natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bortset fra Belgien og Portugal og i mindre omfang Tyskland og Græ­kenland, var væksten i den selv­stændige beskæftigelse fra 1987 til 1990 i vidt omfang koncentreret om mændene, hvilket afspejler, at langt størsteparten af de selvstæn­dige i EU er mænd.
1987 to 1990
Specielt i Fin­land, Storbritannien og Irland, hvor væksten i selvstændig beskæftigel­se var en særligt vigtig kilde til net­totilvæksten til beskæftigelsen, var i førstnævnte land alle dem, der blev selvstændige, mænd, mens det i de to sidstnævnte lande var tre ud af fire.
Between 1987 and 1990, the num­ber of self­employed in the Union increased at an average rate of just under 1V2% a year, slightly less than the growth of total employment of just over 1V
1990­1994 tigelse mellem 1990 og 1994, og det gjorde den også i EU som hel­hed.
2 self­employed in the Union.
Ligesom i de tre foregående år skyldtes en stor del af faldet i den selvstændige beskæftigelse nedlæggelsen af arbejdspladser i landbruget, som tog yderligere fart i denne periode.
In Finland, the UK and Ireland, in particular, where the growth of self­employment was an especially important source of the net addition to jobs, all of the people who became self­employed in the former were men and three out of four in the latter two.
Ser man bort fra denne sektor, voksede antallet af selvstændige i 9 af de 15 EU­lande (inklusive Østrig, som ikke er medregnet i figuren) med Bel­gien, Danmark, Frankrig, Italien, Finland og Storbritannien som undtagelserne.
1990 to 1994 where total employment declined over the period, the number of self­employed increased by some 5%, not enough to compensate for the large reduction in waged and salaried employment. In Finland, self­employment accounted for a quarter of job growth.
Specielt i Danmark og Storbritannien var faldet i antallet af selvstændige særligt udtalt og resulterede i et fald i den samlede beskæftigelse på ca. 1%, dvs. næsten lige så meget som stigningen i de tre foregående år. Resultatet var, at de selvstæn­diges andel af den samlede beskæf­tigelse i Storbritannien var stort set den samme i 1994 som i 1987, før den kraftige ekspansion be­gyndte.
In Ireland, self­employment expanded by al­most 10% over the period and accounted for almost 40% of the overall increase in the numbers in work, while in Belgium — where, as in Portugal, the rise in female self­employment was especially marked — it increased by a similar amount and was responsible for a third of the total rise in employment.
Det gjaldt også i Belgien, mens andelen i Danmark, Fran­krig og Italien var mindre i 1994 end i 1987.
Outside agriculture, however, where em­ployment declined substantially, self­employment increased by more than 3% a year and its share in total employment in industry and ser­vices rose over the period.
I de fleste EU­lande, 9 ud af de 15, faldt den selvstændige beskæf­
Excluding this sector, the number of self­employed expanded in 9 of the 15 Member States (including Austria, which is not shown in the Graph), the exceptions being Belgium, Denmark, France, Italy
Ændringer i antallet af selvstændige og lønmodtagere uden for landbruget og disse ændringers bidrag til den samlede beskæftigelse i EU landene, 1987-90 og 1990-94
41 Contribution of change in selfemployed and employees in non-agriculture to total employment in Member States, 1987-1990 and 199094
"Lønmodtagere Π Selvstændige
■ Employees D Selfemployed
De øvrige lande, hvor stigningen i den selvstændige beskæftigelse bi­drog kraftigt til nettovæksten i be­skæftigelsen, var Danmark, Finland, Irland og Belgien.
The other countries where the growth of self­employment made a major contribution to net job creation were Denmark, Finland, Ireland and Belgium.
Kapitel 3 Ændringer i beskæftigelsesmønsteret
Section 3 The changing pattern of employment both in absolute terms and relative to full­time employment.
Det var især tilfældet under reces­sionen efter 1990.
This was especially true during the recession after 1990.
fuldtidsjob.
1372% in 1990.
