natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det blev understreget, at selv om det forekommer indlysende for de mennesker, der arbejder med problemerne i praksis, er det ikke alle, der er klar over, hvilken ulykkelig situation det er at blive nægtet sine rettigheder eller have svært ved overhovedet at få adgang til disse rettigheder.
It was underlined that, although this may be obvious to people working in the field, not everybody is aware to the same degree of the suffering of those whose rights are denied or who have difficulty gaining access to their rights.
Der blev udtrykt tvivl om, hvorvidt målet om europæiske rettigheder og europæisk borgerskab kan nås på kort sigt, og nogle mente, at man burde gøre noget ved problemet ved at se nærmere på årsagerne til denne tvivl.
Doubts were expressed as to whether the goal of European rights and citizenship can be achieved in the short term, and some thought that this scepticism should be addressed by looking at the sources of these doubts.
Hvis vi skal opbygge et socialt Europa, er der brug for større opbakning fra alle involverede parter.
If we are to build a social Europe, we need a greater commitment on the part of all concerned is seen as necessary.
Der må skabes nye kompromiser mellem den økonomiske og den sociale sfære.
New compromises have to be attained between the economic and social spheres.
Deltagere slog på, at tiden nu var inde til at få vedtaget et retsgrundlag for fremme af borgernes rettigheder og for de nødvendige foranstaltninger på dette område byggende på de nye bestemmelser i Amsterdam-traktaten.
Participants stated that the time was now right to establish a legal basis for the promotion of rights and for measures necessary in this area, building on the achievements of the Amsterdam Treaty.
Det blev foreslået, at specifikke rettigheder, f.eks. børns rettigheder, indarbejdes i traktaten.
There were calls for the inclusion in the Treaty of specific rights - such as recognition of the rights of children.
Med udgangspunkt i Vismandsudvalgets rapport gav deltagerne konkrete eksempler på den indbyrdes afhængighed mellem sociale, borgerlige, kulturelle og økonomiske rettigheder.
Building on the work of the Comité des Sages, the participants provided tangible examples of the interdependence of social, civic, cultural and economic rights.
Det blev antydet, at uden sociale rettigheder for alle ville politiske rettigheder blive et privilegium for de få, som kun kunne nedarves, således som det tidligere var tilfældet.
Without social rights for all, political rights, it was suggested, would become a privilege of the few and depend, as they once did, on inheritance.
Der var enighed om, at det er vigtigt at arbejde for borgerlige og sociale rettigheder på samme tid - som det er nu, udgør de sociale rettigheder blot et generelt princip.
There was consensus on the importance of working on civil and social rights together - as it stands, social rights merely constitute a general principle.
Det blev anset for en af de vigtigste opgaver at få sociale rettigheder fuldt anerkendt i EU-traktaten.
Getting social rights fully acknowledged in the EU Treaty was seen as a priority.
Partnerskabsmodellen betragtes som en metode til at overvinde adskillelsen af de borgerlige og sociale rettigheder og bringe dem tættere sammen.
The partnership approach is seen as way of overcoming the separation of civil and social rights and bringing them closer together.
En debat på græsrodsniveau i samtlige medlemslande ville sætte øget fokus på det europæiske borgerskabsbegreb og de europæiske borgerrettigheder.
The initiation of debate at grassroots in all Member States would highlight the importance of European citizenship and rights.
En kollektiv kampagne ville også betyde, at man kunne tage emner op vedrørende de borgerlige rettigheder og borgerskabsbegrebet, f.eks. de problemer, som de fattige, de unge, de udstødte og hjemløse og mennesker med alvorlige handicap slås med - alle dem, der aldrig kommer til orde.
A collective campaign would also enable subjects related to rights and citizenship to be addressed, such as the problems of poor, young, dispossessed and seriously disabled people - those whose voices are not heard.
På forummet lancerede ngo'er og EFS en kampagne til fordel for europæiske borgerrettigheder.
During the Forum, NGOs and the ETUC officially launched a campaign for a European "Bill of Rights".
Det blev foreslået, at Kommissionen skulle iværksætte et program for en sådan kampagne byggende på de nye traktatbestemmelser, som giver EU mulighed for at iværksætte foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling.
