natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Desuden har der været en forholdsvis ensartet ten dens siden 1970 til, at beskæftigelsen er vokset mest inden for finansielle tjenesteydelser, forsikring og virksomhedsservice, mens beskæftigelsen inden for transport og kommunikation er faldet mest, målt i relative tal.
In the case of other market services,whichalsocover anumberofrapidly growing activities, employment ranged from I7-I87o of the total in the Netherlands and Belgium to under \Vo in Portugalwhile, for nonmarket senrices, theproportions ranged from 307o in Denmark to lessthan I4Vo in Luxembourg.
Ud af den samlede stigning i be skæftigelsen i servicesektoren i løbet af 1980'erne tegnede andre kommercielle tjenesteydelser sig for 35% af de nye jobs (regnet i fuldtidsækvivalenter), ikke-kommercielle tjenesteydelser tegnede sig for 30% og finansielle tjenesteydelser og forsikring tegnede sig for kun 13%.
Of the total addition to service sector employment over the 1980s,other market services were responsible for 357o of the additional jobscreated (in fulltime equivalentterms) nonmarket services for 307o,and finance and insurance for only LBVo .
I syd — Spanien og Por tugal — var hotel og restauration de vigtigste sektorer med vækst i be skæftigelsen.
In the South, in Spain and Portugal, hotels and catering werethemainareas ofemployment
I de fleste nordlige EF-lande var det især inden for andre tjenesteydelser, der blev skabt nye jobs.
In most Northern countries, other market services werethe main area of job creation.
Inden for finans væsen og forsikring kunne langt den største vækst i beskæftigelsen registreres i Storbritannien og Luxembourg, som styrkede deres dominerende stilling inden for den ne sektor.
Infinance and insurance, by far thehighest growth of employment wasin the UK and Luxembourg, reinforcing their dominance of thissector.
De beskæftigelsesmæssige forskel le mellem serviceaktiviteterne er endnu mere udtalt på regionalt plan. Inden for distribution, hotel og restauration — som er elementære tjenesteydelser, hvor befolkningen er en afgørende faktor — er beskæftigelsen forholdsvis ensartet i hele EF, når man ser bort fra turistområderne.
The division of employment in services between broadsectors issimilar in the Community to thatinotherdeveloped countries.Moreover, there has been a fairlyuniform tendency since 1970 forthe numbers employed in finance,insurance and business servicesto increase by most, and for em-ploymentintransportandcommunicationstodecline bymost in relative terms.
Inden for transport og kommunikation synes beskæfti gelsen ligeledes at variere afhængigt af befolkningstætheden, men også afhængigt af omfanget af den økonomiske aktivitet.
employment is relatively uniformacross the Community, except intourist areas.
Inden for finansvæsen og forsikring er be skæftigelsen, som det kunne for ventes, høj i de finansielle centre og, bortset fra nogle få undtagelser, for holdsvis lav andre steder.
For transport andcommunications, employment alsotends to vary with the density ofpopulation, although also with thescale ofeconomic activity.Forfinance and insurance, effiployment, as would be expected, is highin financial centres and, with only afew exceptions, relatively low elsewhere.
Ikke-kommercielle tjenesteydelser, som omfatter uddannelse, sundhedsvæsen og andre sociale tjenesteydelser samt offentlig ad ministration, tegnede sig for over en tredjedel af beskæftigelsen i ser vicesektoren i EF i 1989, mens ca. 25% var beskæftiget med distribution og handel.
There is little evidence that theexpansion of service employmentwhich occurred in the 1980s was toany significant extent the result ofincreased specialisation within the Community economy causingashift ofjobs out of other sectors.
Finansielle tjene steydelser og forsikring, som har været én af de hurtigst voksende sektorer, tegnede sig for under 10% af beskæftigelsen i servicesektoren.
Thegroup of activities which are mostliable to have been the source ofsuchashiftofemploymentvariousbusiness servicesaccount for only a small proportionof senrice employrnent. Moreover,although they expanded rapidly
Der er kun begrænsede forskelle i de elementære tjenesteydelsers (distribution, transport, hotel og restauration) relative vægt i de
For other market senrices, the vari-ationinregionalsharesofemployment reflects the influenceof population and income per head,employment being high relative topopulation in the more prosperous
Inden for andre kommercielle tjene steydelser afspejler forskellene i den regionale fordeling af beskæfti gelsen, hvordan befolkningen og
Nonmarket services, comprisingeducation, health and other socialservices as well as public administration, accounted for over a third of employment in servicesin the Community in 1989, whileanoth er 257oor so were employedin the distributive trades.
Der er ikke meget, der tyder på, at den voldsomme stigning i beskæfti gelsen i servicesektoren, som fandt sted i 1980'erne, i særlig grad var resultatet af en øget specialisering inden for økonomien i EF, hvorved
Financeand insurance, one of the fastestgrowing sectors, was responsiblefor under LUVo of employment inservices.
Resumé undervurderer stigningen i be skæftigelsen i servicefagene i den private sektor.