Der var dog også tale om et fald i den procentvise andel af mænd med deltidsjob i Italien og Luxembourg og et endnu større fald i antallet af deltidsbeskæftigede kvinder i Danmark.
Finland and the UK. In Denmark and the UK, in particular, the fall in the numbers of self­employed was especially marked, reducing overall employment by some 1%, almost as large as the increase had been in the three years before.
Udviklingen i sidstnævnte land er interessant på baggrund af den store procentvise andel af kvinder med deltidsjob og er måske tegn på, at der er visse grænser for tendensen i retning af mere deltidsarbejde.
As a result, the share of the self­employed in total employment in the UK was vir­tually the same in 1994 as it had been in 1987 before the large growth occurred.
Bortset fra i Grækenland og Danmark voksede omfanget af deltidsbeskæftigelse blandt kvinder i hele EU.
This was also the case in Belgium, while in Denmark, France and Italy, the share was lower in 1994 than in 1987.
I 1994 arbejdede 15,5% af alle i be­skæftigelse på deltid sammenholdt med 13% i 1987 og 13,5% i 1990.
ment declined, and in Greece, Ireland and the Netherlands, the growth of self­employment was pro­portionately greater than the increase in the number of em­ployees.
En stor del af stigningen fandt således sted i recessionsårene, da antallet af fuldtidsbeskæftigede faldt.
In all of these countries, therefore, self­employment helped either to boost the numbers in work or prevent a larger fall — though this was disguised by the effect of large­scale job losses in agriculture (see Annex for an analysis of flows into and out of self­employment).
11994 var 31% af alle job besat med kvin­der i EU deltidsjob imod 28% i 1987 og 1990.
This was especially the case for men, for whom in sharp contrast to the reduc­tion in waged employment, self­employment went up slightly between 1990 and 1994.
Selv om deltidsarbejde er væsentligt mindre udbredt blandt mænd, steg det dog næsten lige så meget som for kvindernes vedkom­mende i disse to år og var i 1994 oppe på 5% af mændenes samlede beskæftigelse (figur 42).
In Finland, however, though self­employment declined, the fall was much less than that of employees —
I Finland faldt den selvstændige be­skæftigelse men langt mindre end den lønnede beskæftigelse — 6,5% i industrien og servicesektoren sam­menholdt med over 19% — og de selvstændiges andel af den samlede beskæftigelse steg.
6V2% in industry and services as op­posed to over 19% — and the share crease, therefore, occurred during the recession years when the num­ber of full­time workers fell.
Også i Tysk­land, Spanien, Portugal og Sverige steg antallet af selvstændige i indu­strien og servicesektoren, mens den samlede beskæftigelse faldt, og i Grækenland, Irland og Nederlande­ne var væksten i selvstændig be­skæftigelse forholdsmæssigt større end stigningen i antallet af lønmod­tagere.
In 1994, almost 31% of all female jobs in the Union were part­time, up from 28% in 1987 and 1990. Though part­time working is significantly less important among men, it, nevertheless, increased at much the same rate as for women between these two years to reach almost 5% of total male employment by 1994 (Graph 42).
I alle disse lande bidrog de selvstændige således enten til at skaffe endnu flere i arbejde eller til at forhindre et endnu større fald i beskæftigelsen — selv om det må­ske var mindre mærkbart på grund af virkningen af de omfattende job­tab i landbruget (se analysen i bila­get af tilgangen til og afgangen fra selvstændig beskæftigelse).
Part­time versus full­time jobs of the self­employed in total employ­ment increased.
Det gjaldt især for mændenes vedkom­mende, for hvem selvstændig be­skæftigelse steg lidt mellem 1990 og 1994 i skarp kontrast til faldet i lønnet beskæftigelse.
In Germany, Spain, Portugal and Sweden, moreover, the number of self­employed in industry and services rose while total employ­
Mellem 1987 og 1994 var Græken­land det eneste EU­land, hvor der for både mænds og kvinders ved­kommende kunne registrere et fald i antallet af deltidsjob i forhold til
Part­time employment in most parts of the Union has expanded significantly over the recent past
Mellem 1987 og 1990 voksede del­tidsarbejde med 3% om året og teg­nede sig for over en femtedel af den samlede stigning i beskæftigelsen i perioden som helhed.
