natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er dog fortsat tale om væsentlige regionale skævheder i henholdsvis høj vækst- og lavvækstindustriernes relative vægt.
Nevertheless significant regional disparities in the relative importance of high and low growth industries remain.
I løbet af 1980'erne var der visse tegn på et større fald i beskæftigelsen i lawækstindustrierne i mål nr. 2-regionerne end andre steder.
In the case of Objective 1 regions, data for the early 1980s are only
Kapitel 6 Kvinderne og beskæftigelsen
Chapter 6 Women in employment
Kvinderne udgør en stadigt voksende del af arbejdsstyrken i EF, selv om deres erhvervsfrekvens fortsat er lav i visse EF-lande, og kvinderne mange steder fortsat er henvist til en meget begrænset række jobs i servicesektoren.
Women are an increasingly important part of the Community labour force, though participation in employment is still low in a number of Member States and in most places women are concentrated in a narrow range of service jobs.
i den erhvervsaktive befolkning og deres andel af tilvæksten til arbejdsstyrken.
in active population and their part in the growth of the labour force.
familiemæssige forpligtelser, som ikke blot omfatter børnepasning, men også ansvaret for husholdnin­gen og varetagelse af husarbejdet.
Part of this difference is due to the fact that women, far more than men, face the problem of having to reconcile the pursuit of a working career with family responsibilities, including not only caring for children but also taking care of the household and undertaking domes­tic chores.
Det har bl.a. betydet, at mange kvin­der påtager sig deltidsarbejde, hvil­ket i et vist omfang begrænser udbuddet af jobs til disse kvinder og
Partly as a result of this, many women take up part­time work, which tends to restrict the kind of jobs which are open to them and, ther/efore, makes it difficult,
Arbejdsmarkedet i EF var i 1980'er­ne præget af én bestemt, meget markant tendens: kvindernes vok­sende andel af arbejdsstyrken.
The Community labour market in the 1980s was marked by one domi­nant trend: the growth in the importance of women.
I denne periode steg deres bidrag til beskæftigelsen og til arbejdsløshe­den ganske betydeligt, samtidig med at de i højere grad end mænde­ne blev ramt underbeskæftigelse og usikre job vilkår.
Over this period, their contribution to em­ployment and unemployment increased markedly, while at the same time, they were also asso­ciated with higher levels of underemployment and of job inse­curity.
117 Kvindernes andel af arbejdsstyrken i EF-landene, 1983 og 1991
117 Women in the labour force in the Member States, 1983 and 1991
Et andet bemærkelsesværdigt træk i denne periode er det forhold, at der kun skete en forholdsvis begrænset spredning i kvindernes beskæftigel­se.
A second notable feature of the period is the fact that there was relatively little diversification of women's employment.
Her i begyndelsen af 1990'erne er kvinderne fortsat koncentreret inden for en snæver vifte af jobs og erhverv.
At the begin­ning of the 1990s, women are still concentrated in a narrow range of jobs and activities.
Resultatet af det forgangne tiår er en form for paradoks: I alle tolv EF­lande er der fortsat meget ulige beskæftigelsesvilkår, samti­dig med at de to køn er blevet mere ligeligt repræsenteret på ar­bejdsmarkedet.
The result of the past decade is a kind of paradox: in all 12 Com­munity countries, at a time when the extent of men's and women's involvement in the labour market has become more similar, ine­qualities in employment still linger on.
Ulighederne kom­mer til udtryk dels i den fortsatte kønsopdeling af det arbejde, der udføres, dels i, at der bliver sta­digt flere jobs, der næsten udeluk­kende udføres af kvinder.
They show themselves in the maintenance of a marked segrega­tion in the kind of work done as well as by an expansion of jobs per­formed predominantly by women.
Kvindernes position rent beskæfti­gelsesmæssigt står med andre ord på ingen måde mål med deres vægt
In other words, the position of women in employment is by no means as elevated as their weight
Kapitel 6 Kvinderne og beskæftigelsen gør det vanskeligt, hvis ikke umuligt, at avancere til mere overordnede stillinger.
Chapter 6 Women in employment if not impossible, for them to attain senior positions.
en kraftig stigning i løbet af 1980'erne, er kvindernes deltagelse i ar bejdsstyrken de fleste steder i den sydlige del af EF — med Portugal som en slående undtagelse — fortsat lav.
women in the labour force in most parts of the South — Portugal is a striking exception — remains low.