Summary over the 1980s, it is implausiblethat more than a small proportionof the additional jobs created effec-tivelyinvolvedthetransferof having to impose restrictive monetary and fiscal policies to curbinflationandexcessive risesininternal and external deficits.
der blev trukket jobs væk fra andre sektorer.
employment from other sectors.
Mændenes erhvervsfrekvens, så ledes som den fremgår af de officielle tal, faldt i hele regionen mellem 1989 og 1991, hvilket er udtryk for, at flere er beskæftiget i den uformelle økonomi eller ar bejder udenlands, medens kvindernes erhvervsfrekvens steg i Polen og Rumænien og faldt i de tre andre lande.
In the five Central and Eastern European countries from which data have been collected - Bulga-ria,Czechoslovakia, Hun gary,Poland and Romania - GDP fell by in the informal economy as well asin working abroad - while the participation of women rose in Polandand Romania and fell in the otherthree countries.
Men kvindernes erhvervsfrekvens er de fleste ste der i regionen fortsat højere end i EF, selv om forskellen er langt mindre, end det ofte hævdes, når først tallene vurderes på et sammenligneligt grundlag.
Nevertheless, therate ofparticipation ofwomen in thelabour market in most parts of theregion remains higher than in the Community, although once thefigures are put onto a comparablebasis the difference is much lessthan is sometimesclaimed. claimed.
I de fem central- og østeuropæiske lande, for hvilke der foreligger data — Bulgarien, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Polen og Rumænien — faldt BNP med ca. 20% eller mere mel lem 1989 og 1991, og i alle landene undtagen Polen var faldet endnu større i 1991 end i 1990.
While there is some concern thatthere will be less scope for employment growth in the coming years ina number of sectors which experienced a high rate of job creation inthe 1980s - banking in particular- there is only limited evidence ofany recent slowdown in the rate ofincrease. The prospect of increasedautomation combined with ration- around 20Vo or more between 1989and 1991, with all countries apartfrom Poland experiencing a largerfall in 1991 than in 1990.
Det største fald kunne registreres i industrien, selv om også produktionen i land bruget faldt.
The maindecline hasbeeninindustry,although production in agriculture has also fallen.
Der er stadig en vis bekymring for, at der ikke er store muligheder for at øge beskæftigelsen i de kom mende år i en række sektorer, som oplevede kraftigt vækst i 1980'erne, især i banksektoren, men der er ikke meget, der tyder på en neddæmpning i stigningstakten.
alisation as competition intensifieshas to be set against the growth and widening of demand for serviceswhich is evident.
Forventningerne om øget automatisering kombineret med rationalisering, efterhånden som konkurrencen skærpes, må ses i sammenhæng med den stigning og udvidelse i efterspørgslen efter tje nesteydelser, som er helt åbenbar.
The fall in output has been concentrated in state enterprises, whichremain predominantly responsiblefor industrial production. fn none ofthe countries has the growth of theprivatesector compensated formore than a small part of this loss
Samtidig med at beskæftigelsen faldt, steg den registrerede arbejds løshed voldsomt.
Asemploymenthasfallen,sorecorded unemployment has risensharply.
Ifølge antallet af registrerede arbejdsløse, som i visse tilfælde giver et utilstrækkeligt indtryk af de faktiske forhold, steg arbejdsløsheden fra godt 0 i begyndelsen af 1990 til 12% i Polen og Bulgarien i marts 1992, 8% i Ungarn og 6,5% i Tjekkoslovakiet.
According to the numbersregistered, which in some cases sig-nificantlyunderstatethetrueposition, unemployment had risenfrom virtually zero at the beginningof 1990 to L27o in Poland and Bulgaria by March L992, 87o in Hungary and 6r/z7oin Czechoslovakia.
Bortset fra i Tjekkoslovakiet er der ikke tegn på, at stigningen i ar bejdsløsheden vil tage af.
Except in Czechoslovakia, there islittle sign of the rise in unemployment slowing.
Udviklingen i beskæftigelsen i Central- og Østeuropa
Inmany parts of the region, just as in
Samtidig med at produktionen faldt, synes beskæftigelsen også at være faldet markant, selv om det nøjagtige omfang fortsat er uklart på grund af problemer med indsamling af pålidelige tal for, hvor mange der arbejder i den private sektor.
As output has declin€d, employment seems also to have fallensignificantly, although the precisescale of the fall remains uncertainbecause of problems of collectingreliable figures on the numbersworking in the private sector.
Det største tab af arbejdspladser har ligget i fremstillingsindustrien, hvor beskæftigelsen i 1991 alene faldt med 7-10% i alle landene.
Themajor loss ofjobs has been in manufacturirg, where employment in1991 alone declined by 7-L07o ineach of the countries.
Arbejdsløsheden har især ramt de ufaglærte og de unge, sidstnævnte fordi der næsten ikke skabes nye jobs.
The economic and employment situation in the countries to the East of the Community in Central and Eastern Europe is likely to have important consequencesfor the Community.
I mange egne af regionen er arbejdsløshedsprocenten for unge under 25 år — lige som det er tilfældet i EF — mindst dobbelt så høj som for personer over 25 år.