Between 1987 and 1994, Greece was the only Member State to ex­perience, for both men and women, a fall in the number of part­time jobs relative to full­time.
I samme periode voksede fuldtidsbeskæfti­gelsen med under 1,5% om året.
Apart from in Greece and Denmark, the import­ance of part­time employment among women increased throug­hout the Union.
Den kraftigste vækst i deltidsarbej­de kunne registreres i Tyskland (over 9% om året), Irland (5,5% om året), Belgien og Nederlandene (begge steder ca. 5% om året). Både i Tyskland og Nederlandene blev der oprettet flere deltidsjob end fuldtidsjob, og de tegnede sig for ca. to tredjedele af den samlede vækst i beskæftigelsen.
Despite its widespread growth, part­time working remains a much more pronounced feature of North­ern Member States than in the South, where in 1994 it accounted for only between 8% (Greece) and 15% (Spain) of female employment.
Mens stigningen i Nederlandene skal ses i forhold til
Part­time working among both men and women is particularly high in
Kapitel 3 Ændringer i beskæftigelsesmønsteret et udgangspunkt, hvor deltidsarbej­de i forvejen var udbredt — 30% af den samlede beskæftigelse — ud­gjorde deltidsarbejdet i Tyskland kun 13% af den samlede beskæfti­gelse i 1987, hvilket ikke var mere end gennemsnittet for hele EU.
% and the Netherlands, it was 4472 where 66% of women and 16% for men worked part-time, much more than anywhere else in the Union.
Andre steder i EU tegnede stignin­gen i deltidsbeskæftigelse sig for henholdsvis ca. 45% af den samlede stigning i kvindernes beskæftigelse i Belgien og Irland og ca. en tredje­del af stigningen i Frankrig og Østrig, alle lande, hvor andelen af kvinder med deltidsjob var mindre end EU­gennemsnittet.
Elsewhere, the growth of parttime jobs was responsible for some 45% of the total increase in employment of women in Belgium and Ireland and for around a third of the increase in France and Austria, all countries where the proportion of women working parttime was below the Union average.
Væksten i deltidsbeskæftigelsen gjorde sig gældende for både mænd og kvinder.
The largest growth in parttime working occurred in Germany (over
Selv om det procentvist var meget få mænd, der havde del­tidsarbejde, var det dog en vigtig kilde til jobvækst i disse fire år (fi­gur 44).
97c a year), Ireland (5V
Kvinder besatte 95% af de ekstra deltidsjob, der blev skabt mellem 1987 og 1990, og en tredjedel afalle de nye job, der blev besat med kvin­der, var deltidsjob.
By contrast, for women in Denmark and Finland, the reduction in parttime jobs more than outweighed the expansion of fulltime ones and employment overall declined.
I modsætning hertil var 98% af stigningen i antal­let af job til mænd i denne periode fuldtidsjob (figur 43). I Græken­land, Spanien, Italien og Finland faldt antallet af mænd med deltids­job.
Parttime employment of women also declined in Greece, Italy and Sweden, while in each case the number of fulltime jobs for women expanded.
Specielt i tre lande voksede om­fanget af deltidsarbejde blandt mænd dog ganske betydeligt.
In Spain, Luxembourg, Portugal and the UK, though parttime employment of women rose over the period, the proportion employed parttime declined.
I Tyskland steg andelen af mænd med deltidsjob fra 2% til næsten 3,5% i den pågældende periode, og 23% af nettostigningen i antallet af job til mænd var deltidsjob.
In the subsequent four years of re cession, the growth of parttime employment was fairly general across Member States.
I Danmark og Østrig faldt antallet af fuldtidsjob med 2% i den pågælden­de periode, mens antallet af deltids­job steg.