Flere kvinder på arbejdsmarkedet
The growth of women in the labour market
For mange kvinder i EF er deltidsbeskæftigelse derfor det eneste mulige alternativ til slet ikke at have er hvervsarbejde, og i en række EF-lande er udviklingen inden for deltidsbeskæftigelsen en af årsager ne til, at kvindernes deltagelse i ar bejdsstyrken er vokset så markant i de seneste år.
For many women in the Com­munity, parttime employment is the only viable alternative to not working at all and, in a number of Member States, the development of parttime jobs is one of the reasons why the participation of women in the labour force has risen signifi­cantly over the recent past.
Selv om gennemsnitligt fire ud af ti medlemmer af arbejdsstyrken i 1991 i hele EF var kvinder, var der markante forskelle EF-landene imellem, idet kvindernes andel varierede fra kun en tredjedel til næsten halvdelen af den erhvervsaktive befolkning. På grundlag heraf kan EF-landene groft opdeles i tre grupper:
Although in 1991, on average four out of every ten members of the workforce were women across the Community as a whole, there were significant differences between Member States, with the share of women ranging from only a third to almost a half of active population.
Kvindernes voksende deltagelse i arbejdsstyrken er en helt afgørende faktor for tilvæksten til den er hvervsaktive befolkning i EF.
The increasing participation of women is the key element under­lying the growth of active population in the Community.
Den forøgelse af arbejdsstyrken, der har været tale om i de seneste år, kan næsten udelukkende til skrives kvinderne.
In recent years, it is women who have been almost entirely responsible for the expansion of the labour force which has occurred.
De har desuden ændret arbejdsstyrkens sociale karakteristika.
They have, moreover, transformed its social characteristics.
I andre EF-lande, specielt i den syd lige del af EF, er udviklingen af deltidsbeskæftigelse dog blevet begrænset enten via lovgivningen eller via kollektive overenskomster.
In other Member States, however, especially in the South of the Community, the development of parttime working has been restricted by legislation or by collec­tive agreements.
Her varetages børnepasningen og husarbejdet i øvrigt i mange tilfælde inden for familiens egne rammer — i stedet for at det offentlige eller ar bejdsgiverne — for at give kvinderne mulighed for at påtage sig erhvervsarbejde. Men selv om der var tale om
Here, in many cases, childcare and other support is provided within the extended family — rather than by the state or employers — to allow women to take up employment.
I 1960'erne udgjorde kvinderne under 30% af den samlede befolkning i beskæftigelse i EF-landene. 11991 var dette tal steget til over 40%
In the 1960s, women represented less than 30% of the total working population in Community coun­tries.
118 Kvindernes andel af arbejdsstyrken i EF og andre steder, 1970,1980 og 1991 de lande, hvor kvindernes andel af arbejdsstyrken ligger om kring EF-gennemsnittet og varierer mellem 39% og 41%, dvs. Tyskland, Belgien og Nederlandene; dene;
118 Share of women in the labour force in the Community and elsewhere, 1970,1980 and 1991
På trods af disse forskelle i kvinder nes relative andel af arbejdsstyrken har der dog været tale om en næsten konstant stigning i samtlige EF-lande mellem 1983 og 1991 (den periode, for hvilken der foreligger konsistente data fra EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse), idet de lande, hvor andelen oprindelig var lavest, generelt har kunnet registrere de kraftigste stig ninger og derfor har nærmet sig EF-gennemsnittet.
In spite of these differences in the relative importance of women, their share of the workforce increased almost continuously in all Member States between 1983 and 1991 (the period over which consistent data are available from the Com­munity Labour Force Survey), with
119 Kvindelige lønmodtagere i EF-landene, 1983 og 1991
119 Working women who are employees in the Member States, 1983 and 1991 countries having the lowest shares initially tending to experience the highest rates of increase and, there­fore, converging towards the Community average.
% af den samlede beskæftigelse
% total employment
Det var især tydeligt for Nederlande­nes vedkommende, hvor kvindernes andel voksede fra 34% til næsten 40% i denne periode, og for Spaniens vedkommende, hvor andelen i løbet af de fem år mellem 1986 og 1991 voksede fra 31% til 35%.
This was particularly evident in the case of the Netherlands, where the share of women rose from 34% to almost 40% over this period, and of Spain, where in the five years be­tween 1986 and 1991, the share went up from 31% to 35%.
I Belgien, Irland og Italien steg andelen 3% mellem 1983 og 1991.
In Bel­gium, Ireland and Italy, moreover, the share increased by 3% between 1983 and 1991.
Mens kvindernes andel af arbejds­styrken i de øvrige lande, hvor den fra starten havde været højere, gene­relt voksede en smule mindre i denne periode, var der dog alligevel tale om en kraftig stigning alle steder.