It was suggested that the Commission should launch a programme which takes account of this campaign, based on the new Treaty provisions which allow the Community to take action against discrimination.
Aktiv inddragelse af borgerne og styrkelse af borgerrettighederne - Hvad kan vi lære af Irland?
Promoting partnership and citizenship - a lesson from Ireland?
Hugh Frazer fra Combat Poverty Agency, Irland, fortalte deltagerne på workshoppen om aktiv inddragelse af borgerne og styrkelse af borgernes rettigheder, at en udbygning af partnerskabsarrangementer på lokalt, regionalt, nationalt og EU-plan og etablering af kontakter og forbindelser mellem disse forskellige niveauer er en afgørende forudsætning for at kunne bekæmpe fattigdom og social udstødelse med held og fremme borgernes aktive deltagelse og de borgerlige rettigheder i hele EU.
Hugh Frazer of the Combat Poverty Agency, Ireland, told the participants at the Promoting participation and citizenship session that the extension of partnership arrangements at local, regional, national and EU levels and the establishment of links between these levels is essential if we are to tackle poverty and social exclusion successfully and promote greater participation and citizenship throughout the EU.
Med udgangspunkt i erfaringerne fra Irland gennemgik Hugh Frazer, hvorfor der er brug for partnerskabet, hvilke grundlæggende forudsætninger der skal være opfyldt, og hvilke hindringer der skal overvindes.
Drawing on the Irish experience, Mr Frazer examined why partnership is required, what the essential prerequisites are, and what barriers need to be overcome.
I Irland har man i det seneste tiår i stigende grad - og i vidt omfang med held - benyttet sig af partnerskabsarrangementer på lokalt og nationalt plan som et vigtigt middel til både at fremme økonomisk vækst og finde løsninger på alvorlige økonomiske og sociale problemer, navnlig arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse.
In Ireland, there has been a growing and largely successful emphasis over the past decade on using partnership mechanisms at local and national levels as a key means of both promoting economic growth and addressing profound economic and social challenges - especially unemployment, poverty and social exclusion.
Denne form for »partnerskab«, der er defineret som en organisatorisk ramme for politisk beslutningstagning og udarbejdelse og gennemførelse af planer, der mobiliserer en koalition af interesser omkring en fælles dagsorden, involverer ikke blot myndighederne og arbejdsmarkedets traditionelle parter (arbejdsgivere, fagbevægelse og landbrugsinteresser), men også ngo'er, navnlig dem, der repræsenterer mennesker, som selv oplever fattigdom og social udstødelse.
This "partnership" - defined as an organisational framework for policymaking and implementation which mobilises a coalition of interests around a common agenda - involves not just the government and traditional social partners (employers, trade unions, farming interests) but also NGOs, particularly those representing people experiencing poverty and social exclusion.
Partnerskabet er andet og mere end en høringsmekanisme og involverer også et element af fælles beføjelser og beslutningstagning.
The partnership goes beyond consultation and involves an element of power-sharing and decision-making.
Partnerskab tillægges stor betydning, fordi det kan bidrage til at tackle en række forvaltningsmæssige problemer.
Partnership is seen as important because it can help tackle a number of problems of governance.
F.eks. betyder den »flerdimensionale karakter« af fattigdom og social udstødelse, at årsagerne ikke kan behandles effektivt inden for en enkelt sektor eller en enkelt politik.
For example, the "multidimensional nature" of poverty and social exclusion means that no single sector or policy is sufficient to address their causes.
Der er således brug for koordinering og integrering på tværs af en række politiske områder (økonomiske, sociale og kulturelle) og mellem mange forskellige aktører.
Coordination and integration are thus required across a range of policy areas (economic, social and cultural) and players.
På lignende måde gælder det, at de nationale myndigheder i stigende grad mangler informationer, ressourcer og sagkundskab til selv at løse problemerne via de eksisterende politiske eller administrative strukturer.
Similarly, national authorities increasingly lack sufficient information, resources or expertise to solve problems on their own through existing political or administrative structures.
Men heller ingen af de øvrige sektorer har tilstrækkelige ressourcer eller viden til at løse problemerne på egen hånd.
Equally, none of the other sectors have the resources or knowledge to solve the problems on their own.
