natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter en neddæmpning af den økonomiske vækst i anden halvdel af 1995 og begyndelsen af 1996 synes et gradvist stærkere opsving i den økonomiske aktivitet nu at være undervejs, støttet af en sundere og mere velafbalanceret kombination af makroøkonomiske politikker til ligemed fremskridt i retning af øget
Adjustmentofexchangeratesisnolongeran option with a single currency.Policy will, therefore, need to en-surethatsuchstabilisersareallowed to function as effectivelyas possible,so that regions suffering a decline in economic activitY and increased unemPloYment willbenefit from the higher net fiscaltransfers from national budgets (in often been attributed to globalisation or the introduction of new tech-nologies, it was mainly causedbY the deep recession of1992-93,which resulted from a stability conflict: initial overheating in the production processwas aggravatedbY a distorted policy-mix, amplified bythe effects of German unification.
Den positive udvikling afhænger af, om den gunstige kombination af po-
the form of lower tax Payments andhigher social transfers) which are the automatic result of their operation.
Samtidig bliver det nødvendigt i højere grad at fokusere på en afbalanceret regional udvikling for at forhindre alt for stor migration i arbejdsstyrken som reaktion på manglende jobmuligheder; det er vigtigt at undgå, hvis den økonomi ske samhørighed skal bevares in den for EU.
growth above the upward trend in Iabour productivity is forecast to result in employment growth of 0.5Voand 0,97o in 1997 and 1998'a cumuIative increase of about 2 millionjobs.
Det vil fortsat være en vigtig målsætning for strukturfondene. dene.
However, the decline in unemployment will remain somewhatlimited (from LLTo of the labour
Årlig ændring i beskæftigelsen i EU, 1970-96
After a setbackto economic g So w t h in the second half of 1995 and inearly 1996, a gradually strengthening upturn in economic activitY in the Union' 1970'96
Ärlig ændring i %
Annual change in employment
% af arbejdsstyrken
Unemployment rate
I Årlig ændring i den samlede beskæftigelse
IAnnualchangeintotal employment
Arbejdsmarkedstilpasninger er det andet væsentlige element i disse mekanismer.
Labour market adjustment is theother major element in these mech-anisms.
Spørgsmålet er, om det europæiske arbejdsmarked er stærkt nok til at tage den udfordring op, der ligger i at skulle bidrage til at sikre en afbalanceret udvikling i beskæftigelsen i hele EU på et tilstrækkeligt højt niveau til at skabe job både til de arbejdsløse og til de nytilkomne på arbejdsmarkedet.
Is the EuroPean labourmarket sufficiently robust to faceup to the challenge of helping tosecure balanced development of employment across the Union at aratehigh enough to ensure jobs for boththe unemployed and newcomers onto the labour market?
Disse spørgsmål er behandlet i det følgende.
These issuesare addressed below.
Hovedtendenser i 1996
Major trends in 1996
En mere detaljeret analyse af de tendenser, der omtales nedenfor bliver behandlet i den efterfølgende del af dette år rapport om beskæftigelsen i Europa.
More detailed analysis of the trendshightighted below is set out in the
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag den til gengæld ved med at falde, og i 1996 lå den lige over det lave­ste nogen sinde i de sidste 22 år (figur 3).
An employment agenda for the year 2000: issues and policies ation did not get much worse, butneither did it improve significantly.
De unge — nu lysner det gået langsomt med at få erstattet de 5 mio. job, der gik tabt i begyndelsen af 1990'erne, for slet ikke at tale om at få skabt de ekstrajob, der skal til for at skaffe beskæftigelse til det stigende antal mennesker, der ger­ne vil arbejde (figur 1).
force in 1996 to L0.37o in 1998) sincelabour supply is still expected torise by about 0.57o a year.
Beskæftigelsesfrekvensen i EU har derfor også været stort set uændret siden sidste år, nemlig lidt 60% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
Becauseof the low growth in employment, there was no reductioninunemployment.I_fnemploy-mentevenedged upatthebeginning of 1996 to reach l LTo rn March and since then it has fallen only slightly.
