natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er en udfordring for de mindre udviklede medlemslande i den syd­lige del af Fællesskabet at kunne udnytte de nye muligheder, der åb­ner sig. Men de står over for et strategisk dilemma med hensyn til styringen af den fremtidige udvi­kling.
The drawback of this strategy, how­ever, is that their economies may become locked into slowly growing markets which, in the longer term, will almost inevitably be taken by producers from even less developed countries outside the Community.
I disse lande ligger normalt en uforholdsmæssig stor del af be­skæftigelsen i stærkt arbejdskraft­intensive lavteknologiske indu­strier såsom tekstiler, beklædning og fodtøj, og en forholdsvis stor del af deres indkomst stammer fra de samme industrier. I modsætning til de mere industrialiserede lande
The share of imports of textiles from non­EC countries in the Com­munity market, for example, is already rising strongly, from 38% of total sales in 1985 to 47% in 1988.
Disse lande kan enten vælge at fortsætte med at specialisere sig inden for samme slags produkter, som nu eller foretage omstrukture­ringer for at bringe deres produk­tion på linie med, hvad der produ­ceres i resten af Fællesskabet.
The choice facing these countries is either to go on specialising in the same kind of products as now, or alternatively to promote restructur­ing in order to bring the pattern of the goods they produce more into line with that in the rest of the Com­munity.
Den første udvej kan være den letteste og mest profitable på kort sigt.
The first path may offer an easier and more profitable route in the short­term.
Fjernelsen af de interne handels­hindringer skulle gøre det muligt for producenterne i de sydlige EF­lande at øge deres eksport af be­
The second path, towards a conver­gence of their industrial structure with that in the North of the Com­
Π Svage sektorer ■ Gennemsnitssektorer I Stærke sektorer
Π Weak sectors EO Average sectors ■ Strong sectors
I % af Industribeskæftigelsen
% Industrial Employment
Kapitel 3 Beskæftigelsesperspektiverne og Det Indre Marked
Chapter 3 Employment Prospects and 1992 young people will be coming onto the labour market.
Medlemslandene er nødt til at tage behovet for en hurtigere tilpasning af arbejdsstyrken til nye produktionsteknikker, nye produkter og nye aktiviteter alvorligt nu, hvor der vil komme færre unge ind på ar bejdsmarkedet.
This, in some degree, has posed a problem in Ireland in the past, where there seems to have been comparatively little transfer of tech­nology and know­how to the rest of industry from the large multina­tional enterprises established in high­tech sectors.
En stor del af de direkte investeringer i Spanien og Portugal stammer fra virksomheder i Fællesskabet el ler i andre europæiske lande, men kun en meget lille del fra amerikanske eller japanske virksomheder.
In most cases, the policy of these companies has been to stop short of locating the most critical parts of R & D activity in Ire­land, preferring to keep it elsewhere close to company headquarters.
I disse områder er målet at øge ud buddet af produktionsaktiviteter, indføre mere avanceret teknologi og forny forældet indrastruktur for at skaffe beskæftigelse både til dem, der er i fare for at miste deres jobs i de traditionelle industrier, og til de nytilkomne i arbejdsstyrken.
Most of the employment impact studies carried out by the Com­mission highlight the increasing importance of training during the 1990s.
Hvis tilbagegangen inden for de traditionelle industrier accellereres yderligere ved gennemførelsen af Det Ind re Marked, må der skabes endnu flere nye jobs i nye sektorer, hvis man vil forhindre, at disse områder på længere sigt bliver affolket.
Sectors with a comparatively unskilled work force are shrinking in size relative to other sectors.
Med mindre den økonomiske tilbagegang i disse regioner bremses, vil de bedste folk fortsat søge væk for at finde beskæftigelse andre steder, hvorved den "onde cirkel" forstærkes.
Moreover, even in sectors where skill levels are already high, there is a strong incentive to raise these still further in order to keep pace with changes in production pro­cesses and methods of working.
Konsekvenserne for kvalifikationer og faglig uddannelse
Developments in the Northern States of the Community
De fleste af de undersøgelser af Det Indre Markeds konsekvenser for be skæftigelsen, som Kommissionen har udarbejdet, understreger, at er hvervsuddannelsen vil få stigende betydning i 1990'erne.
The fall in jobs for unskilled wor­kers is accompanied by a growth in demand for managerial and admin­istrative skills as well as for qualified engineers and techni­cians.
Sektorer med forholdsvis mange ufaglærte ar bejdstagere skrumper ind i forhold til andre sektorer.
