige mål, som medlemmer ne af Den Europæiske Union har opstillet, og som artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union er det tydeligste udtryk for.
— set progressive targets up to the year 2000 for the elimination of basic illiteracy and lack of other basic skills among school-leavers;
Unionens initiativer på beskæftigelsesområdet.
— extend the scope and range of existing apprenticeship schemes and/or other forms of linked work and training, in active cooperation with the social partners (management and labour) ;
I maj 1993 foreslog Kommissionen en ramme for beskæftigelsen, og i december 1993 kom hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Denne strategi blev godkendt af Det Europæiske Råd i Bruxelles i december 1993.
— improve the coordinated provision of guidance and placement services, especially at local level, to provide systematic advice to young people on career and job opportunities;
De økonomiske politikker må fortsat være rettet mod oprettelse af arbejdspladser, såvel ved at fremme den vækstproces, der skal skabe flere arbejdspladser ved at tilskynde til aktive arbejdsmarkedspolitikker, som ved at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet, ¡sær for de unge.
— examine ways of introducing tax incentives for firms and individuals to invest in their continuing training, as an expression of public policy commitment to the development of lifelong learning opportunities for adults.
Kommissionen vil i løbet af anden halvdel af 1994 i nært samarbejde med medlemsstaterne udarbejde en handlingsplan på unionsplan og på medlemsstatsplan.
In addition, in cooperation with the Member States, the Commission is to review the arrangements for management education and training in the Union and identify ways of promoting cooperation and the dissemination of good practices.
Denne plan vil være rettet mod på kort sigt at vende arbejdsløshedstendensen.
Finally, a new research Initiative on education and training has been introduced within the fourth framework programme.
Den vil blive forelagt til godkendelse i Det Europæiske Råd på dets møde i Essen i december 1994.
The Structural Funds, with a budget of more than ECU 141 billion over the period from 1994 to 1999, will provide a substantial contribution to investment in human resources, combating unemployment and boosting the labour market.
På beskæftigelsesområdet foreslår Kommissionen:
The European Social Fund (ESF) alone will account for some ECU 40 billion over this period.
— at styrke det eksisterende samarbejde med medlemsstaternes myndigheder — navnlig myndigheder med ansvar for beskæftigelse med hensyn til fastlæggelse af politikker og at fremlægge jævnlige rapporter med udgangspunkt i Kommissionens »tableau de bord« om de fremskridt, der gøres af medlemsstaterne med hensyn til opfølgning af den handlingsplan, der blev vedtaget på topmødet i Bruxelles
On a Unionwide basis, the ESF focuses on combating longterm unemployment and exclusion from the labour market, seeking to give all young people the necessary skills and the opportunity to work, promoting equal opportunities and, in the context of Objective 4, helping the workforce to adapt to industrial change.
— at udbygge samarbejdet på unionsplan mellem alle de myndigheder, hvis ansvar vedrører eller påvirker beskæftigelsen herunder ministerier for beskæftigelse, social beskyttelse og uddannelse
As far as the Social Fund is concerned, the Commission is promoting a targeted approach with the aim of:
— at styrke dens system til overvågning med beskæftigelsen og databaser vedrørende arbejdsmarkedsforanstaltninger i samarbejde med medlemsstaterne og specielt at
— Increasing competitiveness and preventing unemployment by adapting the workforce to the challenge of change through a systematic approach to continuing training;
samarbejde med medlemsstaterne om udvikling af bedre og mere detaljerede og ajourførte sammenlignende statistikker om beskæftigelsesstrukturen
— improving the employment prospects of those exposed to longterm unemployment and exclusion, through the development of a package of measures forming a pathway to reintegration.
Investering i en højt kvalificeret arbejdsstyrke.
Encouraging high labour standards as part of a competitive Europe
Investeringen i uddannelse er en af de afgørende forudsætninger for Unionens konkurrenceevne og for vore samfunds samhørighed.
The Directive concerning the provision of information to and the consultation of employees has been adopted by the Council.