Selv om erhvervsfrekvensen blandt unge af begge køn mellem 15 og 25 år fortsat faldt (til 47%), var det dog kun med halvt så meget som i de foregående fire år.
These positive developments relyupon the continuation of a favourable policy-mix, including crediblebudgetary policies and appropriatewage behaviour.
Tendensen på lang sigt til, at en større del af de unge forbliver længere under ud­dannelse, gjorde sig fortsat gælden­de, men stigningen var mindre, efterhånden som der kom flere job­muligheder.
Budgetary consolidation combined with the politicaldetermination to start EMU as an- nouncedcontribute to the improve-mentintheeconomic prospects
litiske tiltag, herunder troværdige budgetpolitikker og en vis løntilba­geholdenhed, videreføres.
The increase in employment whichbegan in 1995 faltered in 1996, rising by less than 600,000, half asmuch as in 1995.
Budget­sanering, kombineret med den faste politiske vilje til at starte ØMU som aftalt, er med til at forbedre selve de økonomiske udsigter.
The total numberemployed in the Union is now justover L48 million, still over 3 millionbelowthepeakof151.5millionreached in 1991.
Desuden tegnede deltidsbeskæfti­gelsen sig i 1996 ligesom i de fore­gående år for hele nettostigningen i antallet af job, og andelen af perso­ner med deltidsarbejde steg igen.
There has beenonly slow progress in making up the5 million job losses of the early1990s, let alone in achieving therate of expansion of jobs which isneeded to provide employment forthe increased number of people whowould like to work (Graph 1).
Næsten uændret beskæftigelse og arbejdsløshed
Member States,the rate of unemployment in July 1997 was higher than in L994, in Germany markedly so.
Ungdomsarbejdsløsheden er faldet noget i de sidste 15 år.
Unemploymentalso rosein Japan for the fifth consecutive year.
Selv om den stadigvæk er ca. dobbelt så høj som arbejdsløsheden blandt voksne (ca. 20% sammenholdt med under 10%), er der sket en markant æn­dring i løbet af det seneste tiår i sammensætningen af gruppen af arbejdsløse, efterhånden som an­delen afunge arbejdsløse er blevet mindre som følge af dels demogra­fiske faktorer, dels faldende erhvervsfrekvens, mens andelen af voksne arbejdsløse er langt højere.
In the US, or the other hand, unemployment continued to fall and in1996 was onlyjustabove the lowest rate of the last22years (Graph3).
Den stigning i beskæftigelsen, som ind­ledtes i 1995, tog noget af i 1996, hvor den talte under 600.000 nye job, hvilket var halvt så mange som i 1995.
The employment rate in the Union has, therefore, also remained virtually unchanged since last year,atjustover 60Voof working agepopulation .
Det samlede antal personer i beskæftigelse i EU som helhed er nu godt 148 mio., og det er stadig over 3 mio. færre end de 151,5 mio., man nåede op på i 1991. Det er kun
In both the USand Japan, by contrast, the employment rate reached a post-
På grund af den lave vækst i be­skæftigelsen var der ikke tale om noget fald i arbejdsløsheden i sam­me periode.
For young people of both sexes aged 15 to 24, though participa- themselves.
I begyndelsen af 1996 steg arbejdsløsheden endda og nåede i marts op på 11%, og siden da er den kun faldet meget lidt; i juli 1997 var den stadig oppe på 10,6%.
The inherent risks inthese forecasts are about the credibility of pursuing such a strategyand the timely realisation of thethird stageof EMU.
Årbejdsløshedsprozent i EU, USA og Japan, 1974-96
1996 can be described as a year
% af befolkningen, 15-64
'time-out' of in terms of employ- rise was smaller tunities increased.
% af arbejdsstyrken
of people working parttime wentup again.