The trends in demand for skilled workers in industry, how­ever, seem to vary across the
De strukturændringer, der følger af gennemførelsen af Det Indre Mar ked, vil nødvendigvis få vidtrækken
The structural changes induced by the completion of the Internal Mar­ket will inevitably have far­reaching consequences for skill requirements and for training and retraining needs in the Community.
Begrænsningerne i jobmuligheder ne for ufaglærte arbejdere er ledsa-
Governments in Member States have to take seriously the need for the more rapid adaptation of the work force to new production tech­niques, new products and new activities, at a time when fewer
I begge lande er det et problem, at mange af de nye strategisk vigtige højteknologiske industrier sandsynligvis vil være ejet af udenlandske selskaber, hvis aktiviteter og politik i sidste ende kontroleres uden for landet.
The challenge facing the indus­trialised economies in the North of the Community is to respond to the increased competition in high­tech and industrially advanced sectors while, at the same time, smoothing the shift of employment out of de­clining traditional heavy industries into growth sectors.
I et vist omfang har dette tidligere været et problem i Irland, hvor dér kun har været en forholdsvis begrænset overførsel af teknologi og know-how til resten af industrien fra de store multinationale virksomheder, der har etableret sig i højteknologisektorerne.
The latter is particularly a problem of certain re­gions where heavy industries are disproportionately located and where Government policy has pro­tected existing jobs and delayed modernisation in the past.
De industrialiserede økonomier i de nordlige EF-lande skal kunne tage den skærpede konkurrence op i de højteknologiske og industrielt avancerede sektorer,og samtidig skal de sikre, at forskydningen af beskæftigelsen væk fra de traditionelle tunge industrier i tilbagegang og over til vækstsektorerne ikke sker for brat.
In these areas, the aim is to expand the range of production activities, introduce more advanced tech­nology and renew decaying infra­structure, in order to provide employment both to those who stand to lose their jobs in traditional industries and to new entrants to the labour force.
Det sidstnævnte er især et problem i regioner med uforholdsmæssig me get tung industri, hvor det offentliges politik har været at beskytte de eksisterende jobs og dermed forsinket moderniseringsprocessen.
If the decline of traditional industries is accelerated by the 1992 process, then the rate of new job creation in new sectors has to be even higher than before in order to prevent any worsening of the long run depopulation of these
Kapitel 3 Beskæftigelsesperspektiverne og Det Indre Marked perter og dataloger er langt større end udbuddet.
Chapter 3 Employment Prospects and 1992
Virksomhedsfusioner­nes betydning for beskæftigelsen
Community. In the FRG, France and the Netherlands, as well as in Ireland and Portugal, there is evi­dence of increasing demand, whereas in the UK, demand seems to be stable.
Et klart tegn på, at gennemførel­sen af Det Indre Marked indvirker på virksomhedernes adfærd er det stigende antal fusioner.
Between 1983-84 and 1988-89, the number of mergers among the lar­gest 1000 industrial companies across the Community as a whole increased from 155 to 492 (Graph 43).
get af en stigende efterspørgsel efter ledelseserfaring og administrative evner samt efter højtuddannede in­geniører og teknikere.
This concerns mergers at all levels: national, Community and involving third countries.
Men udvi­klingen i efterspørgslen efter fagud­dannede arbejdstagere i industrien synes at variere i Fællesskabet. I Vesttyskland, Frankrig og Holland samt i Irland og Portugal er der tegn på en stigning i efterspørgslen, mens den synes at være nogenlunde uæn­dret i Storbritanien.
It should be stressed that the data concern inward acquisitions only and not acquisitions by Community countries in the rest of the world,which are known to be run­ning at a high level.
I perioden fra 1983­84 til 1988­89 steg antallet af fusioner blandt de 1000 største industrivirksomheder i Fællesskabet som helhed fra 155 til 492 (Figur 43).
in the size of the market, employ­ment may well decline, at least in production activities, accelerating current trends.
Heri er medreg­net fusioner på alle nivauer: inden­for det enkelte land, indenfor Fæl­lesskabet og med deltagelse af virksomheder fra tredjelande.
In these cases, com­panies may face the choice of retraining staff to do other jobs within the enterprise or, alterna­tively, laying off workers and recruiting new employees with dif­ferent skills.
Det skal understreges, at tallene kun vedrører opkøb inden for Fælles­skabet og ikke EF­landenes opkøb i resten af verden, som iøvrigt er ganske omfattende.
As labour markets tighten, there are signs in some Member States that companies are now much more inclined to pursue the first option as well as seek re­cruits from outside their normal markets, including from among the unemployed.