At the same time, while the share of women in the labour force in the other countries, where it was in­itially higher, tended to increase by slightly less over this period, the rise was nevertheless significant in each case.
I Dan­mark, hvor kvindernes andel af ar­bejdsstyrken i forvejen var højest, voksede den fra godt 45% til knap 47%, i Frankrig fra 42% til 44% og i Storbritannien fra 40% til 43%.
In Denmark, which had the highest share, it rose from just over 45% to just under 47%, in France, from 42% to 44% and in the UK, from 40% to 43%.
I Portugal steg tallet desuden fra 41% til 44% mellem 1986 og 1991.
In Portugal, moreover, the share went up from 41% to 44% between 1986 and 1991.
120 Mandlige lønmodtagere i EF-landene, 1983 og 1991
120 Working men who are employees in the Member States, 1983 and 1991
Kvindernes voksende betydning på arbejdsmarkedet afspejles også i de­res voksende andel af beskæftigel­sen, og denne tendens daterer sig — ligesom stigningen i erhvervsaktivi­teten — tilbage til 1960'erne, og der er endnu ingen tegn på, at udviklin­gen har toppet.
The growth of importance of women in the labour market is equally re­flected in their increasing weight in employment, a trend which, like the rise in activity, dates back to the 1960s and as yet shows little sign of slowing down.
Data om kvindernes erhvervsfrekvens
Historical data on activity rates of women
De erhvervsfrekvenser for kvinder i forskellige aldersgrupper over en 30-årig periode, som er undersøgt her, er blevet justeret, så de er rimeligt sammenlignelige, således som det forklares i det følgende, idet man har taget EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse — som skulle indeholde helt sammenlignelige tal for EF-landene — som udgangspunkt.
The activity rates for women of different age groups over the 30-year period examined here have been adjusted to be broadly comparable as described below, taking the Community Labour Force Survey — which ought to ensure comparability between Member States — as the basis for comparison.
Der er ikke meget, der tyder på, at nedgangen i beskæftigelsen mange steder i EF i 1991 og 1992 har bremset udviklingen i retning af, at flere kvinder kommer ind på arbejdsmarkedet.
The primary source of data on activity rates for 1960, 1970 and 1981 are the Censuses of Population carried out in most countries at approximately ten-year intervals and intended to cover all of the resident population.
Selv om disse folketællinger blev gennemført på nogenlunde samme tidspunkt i alle landene, refererer de ikke alle til nøjagtigt samme år. For Grækenlands, Italiens, Irlands og Storbritanniens vedkommende var de første to folketællingsår, for hvilke erhvervsfrekvenserne er undersøgt i denne sammenhæng, henholdsvis 1961 og 1971, og for Tysklands vedkommende var det 1961 og 1970, og de data, der er beskrevet i teksten og angivet i figurerne, vedrører disse år i stedet for 1960 og 1970 som for de øvrige lande. For Frankrigs vedkommende var folketællingsårene henholdsvis 1962 og 1968, således at ændringer i erhvervsfrekvenserne derfor refererer til en langt kortere periode end for de øvrige landes vedkommende og følgelig ikke kan forventes at være helt så store.
Although the Censuses were conducted at around the same time in each of the countries, they do not all relate to precisely the same year.
De fleste af de kvinder, der kommer i beskæftigelse, er blevet lønmodtagere i stedet for selverhvervene — 85% af alle kvinder i beskæftigelse er lønmodtagere sammenholdt med 79% af mændene (figur 119 og 120).
There is little indication that the reduction in employment in many parts of the Community in 1991 and 1992 has depressed the increasing tendency for women to enter the labour market.
Ligesom det var tilfældet med be skæftigelsen som helhed steg antal let af kvindelige lønmodtagere i EF langt mere end antallet af mandlige i løbet af 1980'erne.
This may owe some thing to the fact that jobs in services, in which women's employ ment is largely concentrated, have so far been protected against the effects of recession — though, as noted in Chapter 1, this appears to be changing in a few countries (in Denmark and the UK, employment in services declined in 1991).
Alle landene, undtagen Frankrig og Tyskland, gennemførte en folketælling i 1981.1 Frankrig var folketællingsåret 1982, og i Tyskland var det 1980.
All countries except France and Germany carried out a Census in 1981. For France, the Census year was 1982, for Germany 1980.
Bortset fra udviklingen i 1960'erne for Frankrigs vedkommende skulle disse forskelle med hensyn til tidspunkterne kun indvirke i meget begrænset omfang på sammenligningerne.