Deltidsar­bejde har givet mange kvinder mu­lighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, men det har end­nu ikke bidraget til større ligestil­ling mellem deltidsansatte og fuldtidsansatte. Beskæftigelsesfre­kvensen blandt kvinderne forblev stort set uændret i recessionsårene, mens den faldt markant for mænde­ne.
207o as against under I\Vo), the composition of the unemployed haschanged significantly over the lastdecade as the relative number ofyoung unemployed has declined, asa result of both demographic factorsand falling participation, while the unem- relativenumberofadultployed is much higher.
Arbejds­løsheden blandt kvinderne er imid­
Almost twothirds of the net additional jobs created in the Union as
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: problemstillinger og politiske tiltag
An employment agenda for the year 2000: issues and policies a whole in the two Years 1994-96went to women, continuing the opportunities and longterm unemployment) will be published Iater in the year.
En produktionsstigning forbundet med øget beskæftigelse — to nødvendige elementer
Long-termunemployment - arlintractable problem trend of the recent Past.
Arbejds­løsheden blandt mændene synes i højere grad at blive påvirket af ud­sving i den økonomiske aktivitet end arbejdsløsheden blandt kvin­derne.
Whilepart-timeworkhasenabled many women to enter the labour market, it has not Yet contributed to a greater equalitY of treat-
Langtidsledigheden har bidt sig fast
Underlying faetorsrrr structural trendsand adjustments
Den stigning i beskæftigelsen, som kunne regi­streres i perioden 1994­96, var så­ledes helt i overensstemmelse med den langsigtede tendens i EU i for­holdet mellem væksten i BNP og væksten i beskæftigelsen, som bety­der, at der skal en vækst i BNP på lige knap 2% om året til for at skabe nogen stigning overhovedet i antal­let af beskæftigede.
Longterm unemPloymentrates have largely followed the trend inoverall unemployment rates overthe last 15 years, with alag of a Year ment between Parttime and full-time workers.
Dette forhold har været meget stabilt i de sidste tyve år, selv om der er tegn på, at væksten i de sidste ti år har været en smule mere beskæftigelsesinten­siv end i de ti foregående år (fi­gur 6).
EmPloYment of women had remained broadlY unchanged duringtherecessionyears, while that of men had fal- len markedly.
De problemer, EU kan forvente at blive konfronteret med I den nærmeste fremtid, vil stille disse tilpasningsmekanis­mers styrke og fleksibilitet på en alvorlig prøve, og det er et stort spørgsmål, om Europa er klar til at tage udfordringerne op.
Although total unemployment began to fall in 1985,the rateof longterm unemPloyment continued to rise and only showed signsof falling in 1986,when total unem-
Det er et vigtigt politisk mål i hele EU at forsøge at sikre, at vækstens beskæftigelsesintensitet er forene­lig med andre økonomiske mål som opretholdelse af konkurrenceevnen på længere sigt. Der er store for­
The likely response of the Europeaneconomy to economic shocks andstructural changes is a function ofexistingunderlyingeconomictrends and the way in which the
Langtidsledigheden har i vidt om­fang fulgt udviklingen i den samlede arbejdsløshed i de sidste 15 år, med et efterslæb på et år eller lidt mere.
European economy, and in Particular, the labour market, adjusts to
Selv om den samle­de arbejdsløshed begyndte at falde i 1985, fortsatte langtidsledighe­den således med at stige og viste først i 1986 tegn på at ville gå ned igen, da den samlede arbejdsløs­hed var faldende for andet år i træk.
The averagerate of unemploYment of both men and women inthe Union has remained virtuallY unchanged for the Past two Years'although the rate for women is ployment was falling for the secondyear running.
Derefter fortsatte både lang­tidsledigheden og den samlede arbejdsløshed med at falde indtil 1990.
Both then continuedto falt together until 1990.
Selv om arbejdsløsheden at­ter begyndte at stige, da recessionen satte ind, fortsatte langtidsledigheden med at falde og begyndte først at stige igen i 1992 og har gjort det siden, så den i 1996 nåede op på 5% (figur 5).