Med hensyn til de samlede beskæf­tigelsesperspektiver i de brede sek­torer forventes gennemførelsen af Det Indre Marked at medføre flere jobs i de højteknologiske indu­strier, hvor der sker hurtige æn­dringer i produktionsprocesserne og i udviklingen af nye produkter.
So far as the overall employment prospects in broad sectors are con­cerned, the completion of the Internal Market is likely to mean additional jobs in high-tech indus­tries experiencing rapid changes in production processes and the rapid development of new products.
Denne proces vil formentlig yderli­gere skærpe den mangel på be­stemte kvalifikationer, der i øje­blikket kan registreres specielt i Vesttyskland og Frankrig, hvor ef­terspørgslen efter elektronikeks­
This process is likely to intensify skill shortages which are now being felt in the FRG and France, in particu­lar, where the demand for electronics engineers and computer scientists is outstripping supply.
I de sektorer, hvor rationaliseringer for at opnå stordriftsfordele og for at nedbringe omkostningerne er ens­betydende med færre produktions­enheder, uden at der kan forventes nogen væsentlig forøgelse af marke­det, vil beskæftigelsen måske gå til­bage,og dermed forstærke den igangværende udvikling i hvert fald inden for produktionen.
In sectors where rationalisation to exploit economies of scale and re­duce costs means fewer production units but no significant expansion
I disse til­fælde kan virksomhederne vælge mellem at omskole medarbejderne til andre jobs inden for samme virk­somhed eller at afskedige medarbej­dere og ansætte nye folk med andre kvalifikationer.
One tangible sign that the 1992 pro­gramme is affecting business behaviour is in the intensification of merger activity.
Fusioner og virksomhedsovertagelser i industrisektoren i EF 1983/84 til 1988/89
Mergers and Acquisitions in the Industrial sector in the Community 1983/84 to 1988/89
Antal virksomhedsovertagelser og fusioner
Number of acquisitions and mergers
■ Nationall ■ Inden for EF Π Internationalt (kun rettet mod EF)
This may lead to changes in their work practices as the products and services supplied change, as investment increases and as management styles alter (see Chapter 7).
Det er naturligt, at gennemførel­sen af Det Indre Marked bliver fulgt op af en øget fusionsaktivitet både blandt nationale virksomhe­der, der forsøger at ruste sig til den
It is natural that the completion of the Internal Market would be ac­companied by some increased merger activity both among na­tional companies, as they seek to strengthen themselves in the face of increased competition from other Community countries, and between firms located in different Member States as they attempt to produce for a wider market. It was also to be
Antal fusioner og overtagelser
Number of acquisitions and mergers
Virksomhedsstørrelse 25 milliarder 5-10 milliarder > 10 milliarder 50
25 billion 5-10 billlon > 10 billlon 50
Fusioner og overtagelser i servicesektoren i EF 1984/85 til 1988/89
Mergers and Acquisitions in the Services Sector in the Community 1984/85 to 1988/89
Antal fusioner og overtagelser
Transnational mergers within the Community tend to be larger in terms of the assets involved than national mergers (Graph 44).
De transnationale fusioner inden for Fælles skabet synes generelt at være mere omfattende med hensyn til aktivernes størrelse end de nationale fusioner (Figur 44).
National Community International (inward only)
Stigningen i fusionsaktiviteten i servicesektoren har været lige så stor som i industrien.
The growth of merger activity in the service sector has been at a com­parable rate to that in industry.
Fra 1984-85 til 1988-89 steg antallet af fusioner i Fællesskabet som helhed fra 67 til 174 (Figur 45).
Between 1984­85 and 1988­89, the number of mergers across the Com­munity rose from 67 to 174 (Graph 45).
Men i modsætning til udviklingen i industrien er der endnu ikke tegn på en markant forøgelse af aktiviteten, efterhånden som 1992 og Det Indre marked nærmer sig.
In contrast to develop­ments in industry, however, there is as yet little sign of any marked ac­celeration in the trend as 1992 gets closer.
Desuden er største parten af fusionerne snarere foregået mellem virksomheder inden for samme land end mellem virk somheder fra forskellige lande.
Moreover, the bulk of mer­gers have been between national companies rather than between companies from different countries.
Kapitel 3 Beskæftigelsesperspektiverne og Det Indre Marked
Chapter 3 Employment Prospects and 1992 panies with a combined turnover of more than 1 billion ECU, have been proportionately more important in the five largest countries (Graph 46).