While the total number in employment fell by almost 3% in the Union as a whole, the number of parttime jobs
Ændringer i deltidsarbejde og fuldtidsarbejde og disse ændringers bidrag til den samlede beskæftigelse i EU landene, 1987-90
Contribution of change in parttime and fulltime working to total employment in Member States, 1987-90
Variation i % af den samlede beskæftigelse i 1987
Belgium and the Netherlands (both around 57c a year).
For kvinderne var der derimod tale om et fald i deltidsarbejdet i Dan­mark og Finland, som mere end opvejede stigningen i antallet af fuldtidsjob, og den samlede beskæf­tigelse faldt.
Women filled 95% of the additional parttime jobs created between 1987 and 1990 and one third of all the extra jobs taken by women were parttime.
Deltidsarbejde blandt kvinder faldt også i Grækenland, Italien og Sverige, mens der i alle tre lande kunne registreres en stig­ning i fuldtidsbeskæftigelsen for kvinder.
In contrast, 98% of the increased number of jobs for men over this period were fulltime (Graph 43).
I Spanien, Luxembourg, Portugal og Storbritannien voksede deltidsbeskæftigelsen blandt kvin­der i denne periode, men alligevel faldt den procentvise andel af kvin­derne, der havde deltidsjob.
In Greece, Spain, Italy and Finland, the number of men working parttime fell.
Til gengæld voksede deltidsarbejde blandt kvinder særligt meget i Tyskland og Nederlandene — i førstnævnte land tegnede det sig for 83% af alle nye job, der blev opret­tet, og i sidstnævnte land for 75%.
Never theless, in three countries, in particular, the importance of parttime working among men rose significantly. In Germany, the
Selv om midlertidige job i EU kun udgør ca. 10% af den samlede be skæftigelse, er de alligevel en vigtig kilde til vækst i beskæftigelsen.
increased by some 13%, in itself ad­ding 2% to total employment and partly compensating for the decline in full­time jobs of 5%.
Det var især tilfældet i perioden fra 1987 til 1990, hvor man oplevede markante stigninger i denne form for beskæftigelse i en række EU-lande, specielt Spanien.
Although the proportion of men working part­time was very small, therefore, it was nevertheless a sig­nificant source of job growth during these four years (Graph 44).
ganske lidt mellem 1990 og 1994 i EU som helhed.
In the case of women, total employ­ment declined marginally between 1990 and 1994 in the Union as a whole.
Mens antallet af fuldtidsbeskæftigede faldt med 3,5%, steg antallet af deltidsbeskæftigede med 11%.
Whereas the numbers em­ ployed full­time declined by 372%, the number in part­time jobs went
medarbejdere eller rettere sagt medarbejdere, på hvis ansættelseskontrakt der ikke figurerer en bestemt slutdato.
In general, therefore, the growth of part­time working contributed to a major extent to maintaining levels of employment in the Union after 1990, or in a number of cases, to preventing it from falling even fur­ther.
Eftersom "fastansatte" efter denne definition kan op siges med relativt kort varsel, er det faktum, at et bestemt land har for holdsvis mange arbejdstagere med midlertidige kontrakter, ikke nødvendigvis ensbetydende med, at be skæftigelsen er mindre sikker og stabil end andre steder.
Unlike in previous periods, the number of part­time jobs for men increased significantly virtually throughout the Union.
Det skal man holde sig i erindring ved for tolkningen af resultaterne af ne denstående analyse.
Because of the greater numbers involved, how­ever, the expansion of part­time jobs was a particularly important factor in maintaining the growth of employment for women.
Data om midlertidig beskæftigelse skal dog fortolkes med forsigtighed (se bilaget).
Temporary versus permanent jobs up by 11%.
Forskelle i omfanget af midlertidig beskæftigelse både mel lem EU-landene og over tid kan i vidt omfang tilskrives forskelle mellem EU-landene med hensyn til arbejdsmarkedslovgivning og økonomiske karakteristika.
Apart from in Denmark Sweden and Finland (where it re­mained broadly unchanged), the number of part­time jobs expanded in every country, in many cases off­setting to a major extent the fall in full­time working.