Whileunemployment then began to risewith the onset of recession,longterm unemployment rates continued falling and only increased in L992. They have continued to do so stillsome 3 percentagePoints higher than for men at L2.5Vo compared with 9.37o.
Samlet arbejdsløshed og langtidsledighed i EU, 1986­96
I J n emPloYment since , reaching over 57o in 1996(Graph 5).
Arbejdsløshedsprozent efter køn i EU 1983­juli 1997
The following sectionsprovide an analysis of some of the reasons behindtheoveralltrendsdescribed above.
For ek­sempel ser vækst og jobmulighe­derne lovende ud inden for turistsektoren.
Change in employment and GDP in the Union, 1974-96
Hvordan får man de ledige tilbage i arbejde?
Total and long'tenn unemployment rates in the Union, 1986 to 1996
Ændringer i beskæftigelsen og BNP i EU, 1974-1996
Unemployment rates bY sex in the Union, 1983. July 1997
Hovedrapporten indeholder en de taljeret analyse af denne udvikling arbejdsdygtige alder, i år 2015 være faldende i næsten samtlige medlemsstater, og mere end halvdelen vil være over 40 år.
Output growth and itsemployment contsnf, -two necessary elements with differences in levels of labour productivity, partly withdifferences in rates of employment, in that the more pros-
Problemet kan tværtimod blive endnu mere akut, efterhånden som gennemsnitsalderen i befolkningen stiger med deraf følgende øget behov for indkomststøtte.
Theslowdowninemploymentgrowth in 1996 is a reflection of the perous countries tend to haveboth higher levels of productivity per hour worked and a higher proportion of their population inwork.
neret med flere mennesker i den ar bejdsdygtige alder, at EUs arbejds styrke voksede med næsten 1,5 mio. mennesker om året.
The association, however, slowdown in output growth in the Union - from Z ' / r V o in 199b to L,/rTo in 1996.
I de fire år mel lem 1990 og 1994 reducerede den faldende erhvervsfrekvens tilgangen til arbejdsstyrken med 1 mio. om året, således at den i stedet for at vokse med omkring 5 mio. i hele perioden kun voksede med godt 1 mio. Indskrænkningen i udbuddet af job var derfor ledsaget af et fald i den andel af befolkningen i den ar bejdsdygtige alder, som var aktivt arbejdssøgende.
Indeed, the increase in em- term unemployment while theremainder (L77o) had left the labourforce completely (in the sensethat they were no longer actively looking for work).
Det var en væsentlig medvirkende årsag til, at ar bejdsløsheden ikke steg mere, end tilfældet var.
For women, the proportion of those unemployed in 1995 finding work in1996 was even lower, at only justover a quarter, with half remainingunemployed and 23Vobecoming in- active.
Fleksibilitet og opfyldelse af arbej dsmarkedet s behov — "kvalifikationskløften" kationskløften"
The figures for individual Member States are broadly similar to thosefor the Union as a whole. fn Bel-
I perioden 1994-96 faldt erhvervsfrekvensen for mænd, men dog langt mindre markant end i reces-sionsårene.
grum and Ireland, the proportionwas under 207o,in both cases the
For kvindernes vedkommende fortsatte erhvervsfrekvensen med at stige, når man ser bort fra gruppen under 25 år, og den steg endda endnu hurtigere end før.
While some countries succeedbetter than others in attaininghigh rates of employment, theadditional jobs which result are
I 1996 steg erhvervsfrekvensen atter, idet ca. 850.000 meldte sig som nytilkomne i arbejdsstyrken — og det var næsten lige så mange som i samtlige fire år med recession. Stigningen i antallet af personer i beskæftigelse i 1996 var derfor ledsaget af en stigning i arbejdsløsheden og ikke et fald.