Fusionsaktiviteten har ikke været ensartet over hele Fællesskabet. Som det kunne forventes har der været forholdsvis flere større fusio­ner, f.eks. fusioner mellem virk­somheder med en samlet omsæt­ning på over 1 mia ECU, i de fem største EF­lande (Figur 46).
as opposed to two­thirds in banking and insurance.
Men mens 90% af fusionerne i di­stributionsleddet i 1988­89 foregik mellem virksomheder fra samme land, foregik 40% af fusionerne in­den for bankvæsen og 55% inden for forsikringsvirksomhed mellem virksomheder fra forskellige lande.
Moreover, whereas 90% of mergers in distribution in 1988­89 were between national companies, 40% of mergers in bank­ing and 55% > of those in insurance were between companies located in different countries. Merger activity has not been uni­form across the Community.
Fusionsaktiviteten i servicesekto­ren har været lidt mere jævnt for­delt i Fællesskabet.
Merger activity in the service sector has been slightly more evenly dis­tributed across the Community.
11988­89 fandt kun halvdelen af fusionerne i den­ne sektor sted i Storbritannien, Frankrig og Vesttyskland, medens 35% foregik i Italien og Spanien.
In 1988­89, only half of mergers in this sector took place in the UK, France and the FRG while 35% occurred in Italy and Spain.
Fusioner og overtagelser i industrisektoren i EF­landene 1987/88 og 1988/89
Mergers and Acquisitions in the Industrial Sector in the Member States 1987/1988 and 1988/1989
Antal fusioner og overtagelser
Number of mergers and acquisitions
■ Nationalt ■ EF D Internationalt (kun rettet mod EF)
National Community International (inward only)
Venstre søjle 1987/88
Left Bar 1987/88
Højre søjle 1988/89
Right Bar 1988/89
Del II Særlige beskæftigelsesmæssige problemer
Part II Employment Issues
Kapitel 4 Lønninger og arbejdskraftomkostninger
Chapter 4 Wages and Labour Costs
Reallønnen i Fællesskabet steg langsommere i 1980'erne end i de foregående år.
Real wages in the Community grew more slowly in the 1980s than in earlier years.
Arbejdskraftomkostningerne pr. output-enhed varierer langt mindre mellem EF-landene end gennemsnitslønnen.
Labour costs per unit of output vary much less between Member States than average wages.
Produktivitet er nøglen til stigenderealløn og øget beskæftigelse.
Productivity is the key to real wage and employment growth.
Indledning
Introduction become increasingly important.
Samtidig vil den forventede fremtidige centralisering af penge- og valutapolitikken og eventuel indførelse af en fælles europæisk valuta som følge af forslagene omkring den monetære union fjerne muligheden for udnytte ændringer i valutakurserne som et middel til at korrigere for forskelle i omkostningsudviklingen i EF-landene.
Since the quality of output tends to be linked to the skills and efficiency of the labour force (which in turn are reflected in wages) differences in rates of pay alone are liable to give a misleading indication of the competitive position of any company, region or country.
producerede varer og tjenesteydelser også få stigende betydning. Ef tersom det endelige produkts kvalitet normalt også hænger sammen med arbejdskraftens kvalifikationer og effektivitet (som igen afspejles i lønningerne), vil forskelle i lønsatserne alene give et misvisende billede af en given virksomheds, regions eller et lands konkurrencemæssige stilling.
At the same time, the prospective centralisation of monetary policy and the eventual adoption of a single European currency under the proposals for monetary union would remove the possibility of using ex change rate changes as a means of correcting for differential move ments in costs.
Lønniveauerne i Fællesskabet og stigningstakten i lønningerne er faktorer, som indvirker på produktionsomkostningerne, og har der med betydning for beskæftigelse, in flation og økonomisk vækst.
The level of wages in the Community and their rate of increase are factors which, through their im pact on the costs of production, affect employment, inflation and economic growth.
Samtidig har de stor indflydelse på realindkomsten.
At the same time, they are major determinants of real income.
Det er klart, at man ønsker, at lønningerne for de be skæftigede stiger med tiden, og at alle i samfundet derved får glæde af en højere levestandard.
Clearly it is desirable that the wages of those in employment should go up over time and that all people in society can thereby enjoy rising living standards.
Men det er ligeså vigtigt, at man bevarer den rette økonomiske balance, d.v.s. at lønstigninger ikke fører til øget in flation og ikke bringer selve vækst processen i fare ved at ødelægge kon kurrenceevnen og investeringsklimaet. maet.