Det vil sige, at der er behov for nye forvaltningsformer, hvor de forskellige sektorer arbejder sammen på at løse grundlæggende samfundsproblemer.
Thus new forms of governance are needed, whereby the different sectors work together to address fundamental social problems.
Disse arrangementer skal afføde en mere strategisk og målrettet indfaldsvinkel til problemerne, mobilisere nye ressourcer og mennesker og skabe synergi mellem de forskellige aktørers indsats.
These arrangements need to foster a more strategic and planned approach to tackling the problems, to mobilise new resources and people, and to create synergy between the efforts of the different players.
Ud fra erfaringerne fra Irland er der følgende grundlæggende forudsætninger for et succesrigt partnerskab - som ifølge Hugh Frazer formentlig også vil være relevante på EU-plan:
In the light of the Irish experience, the essential prerequisites for successful partnership - which Mr Frazer suspects are also very relevant for the EU level - include: • broad acceptance by all partners of the importance of sharing the benefits of growth fairly, and of promoting social solidarity and a better quality of life for all; • recognition of the interdependence of different sectors and partners; • agreements on what the core problems to be addressed are and a commitment to problem-solving based on trade-offs; • clarity about the partnership mechanisms and relationships used and where they fit into the wider political decision-making process; • a commitment to a dynamic process in which a partnership approach is given as much weight in a policy's implementation and monitoring as in its design; and • clear linkages whereby national-level partnership can learn from local partnerships.
• bred accept hos alle partnerne af, at det er vigtigt at sikre en retfærdig fordeling af fordelene ved væksten og at fremme solidariteten i samfundet og arbejde for bedre livskvalitet for alle • anerkendelse af den gensidige afhængighed mellem forskellige sektorer og partnere • enighed om, hvad det er for centrale problemer, der skal løses, og opbakning til en problemløsning baseret på afvejninger og kompromiser • klarhed om de anvendte partnerskabsmekanismer og -relationer, og hvordan de passer ind i den bredere politiske beslutningsproces • et forpligtende engagement i en dynamisk proces, hvori en partnerskabsmodel får lige så megen vægt i gennemførelsen af og tilsynet med en given politik som i udformningen af den • tydelige kontakter og sammenkædninger, hvorved partnerskaber på nationalt plan kan lære af lokale partnerskaber.
The main barriers to successful partnership include the following: • the question of who are appropriate partners in particular situations can be problematic; • partnership structures are often set up in addition to or outside mainstream policymaking or implementing arrangements, and their status may not be clear;
• Det kan være svært at vide, hvem der er de rette partnere i bestemte situationer. • Partnerskabsstrukturer etableres ofte som supplement til eller uden for de normale beslutnings- og implementeringsarrangementer, og deres status er ikke altid entydig. • Der kan opstå spændinger mellem de folkevalgte og de øvrige, der er involveret i partnerskabsstrukturer, hvis der ikke på forhånd er den rette forståelse af, hvordan begreberne repræsentativt demokrati og nærdemokrati supplerer hinanden. • Vanskeligheder ved at sikre, at repræsentanter for samtlige sektorer i partnerskabsarrangementer har forbindelse bagud til en større kreds, og dermed sikre størst mulig åbenhed, engagement og ansvarlighed. • Deltagelse i partnerskaber på det sociale område indebærer særlige problemer og udfordringer for ngo'er, navnlig med hensyn til begrænset adgang til informationer og forskning og utilstrækkelige ressourcer til at udvikle effektive og nærdemokratiske strukturer.
• tensions can arise between elected representatives and those involved in partnership structures if the complementary roles of representative and participatory democracy are not fully worked out and understood; • difficulties in ensuring that representatives of all sectors in partnership arrangements link back to a broader constituency and thus ensure maximum transparency, involvement and accountability; • participating in social partnership poses particular problems and challenges for NGOs - especially related to limited access to information and research and insufficient resources to develop effective and participative structures; and • there is relatively limited experience of managing complex partnership structures and relationships so that the different ways of working and different cultures of the different sectors can be accommodated.
• Der er relativt begrænset erfaring med at forvalte komplekse partnerskabsstrukturer og -relationer og sikre, at de kan tilpasses de forskellige sektorers individuelle arbejdsmetoder og -kulturer.
With regard to partnership at the EU level, Mr Frazer made seven suggestions that the Forum might pursue.