Apart from France over the 1960s, these differences in timing should affect the comparisons only marginally.
Tallene for erhvervsfrekvenser i 1991 er taget fra EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse det pågældende år.
The figures for activity rates in 1991 are taken from the Community Labour Force Survey for that year.
De er baseret på et lidt andet grundlag end folketællingstallene, idet de kun refererer til personer, der lever i private husholdninger, og ikke medtager personer, der bor på institutioner som f.eks. visse studerende, personer, der er indlagt på hospital, samt folk i de væbnede styrker.
These are on a slightly different basis than the Census figures in that they relate only to people living in private households and exclude those — such as some students, people in hospital and the armed forces — living in institutional accommodation. They are also derived from a sample of households rather than a full coverage of the population. tion.
De er desuden beregnet ud fra et udsnit af husstande og ikke ud fra den samlede befolkning.
As in the case of employment as a whole, the number of female employees in the Community in creased much more strongly in the 1980s than the number of men.
En sammenligning af tallene fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen med folketællingstallene for år, der ligger tæt op ad hinanden (man har sammenlignet tallene fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen 1983 med tallene fra folketællingen 1981 — 1982 for Frankrigs vedkommende og 1980 for Tysklands vedkommende) viser, at de for de fleste aldersgruppers vedkommende ligger meget tæt på hinanden og derfor er rimeligt konsistente.
A comparison of the LFS with the Census figures for near ad jacent years (comparing the 1983 LFS with the 1981 Census — 1982 in the case of France, 1980 in the case of Germany) shows that for most age groups they are quite close and, therefore, reasonably consistent.
De vigtigste undtagelser er følgende:
The main exceptions are:
Frankrig, hvor tallene fra folketællingen for de yngste aldersgruppers vedkommende er væsentligt lavere end tallene fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen, hvilket enten kan tilskrives det meget lille antal adspurgte personer eller det forhold, at man ikke har medregnet personer, der lever i kollektive husstande (og som for størstepartens vedkommende muligvis ikke er økonomisk aktive;
France, where in the youngest age groups the Census figures are significantly lower than the LFS figures, either reflecting problems of small sample size or the exclusion of the those living in collective households (who for the most part may not be economically active);
Der er dog tre lande, hvor udviklingen har været anderledes.
Three countries, however, are ex ceptions to this.
I Nederlandene forblev antallet af kvindelige lønmodtagere mere eller mindre uændret i forhold til den samlede beskæftigelse mellem 1983 og 1991, mens antallet af mandlige lønmodtagere steg en smule.
In the Netherlands, the number of women employees remained more or less unchanged in relation to total employment be tween 1983 and 1991 while the relative number of male employees rose slightly.
I Stor britannien var der tale om et relativt fald i antallet af både mandlige og kvindelige lønmodtagere i denne periode, selv om tilbagegangen var langt større for mændenes vedkommende (fra 87% af den samlede be skæftigelse i 1983 til 81%. i 1991 sammenholdt med en tilbagegang fra 94% til 92% for kvindernes ved kommende).
In the UK, the relative numbers of both men and women employees fell over this period, though the decline was much more marked for men (from 87% of the total in 1983 to 81% in 1991 as against a fall from 94% to 92% for
Irland, hvor erhvervsfrekvensen for kvinder i den mellemste aldersgruppe (30-54 år), således som de fremgår af EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse, er væsentligt højere end det fremgår af folketællingstallene;
Italy, where the Census rate for the very oldest age group (65 and over) is higher than the LFS rate.
• af kvindelige lønmodtagere (fra 90% til 93%).
women). In both cases, the decline reflects the growth in importance of self-employment.
Men både i disse og i andre lande er der stadigvæk for holdsvis flere kvinder, der arbejder som lønmodtagere, end mænd, og andelen af selverhvervene kvinder er væsentligt mindre.
In Denmark, the relative number of male employees increased by more (from 82% to 86% of total in employment) than the relative number of women em ployees (from 90% to 93%).
Italien, hvor erhvervsfrekvensen ifølge folketællingen for den ældste aldersgruppe (65 år og derover) er højere end erhvervsfrekvensen i henhold til tallene fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen.
Nevertheless, in these and other countries, the proportion of women working as employees remains higher than that of men and the proportion working as self-employed significantly lower.
For at gøre tallene mere sammenlignelige har man brugt ILO-overslag over erhvervsfrekvenser for de forskellige år i løbet af 1980'erne afledt fra nationale arbejdsstyrkeundersøgelser — og offentliggjort i ILO's Year Book of Labour Statistics, hvert år — som er mere konsistente med folketællingsdataene (dvs. de udviser ikke ovennævnte markante forskelle) til at justere folketællingstallene efter EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse.