But it is equally desirable that the right economic balance is maintained -that pay increases do not lead to increased inflation and do not jeopardise the process of growth itself through damaging competitiveness and the climate for investment.
Disse to faktorer tilsammen vil yderligere tilskynde virksomhe derne til at undgå omkostningsstigninger i almindelighed, og, ef tersom lønninger og gager normalt er et vigtigt element i omkostningerne, at til undgå stigninger i ar bejdskraftomkostningerne især deleshed.
These two developments together will give added incentive for companies to avoid cost increases in general and, since wages and sa laries are usually a major element in costs, to avoid increases in labour costs in particular.
Især de steder i Fælles skabet, hvor lønningerne er høje, har dette skabt en vis bekymring for, at det vil øge løntrykket i ne dadgående retning, og at virksomhederne vil forsøge at flytte deres produktion til de områder, hvor lønningerne er lavest.
This has pro voked some concern, especially in the high wage parts of the Community, that this will increase the downward pressure on wages and that there will be a tendency for firms to move their production to areas where wages are lowest.
Inflationen, dens årsager og styringen af årsagssammenhængen har været genstand for omfattende de bat, som vi ikke skal komme ind på her.
Inflation, its causes and the direction of causation, has been a subject of considerable debate, which will not be re-opened here.
Det vil i denne forbindelse være tilstrækkeligt at konstatere, at Fællesskabet i de seneste år og ef ter en vanskelig periode med spændinger og konflikter har genskabt en tilsyneladende stabil og beskæftigelsesfremmende balance mel lem lønninger og avancer og med rimeligt lave inflationsrater.
For present purposes, it is sufficient to recognise that the Community has, over the past few years, and after some difficult years of tensions and conflict, re-established what seems to be a sustainable and employment creating balance between wages and profits, with rates of inflation at acceptably low levels.
Dette kapitel redegør for lønudviklingen over en længere periode i Fælles skabet, herunder også for forholdet mellem lønninger og arbejdskraft omkostninger, som baggrund for forståelsen af de langsigtede ændringer i beskæftigelsesstrukturen.
This chapter concentrates on presenting the facts about the longrun development of wages in the Community, including the relationship between pay and labour costs as a background to un derstanding longrun changes in the structure of Community employment. ployment.
Gennemførelsen af Det Indre Mar ked og skridtene imod en monetær union koncentrerer i stigende grad interessen omkring udviklingen i arbejdskraftomkostningerne i for skellige dele af Fællesskabet.
It is not sufficient, however, to focus on relative wages alone. In the first place, differences in the productivity of the work force are equally important determinants of labour costs in different parts of the Community.
Efter hånden som restriktionerne for virk somhedernes mulighed for at sælge på andre markeder ophæves, vil produktionsomkostningerne blive et stadig vigtigere element i konkurrenceprocessen.
In the second place, the costs of production are only one element in the competitive process.
Alt andet lige vil de producenter, for hvem det lykkes at holde omkostningerne nede, for mentlig vinde i dette spil på bekostning af dem, for hvem det ikke lykkes. kes.
As real incomes grow and demand for more sophisticated products ex pands, the quality of the goods or services produced is likely to
For det første er forskelle i arbejdskraftens produktivitet i forskellige egne af Fælles skabet, hvilket er en af de afgørende faktorer for arbejdskraftsomkostningerne.
The process of completing the Inter nal Market, in conjunction with moves towards monetary union, focuses increased attention on the behaviour of labour costs in differ ent parts of the Community.
For det andet er produktionsomkostningerne kun en enkelt del af konkurrenceaspektet.
As restrictions on the ability of firms to sell in other markets are swept away, the costs of production will become a more significant element in the competitive process.
Når re alindkomsterne stiger og efterspørgslen efter mere sofistikerede produkter øges, vil kvaliteten af de
Other things being equal, producers who succeed in keeping costs down are likely to gain at the expense of those who fail.
Ændringer på lang sigt i lønningerne i EF bremsedes væksten i arbejdskraf­tens produktivitet, men reallønnin­gerne fortsatte med at stige som hid­til.
Changes in Wages in the Community over the Longterm productivity of the labour force.
Derfor steg arbejdskraftomkost­ningerne pr. output­enhed i faste priser. Selv om de faldt i perioden fra 1975 til 1979, mens output'et og pro­duktiviteten steg igen, var de fortsat højere end tidligere helt frem til 1983.
Variations in the former depend largely on the policies of governments across the Community, whereas the latter depends on a myriad of factors including skills, know-how, work effort, organisational efficiency and the capital equipment used, only some of which are under the control of employees.