Samfundsdialogen - dækkende formuleringen og implementeringen af og tilsynet med politikken på de relevante områder - bør indgå som et element i alle EU-udvalg og politiske beslutningsfora.
Civil dialogue - covering the making, implementation and monitoring of policy - should be a feature of all EU committees and policy making forums.
De bør også sikre, at anerkendte ngo'er opfylder stringente krav med hensyn til at fremme aktiv deltagelse og inddragelse af dem, de repræsenterer.
They should also ensure that recognised NGOs adopt high standards in facilitating the participation and representation of those they represent.
Den bør også støtte udveksling af informationer og god praksis mellem medlemslandene.
It should also support the exchange of information and good practice between Member States.
Arbejdsgivere, fagbevægelse og ngo'er bør inddrages fuldt ud i udformningen, planlægningen, implementeringen og tilsynet.
Employers, unions and NGOs should be fully involved in design, planning, implementation and monitoring.
Hugh Frazer understregede, at partnerskaber ikke er et mål i sig selv, men et middel til at opbygge et mere solidarisk og demokratisk Europa baseret på princippet om social retfærdighed.
Partnership, Mr Frazer told participants, is not an end in itself but a means to the end of building a more inclusive and participatory Europe based on principles of social justice.
Udvikling af effektive og solidariske partnerskabsarrangementer er en af de vigtigste metoder til at styrke demokratiet og investere i bekæmpelse af fattigdom, ulighed og udstødelse.
Developing effective and inclusive partnership arrangements is one of the key ways to enhance democracy and invest in tackling poverty, inequality and exclusion.
Partnerskaber kan således blive et af flere vigtige redskaber i bestræbelserne på at bringe Europa tættere på alle dets borgere.
Partnerships can thus be one of several important tools for bringing Europe closer to all its citizens.
Workshoppen drøftede, hvordan man fjerner hindringerne for borgernes aktive deltagelse og sikring af bestemte gruppers borgerrettigheder. Der var indlæg fra organisationer, der repræsenterer og kæmper for de unge, de hjemløse, de fattige og vanskeligt stillede og migranterne - alle sammen grupper med stor erfaring i social udstødelse og i, hvordan man bekæmper den.
The session examined how to remove obstacles to participation and citizenship for specific groups, with contributions from organisations seeking to represent and fight for young, homeless, poor and vulnerable people, and migrants - all of whom have considerable experience of exclusion and ways of combating it.
Der var flere forslag til, hvad de forskellige parter kan gøre for at fjerne de mange hindringer.
A variety of suggestions were made as to what the various parties could do to clear the obstacles.
På EU-plan blev det understreget, at det er vigtigt at give ngo'erne en klar og entydig rolle i traktaten, og blandt forslagene i øvrigt indgik en »ngo-tænketank« med tilknytning til Kommissionen.
At EU level, some contributors stressed the importance of giving NGOs a clear role in the Treaty, while further suggestions included an NGO "think-tank" attached to the Commission.
• støtte og fremme udviklingen af god praksis ved at gøre det lettere for marginaliserede grupper og »usynlige« borgere at deltage aktivt i den politiske debat • undersøge de forskellige hindringer for borgerrettighederne og borgernes aktive deltagelse, og hvad man kan gøre for at fjerne disse hindringer
• examine barriers to citizenship and participation and the different means and opportunities to bring them down; and
• fortsætte bestræbelserne på at give begrebet »europæisk borgerskab« et tydeligere indhold og informere folk bedre om deres rettigheder og ansvar på EU-plan.
• continue its efforts to give a clearer content to the notion of European citizenship and better inform people of the rights and responsibilities they have at EU level.
Der blev præsenteret to konkrete eksempler på partnerskaber i funktion - Irlands nationale system af partnerskaber (se det indrammede felt, side 27) og Italiens »lokale og regionale beskæftigelsespagter« (se det indrammede felt nedenfor).
Two concrete examples of partnership in action were presented to the session - Ireland's national system of partnerships (see p.25) and Italy's territorial employment pacts (see below).
Mange var af den opfattelse, at aktiv deltagelse og medindflydelse er et middel og ikke et mål i sig selv - målet må være at opbygge et mere solidarisk og demokratisk Europa baseret på princippet om social retfærdighed.