To improve comparability, the ILO estimates of activity rates for various years during the 1980s, derived from national Labour Force Surveys — and published in the ILO Year Book of Labour Statistics, various years — which are more consist ent with the Census data (ie they do not show the significant differences noted above) have been used to adjust the Census figures to a Community LFS basis.
Specielt har man sat erhvervsfrekvenserne fra EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse i relation til ILO-erhvervsfrekvenserne for et år i midten af 1980'erne — enten 1985 eller 1986 — for hvilket begge sæt tal findes for det pågældende land, og forholdet mellem førstnævnte og sidstnævnte tal for hver 5-års aldersgruppe er anvendt på folketællingsdataene for at tilpasse disse efter EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse.
Specifically, the rates from the Community LFS have been related to the ILO rates for a year in the mid-1980s — either 1985 or 1986 — for which both sets of figures exist for the country in question and the ratio of the former to the latter for each five-year age group has been applied to the Census data to adjust these to a Community LFS basis.
I stort set alle tilfældene, bortset fra de ovennævnte, ændrer justeringsfaktorerne kun folketællingstallene med ca. 12%.
In virtually all cases, apart from those noted, the adjustment factors change the Census figures by only around 12%.
Den relative stigning i antallet af kvinder, der arbejder som lønmodtagere, var særligt udtalt i de sydlige EF-lande, efterhånden som antallet af familieforetagender ind skrænkedes.
For Belgium, no detailed breakdown of activity rates by age is published by ILO after 1981 and, therefore, there is no basis for making an adjustment to the Census figures which accord ingly have not been altered.
I Grækenland steg antallet af kvindelige lønmodtagere med 10% mellem 1983 og 1991 i forhold til det samlede antal kvin der i beskæftigelse — det skal sammenholdes med en stigning på kun 2% for mændenes vedkommende — mens den i Spanien steg med 8% alene i de fire år mellem 1987 og 1991 — hvilket var det dobbelte af stigningen for mændenes vedkommende. mende.
Since a comparison of the 1983 Community LFS figures with the 1981 Census figures shows little significant difference either in the level of rates or in the pattern of variation between age groups, the unadjusted Census figures ought to be reasonably consistent with the 1991 LFS rates.
Erhvervsfrekvensen for mænd og kvinder
The growth of women working as paid employees was particularly pronounced in the Southern Member States, as family working declined in importance.
For Belgiens vedkommende har ILO ikke offentliggjort erhvervsfrekvenser specificeret efter aldersgruppe efter 1981, og der er derfor ikke grundlag for at foretage en justering af folketællingstallene, som følgelig ikke er blevet ændret.
In Greece, the number of female employees in creased by 10% in relation to the number of women in employment between 1983 and 1991 — as against a rise of only 2% in the case of men — while in Spain, it rose by 8% in the four years 1987 to 1991 alone — double the rise for men.
For så vidt angår Spanien, Irland og Storbritannien for 1960/61, Belgien og Nederlandene for 1960 og 1970 og Tyskland for 1980, angiver ILO ikke erhvervsfrekvenser for hver enkelt 5-års aldersgruppe, men i nogle få tilfælde kun for større grupper.
In the case of Spain, Ireland and the UK for 1960/61, Belgium and the Netherlands for 1960 and 1970 and Germany for 1980, the ILO does not give activity rates for each five-year age group but in a few cases only for more aggregated groups.
I de første to tilfælde, hvor to 5-års grupper er slået sammen, kan den samme erhvervsfrekvens anvendes på hver undergruppe, uden at det indvirker nævneværdigt på sammenligningerne.
In the first two cases, where two five-year age groups have been aggregated, the same rate can be applied to each subgroup without affecting the comparisons more than marginally.
For de øvrige lande, hvor tre, fire og for Storbritanniens vedkommende i 1961 endog seks 5-års aldersgrupper er slået sammen, har man brugt tal fra De Forenede Nationer til at foretage overslag over erhvervsfrekvenser for mindre aldersgrupper.
For the other countries, where three, four and even, for the UK in 1961, six five-year age groups are aggregated, United Nations figures have been used to estimate the rates for more disaggregated groups within the age span.
I ingen af de tilfælde, hvor der mangler detaljerede tal for erhvervsfrekvenserne, er det sandsynligt, at resultaterne er blevet påvirket i større omfang af denne beregningsmetode.
In none of the cases where detailed activity rates are missing are the results likely to be greatly affected by this estimation procedure.