Generelt bidrog stigningen i del tidsbeskæftigelsen derfor i vidt omfang til at opretholde beskæfti gelsesniveauet i EU efter 1990 eller i nogle tilfælde til at forhindre be skæftigelsen i at falde endnu mere.
Growth of part­time working was common to both men and women.
I modsætning til tidligere steg an tallet af deltidsjob til mænd ganske meget i næsten alle EU-landene.
For men, whereas full­time employ­ment declined by 57·.%, part­time jobs increased by 21% and the num­ber of men working part­time expanded in every Member State except Denmark and Luxembourg.
Fordi det for kvindernes vedkommende involverede et langt større antal, var væksten i deltidsbeskæftigelse en særligt afgørende faktor for opretholdelsen af væksten i kvindernes beskæftigelse.
In all but four countries, Greece, Luxembourg, the Netherlands and Austria, this growth took place in the context of significant falls — of up to 10% in Spain and Portugal — in full­time working. In five
Ændringer i deltidsarbejde og fuldtidsarbejde og disse ændringers bidrag til den samlede beskæftigelse i EU landene, 1990-94 Variation i % af den samlede
Contribution of change in parttime and fulltime working to total employment in Member States, 199094
I 1994 tegnede midlertidige job — her defineret som alle former for beskæftigelse på tidsbegrænsede kontrakter uanset længden, det være sig sæsonarbejde eller anden form for midlertidigt arbejde — sig for kun ca. 11% afdet samlede antal beskæftigede i EU — ca. 10% af mændene og 12% af kvinderne.
Although temporary jobs in the Union account for only around 10%· of total employment, they have been an important source of employment growth.
Bortset fra de fire sidstnævnte lande og Spanien, adskilte omfanget af midlertidig beskæftigelse sig ikke ret meget fra EU-gennemsnittet i 1994 i nogen af EU-landene (figur 51).
This was especially the case during the period 1987 to 1990, which saw significant increases in a number of Member States, notably Spain.
Mellem 1987 og 1994 voksede den midlertidige beskæftigelse i forhold til den samlede beskæftigelse med ca. ét procentpoint i EU som helhed.
Nevertheless, data on temporary working needs to be interpreted with caution (see Annex).
I mange EU-lande skete der dog ingen ændring, eller der var tale om et fald.
To a sig­nificant extent, variations in its importance across the Union, and indeed over time, tend to reflect dif­ferences in regulations governing employment and in economic char­acteristics.
Kapitel 3 Ændringer i beskæftigelsesmønsteret stigning i beskæftigelsen i den på­gældende periode.
Section 3 The changing pattern of employment employment across the Union between 1987 and 1990.
I Danmark, Nederlandene, Sverige og Storbri­tannien faldt antallet af midlerti­digt ansatte (både mænd og kvinder).
For men, almost 40% of the net addition to jobs were temporary ones.
I modsætning hertil faldt andelen af midlertidigt ansatte med ca. en tredjedel i Tyskland, Portugal og Grækenland.
By con­trast, in Germany, Portugal and Greece, the proportion of employees in temporary work fell by around a third.
I Irland og Nederlandene steg an­tallet af midlertidigt ansatte også, og i begge lande relativt mere end væksten i beskæftigelsen som hel­hed. I førstnævnte land tegnede stigningen i den midlertidige be­skæftigelse sig for en tredjedel af den samlede stigning i beskæfti­gelsen, i sidstnævnte land var det 45%.
Since permanent staff, defined in this sense, may be subject to dis­missal at relatively short notice, the fact that a particular country may have only a relatively large number of employees working on temporary contracts does not necessarily sig­nify that employment is less secure and certain than elsewhere.
Udviklingsmønsteret i EU­landene var ens for mænd og kvinder, bortset fra i Finland og Sverige, hvor antallet af mænd med midlertidige job steg, mens antallet af kvinder i denne form for job faldt.
This needs to be borne in mind when interpreting the results of the fol­lowing analysis.
Mellem 1990 og 1994 faldt antallet af arbejdstagere i EU med midlerti­dige job med 1%, mens antallet af fastansatte faldt med 4%.