Many were of the opinion that participation is a means and not an end in itself - the end being the construction of a more inclusive and participatory Europe, based on principles of social justice.
Vanskelighederne ved at forvalte partnerskaber kan tilskrives det faktum, at der eksisterer forskellige forvaltningsmetoder, hvilket understreger behovet for udveksling af information, hensigtsmæssige metoder og konkrete erfaringer.
The difficulties in managing partnerships stem from the existence of different methods of governance which points up the need to exchange information, best practice and tangible experiences.
Ngo'er må ofte konstatere, at samfundsdialogen ikke anerkendes i det omfang, den burde, og det resulterer i en vis sendrægtighed og mangel på fremskridt med hensyn til at institutionalisere dialogen.
NGOs often find that the civil dialogue is not recognised as it should be, which leads to a certain slowness and lack of progress in institutionalising dialogue.
Det, der derfor er brug for, er en indsats for at sikre, at samfundsdialogen og den sociale dialog supplerer hinanden.
What is therefore required is action to make civil and social dialogue complementary.
Referenten opfordrede alle til at arbejde aktivt med på revisionen af traktaten ved at komme med oplæg til deres lokale og nationale myndigheder og til relevante organisationer.
The rapporteur called for everyone to participate in the revision of the Treaty by making representations to their local and national governments as well as to relevant organisations.
Renzo Brunoldi fra den italienske faglige landsorganisation CGIL skitserede de italienske erfaringer med »lokale og regionale pagter« over for workshoppen og gav et konkret eksempel på et socialt partnerskab på lokalt plan.
Renzo Brunoldi of the CGIL trade union confederation outlined the Italian experience with "territorial pacts" to the Promoting participation and citizenship workshop, providing a concrete example of social partnership at local level.
I begyndelsen af 1990'erne var der tale om en radikal omlægning af politikken for støtte til de vanskeligt stillede områder i Syditalien (eller Mezzogiorno).
At the beginning of the 1990s, there was a radical change of policy on helping the deprived areas of southern Italy (or Mezzogiorno).
Fra den tidligere meget centraliserede strategi, som efterhånden var gået noget i stå, bevægede man sig gradvist i retning af en form for indgreb baseret på subsidiaritetsprincippet og øget inddragelse af regionale og lokale myndigheder.
From the previous very centralised approach, which over the years had run out of steam, there was a gradual move towards a form of intervention based on principle of subsidiarity, with greater involvement of regional and local authorities.
Med udgangspunkt i disse første erfaringer med integrerede lokale investeringer, som indledtes i 1991, og behovet for at fokusere på lokal udvikling, som også blev påpeget i Kommissionens hvidbog fra 1993 om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, indgik arbejdsmarkedets parter i november 1994 en aftale med regeringen. I denne aftale indgik den såkaldte »lokale eller regionale pagt« (patto territoriale) som et middel til at intervenere for at forbedre produktiviteten og infrastrukturen i fattige områder, begyndende med Syditalien.
On the basis of this initial experience of integrated local investment, which started in 1991, and the need to focus on local development which was identified in the 1993 EU White Paper on growth, competitiveness and employment, the social partners reached an agreement with the government in November 1994.
Det sociale og kulturelle eksperiment, som den lokale eller regionale pagt var udtryk for, og som var baseret på forslag udarbejdet af erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter, blev efterfølgende sanktioneret med national lovgivning (lov 341/95) og blev en model for lokal økonomisk udvikling.
The social and cultural experiment of the territorial pact, which emerged from proposals drawn up by the economic and social partners, was subsequently sanctioned by national legislation (Law 341/95) and became a model for local economic development.
Det Nationale Råd for Økonomi og Beskæftigelse (CNEL), hvori der sidder repræsentanter for fagbevægelse og arbejdsgivere tilligemed en række eksperter, gennemførte et program for udarbejdelse og fremme af lokale og regionale pagter.
The National Council for Economic Affairs and Labour (CNEL), which brings together representatives of trade unions and employers plus a number of experts, conducted a programme for drawing up and promoting territorial pacts.
Rådet bestemte, at disse pagter skulle være baseret på lokalt samarbejde og dialog mellem institutioner og økonomiske og sociale
The Council laid down that these pacts should be