BU between GDP and employmentgrowth which implies that growthof GDP of just under 2Voa year isnecess ary in order to generate anyrise in the number employed at all.Thisrelationshiphasremainedvery stable over the past 20 years,though there are signs of a very not concentrated in particularsectors, and differences in the small increase in the employmentcontent of growth over the past 10 years as compared with the previous 10 years (Graph 6).
Den politiske udfordring
Tourism isan example of a sector which of-
Erhvervsstrukturen i EU er med til at styrke udviklingen af et todelt arbejdsmarked, hvor en stadigt større del af beskæftigelsen og de nye job er koncentreret på mere kvalifikationskrævende erhverv. Stort set hele nettotilvæksten til be skæftigelsen i perioden 1994-96 kunne tilskrives en stigning i antal let af job med forholdsvis høje kvalifikationskrav.
The policy challenge low chances of the unemployed find-ingworkbeingreflectedinthefiguresforlong-termunemploy-ment which are much higher thanin the rest of the Union.
Mens antallet af folk i ledende stillinger, liberale er hverv og teknisk krævende job steg ganske væsentligt, faldt antallet af personer i de elementære erhverv.
It already ac- labour force (by emigrants returning from abroad as well as by natu- ral population growth) rather thanby people moving from unemploy- ment into jobs.
Det eneste sted, hvor der kunne re gistreres en væsentlig stigning i an tallet af mindre kvalificerede job, var inden for salgs og servicefag, og ca. to tredjedele af nettostigningen på dette område gik til kvinder.
A central aim of policy across the European Union is to seek to ensure that the employment-contentof growth is compatible with other economic objectives, such as the
Det helt afgørende bliver at opretholde en stadigt ældre arbejdsstyrkes færdigheder og evner.
The policy challenge maintenanceofcompetitivenessover the long-term.
Det betyder, at det er vigtigt at få vendt den nuværende tendens til, at mændene trækker sig ud af ar bejdsstyrken stadigt tidligere. Det kræver i sig selv en gennem gribende ændring både i arbejds givernes holdning til ældre arbejdstagere og i den grundlæggende situation på arbejdsmarkedet, som alt for længe har været præget af, at alt for mange mennesker kappes om alt for få job.
There are sub- counts for some 5.SVo of GDP and67o of total employment and thisis forecast to rise to g V o by theendofthenextdecade.Simi-larly, the social economy, with5Vc of total employment and GToof the enterprises in the privatesector,couldbeanimportant stantial differences between countries with comparable income levels potential source of new jobs ifgiven the right support.
Der er noget, der tyder på, at mangel på kvalificerede medarbejdere kan være et særligt udtalt problem for små og mellemstore virksomheder. Sammenligner man rundspørger blandt virksomheder, gennemført i henholdsvis 1989 og 1994, var manglen på tilstrækkeligt kvalificerede ansøgere fortsat et alvorligere problem for virksomheder med under 200 ansatte end for stør-
Gettitrg the unemployedintojobs that the number of people in workis far from being the mechanistic result of market forces operating inan institutional vacuum and that there is a significant element ofchoice over this (in a societal rather o A large proportion of the unemployed are not equipped for thelabour market: in 1996, aroundhalf of both unemptoyed menand women over 25 had no edu- beyond than an individual sense) and that,therefore, this provides an opportunity for policy action.
Den forventede indskrænkning i EU's arbejdsstyrke må ikke betragtes som en løsning på arbejdsløshedsproblemet.
cational qualifications basic schooling.
Den lave beskæftigelsesfrekvens i EU i forhold til tilsvarende ud viklede økonomier er udtryk for, at der findes en meget stor ar bejdskraftreserve, der skal ab sorberes (over 20 mio.).
The disparities in GDP per headbetween European Union Member States are partly associated
Gennemsnitsalderen i den euro pæiske befolkning vil stige ganske betydeligt i de kommende år som følge af faldende fødselsfrekvens, højere gennemsnitslevealder og det forhold, at de store årgange fra efterkrigstiden er ved at blive gamle.
Arelativelysmallproportionofthose who had been unemployed in1995 had succeededin finding a jobone year later.