Growth of temporary working was responsible for more than all of the large increase in employment in Spain over this period.
Det dæk­ker dog over store forskelle EU­lan­dene imellem.
While the number of permanent jobs declined, the growth in temporary jobs added around 12% to the total number in work (Graph 46).
I Spanien og Frankrig, de to lande, der kunne registrere den største stigning i den midlertidige beskæftigelse i årene med høj vækst, samt i Danmark, Italien og Storbritannien (hvor mid­lertidig beskæftigelse var faldet i de foregående år), steg antallet af mid­lertidige job i denne periode, mens antallet af faste job faldt — i Spani­en, Italien og Storbritannien endog ganske markant (figur 47).
In France, expan­sion in temporary employment accounted for over 90% of the net addition to jobs between these two years, while in Portugal a third of all new jobs were temporary.
For arbejdsgiverne kan deltids­beskæftigelse give mere fleksible muligheder for at tilpasse ar­
In Finland, moreover, wheras tempor­ary working among men declined, it rose among women, more than af­fecting the fall in permanent jobs.
Den kraftige forøgelse af midlerti­dig beskæftigelse i Spanien var langt den mest afgørende faktor for stigningen i den midlertidige be­skæftigelse i EU som helhed i det seneste tiår eller lignende.
The substantial expansion of tem­porary working in Spain has been by far the major factor underlying the growth in temporary jobs in the Union over the past decade or so.
Denne forøgelse tegnede sig alene for tre fjerdedele af den samlede stigning i midlertidig beskæftigelse i EU mel­lem 1987 og 1990.
Indeed this expansion accounted for three­quarters of the overall in­crease in temporary employment in the Union between 1987 and 1990.
Indflydelsen fra Spanien — og i langt mindre om­fang stigningen i Frankrig — resul­terede derfor i, at midlertidig beskæftigelse tegnede sig for en tredjedel af den samlede stigning i beskæftigelsen i EU mellem 1987 og 1990.
The influence of Spain, therefore — and to a much lesser extent, the growth in France — resulted in temporary working accounting for a third of the total increase in
For mændenes vedkommende udgjordes næsten 40% af nettotil­væksten til beskæftigelsen af mid­lertidige job.
Apart from these three countries, however, the creation of temporary jobs contributed very little to the
Midlertidigt ansatte i EU landene, 1987 og 1994
Temporary employees in Member States, 1987 and 1994
% af alle lønmodtagere
% total employees
Bortset fra disse tre lande bidrog oprettelsen af midlertidige job dog kun meget lidt til den samlede
By 1994 the share had risen further to 337c. The only other Member States to register a signifi­cant growth over the period were
Ændringer i antallet af midlertidige og faste job og disse ændringers bidrag til det samlede antal job i EU landene, 1987-90
Contribution of change in temporary and permanent jobs to total jobs in Member States, 1987-90
% af alle lønmodtagere i 1987
% total employees In 1987
Ændringer i antallet af midlertidige og faste job og disse ændringers bidrag til det samlede antal job i EU landene, 1990-94
Contribution of change in temporary and permanent jobs to total jobs in Member States, 199094
% af alle lønmodtagere i 1990
% total employees in 1990 a
Andre undersøgelser synes at be­kræfte disse resultater. Mere end hver fjerde mandlig deltidsansat i EU oplyste, at han havde påtaget sig denne form for arbejde, fordi han ikke kunne finde et fuldtids­job. For kvindernes vedkommende var det mindre end hver sjette.
In Ireland and the Netherlands, the number of employees in temporary work also increased, in each case by proportionately more than the growth of employment as a whole.
Men hele 55% af de deltidsbeskæf­tigede mænd i Irland oplyste, at de først og fremmest havde deltidsjob, fordi de ikke kunne få et fuldtids­job, medens det i Grækenland var 53%, i Frankrig 49% og i Italien 44%.
In the other seven Member States, the number of em­ployees in temporary jobs declined between 1990 and 1994 — in Greece and Portugal, substantially so — except in Sweden, where it re­mained unchanged.