At der bliver flere ældre i befolkningen får stor betydning både for Europas arbejdsstyrke og for socialsikringsbudgetterne om 10-15 år, når efterkrigsårgangene når pensionsalderen.
Over the Union as awhole, under a third of men unem-ployedoneyearpreviouslyhadfound a job in 1996 (at the timewhen the LFS was conducted).
Ifølge pro gnoserne vil den andel af befolkningen i EU, der er i den
Halfwere still unemployed which isconsistent with the figures for long- o Maintaining the employabitityof the unemployed, and particularly the longterm unemployed
re virksomheder.
rise rather than a fall in unemployment.
Tallene for større virksomheder med 500-999 ansatte (26%) og over 1000 ansatte (16%) er faldet kraftigt.
itself requires a fundamentalchange both in attitudes towards
Man skal dog huske på, at de økonomiske forudsætninger var meget forskellige i de to år: 1989 var et år med kraftig vækst i beskæftigelsen, mens efterspørgslen efter arbejdskraft i 1994 var den laveste i mange år.
The policy challenge older workers among employersand in the underlying labourmarket situation, which for toolong has been characterised by too many people looking for toofew jobs.
Det er afgørende, at der bygges bro mellem skole og arbejdsliv, uanset hvilke kvalifikationer et menneske har.
o Early identification and earlyaction are among the ways inwhich policy can better targetthe reintegration of the unemployed and prevent thembecoming longterm unem-
Lærlingeuddannelser er et af de mest effektive midler til at få unge til at udvikle færdigheder og kvalifikationer, som arbejdsmarkedet har brug for, og dermed sikre denne over gang.
The average age of the Europeanpopulationwillincreasesignifi-cantly in future years as a conse-quenceofdecliningbirthrates, ployed.
Der bør udvikles forskellige lærlingesystemer i EU, ledsaget af passende tilbud om erhvervsvejledning.
increasing life expectancy and theageing of the postwar baby-boomgeneration. The ageing of the popu-
For kvindernes vedkommende er der en endnu større forskel i ud dannelsesniveau mellem dem, der er i job, og dem, som er erhvervsinaktive, end mellem de beskæftigede og de arbejdsløse.
Labour force trends- participation lation is set to have major consequences both for the European and employment labour force and social protectionbudgets in 10 to 15 years time as postwar generations reach retirement age.
I EU som helhed havde næsten 2/3 af de kvinder mellem 25 og 64 år, som var økonomisk inaktive, ingen uddannelseskvalifikationer ud over elementære skolekundskaber, mens tallet for kvinder i beskæftigelse kun var 35%.
Projections suggest thatby 2015, the working-age popula- o This prospective decline in the Union's labour force should notbe seen as a solution to theunemployment problem.
Som nævnt i Beskæftigelsen i Europa 1996 er forskellen markant i alle medlemsstaterne, men den er især udtalt i de lande, hvor kvindernes erhvervsfrekvens stadig er for holdsvis lav, f.eks.
Thelow employment rate in the Union compared with similardeveloped economies demonstrates the extent of the labourreserve to be absorbed (over 20million). A detailed analysis of
Spanien (86% af de erhvervsinaktive kvinder har ingen uddannelsesmæssige kvalifikationer imod 52% af kvinder i job) og Irland (64% imod 28%).
The increasing number ofjob opportunities has affected labour forcetrends.
Der er næppe tvivl om, at dette til dels afspejler forskelle i holdningen til det at arbejde hos de veluddannede og de mindre veluddannede i de pågældende lande, men det afspejler også den relative mangel på jobmuligheder for dem, hvis udgangspunkt kun er grundlæggende skolegang.
During the late 1980s, increased participationcombinedwiththegrowthofworking-age these developments is presentedin the main report.
Den politiske udfordring
tion in the Union will be decliningin almost all Member States andwell over half will be 40 vears old or population added almost L'/ rmillionpeople a year to the Union's labour over.