While political andeconomic reformintheformercentrally-plannedcountriesisproceedingrapidly,itisbeingaccompanied (as described in Chapter 5)by a substantial fall in output, problem.
På grund af manglende nye jobmuligheder begynder langtidsledigheden nu også at blive et al vorligt problem.
considerable loss ofjobs and rapidlyrising unemployment.
Den økonomiske og beskæftigelsesmæssige situation i landene øst for EF i Central- og Østeuropa må for ventes at få store konsekvenser for EF.
The loss ofjobs in industry, as wellas in agriculture, does not seem to have been compensated by any significant growth of employment inservices, although official figuresalmost certainly understate thegrowth of employment in services in
Man er i fuld gang med at gen nemføre politiske og økonomiske reformer i de tidligere planøkonomiske lande, men reformprocessen er (som det fremgår af kapitel 5) ledsaget af et kraftigt fald i produktionen, omfattende nedlæggelser af arbejdspladser og hurtigt voksende arbejdsløshed.
Unemployment is particularly highin agricultural areas and those withhigh concentrations of heavy orbasic industries, while the regionswhere capital cities are locatedwhere services are most important- tend to have the lowest rates.
Regeringerne i disse lande forsøger at skabe en balance mellem at gå videre med reformerne og undgå alt
The participation of men in thelabour market, as recorded by the
Tabet af arbejdspladser i industrien og i landbruget synes ikke at være blevet opvejet af nogen væsentlig stigning i beskæftigelsen i servicesektoren, selv om de officielle tal næsten helt sikkert
They are having tocontend with the consequences ofthe breakdown of the COMECONsystem of managed trade which hasseverely affected export industries official figures, declined throughoutthe region between 1989 and 1991- reflecting increased employment and their ability to buy essentialimports, while at the same time
Arbejdsløsheden er særlig høj i landbrugsområder og i områder med stor koncentration af tunge industrier og basisindustrier, me dens de regioner, hvor hovedstæ-
Inflation increased substantially ina1l countries with the removal ofprice controls, but is now decliningin most countries. Although all governments attempted to protect real
Resumé derne ligger — og hvor servicefagene er mest udviklede — synes at have den laveste arbejdsløshed.
Summary in labour market regulations orsocial attitudes to womer, particularly maried women, being in paidemployment).
forklares med, at kvinderne er nødt til at passe børnene, fordi der kun er meget begrænsede børnepasningsfaciliteter.
wages from the worst effects of thisincrease, all accepted the need forsome fall in real wages to curbexcess demand.
Men i de sydlige EF-lande — og i Danmark og Belgien — er er hvervsfrekvenserne stort set ens for kvinder med og uden børn, og derfor må forklaringen på kvinder nes lave erhvervsfrekvens findes andetsteds (f.eks. i arbejdsmarkedslovgivningen eller i sociale holdninger til kvinder, især gifte kvinder, der har lønnet beskæfti gelse).
Educational attainment seems tobe an important determinant oflabour force participation, for menbut more especially for women.Women with higher levels of education, therefore, tend to be muchmore likely to be in paid employ-mentoractivelyseeking workthan those with lower levels ofeducation.
Selv om kvindernes erhvervsfrekvens i EF er steget markant i de seneste to tiår, og 60% af de nye jobs, der blev skabt mellem 1985 og 1990, gik til kvinder, tegner kvinderne sig stadig kun for under 40% af beskæftigelsen.
In the tight of this, it is relevant tonote that the proportion of womenin higher education increased significantly between the mid-1970s and1989/90 in most Member Stateswhere it was at a low level, so thatwomen now make up around half ofall higher education students ,inmost countries.
Uddannelsesniveauet synes at være en vigtig afgørende faktor for erhvervsfrekvensen hos begge køn, men især hos kvinderne.
Rates of activity vary significantlybetween men and women for mostage groups.
Det er derfor langt mere sandsynligt, at kvinder med et højt uddannelsesniveau har lønnet beskæftigelse eller er aktivt arbejdssøgende, end det er for kvinder med et la vere uddannelsesniveau.
While male participation in the labour market tends toincrease in all Member States up tothe mid-2Os and then to remainstable up to the mid-5Os,in mostcountriesfemaleparticipationtends to decline from the mid-2Osand then either continues to declineor increases again from the mid-3Os.These two predominant patterns forwomen seem to reflect the influenceof family responsibilities whichcome from both having children andsimply being married.
De grupper, der oplever de største fald i realindkomsten er først og fremmest dem, der har mistet deres job, og pensionisterne.
proportion of women is only around407o, and the Netherlands and Ireland, where there has, however,been an upward trend.
Men det har ikke forhindret, at der er opstået akutte finansieringsproblemer, efterhånden som arbejds løsheden voksede, og statens indtægter faldt.
The same financing problems havealso affected the scale of funding foractive labour market measures,which have been able to assist onlya small proportion of the unem- ployed.
Der er store forskelle i mænds og kvinders erhvervsfrekvens for de fleste aldersgruppers vedkommende.
Women who want to work, therefore, unlikemost men,havetoreconcile these responsibilities withthe pursuit of a career.
Erhvervsfrekvensen hos mændene synes at stige i samtlige EF-lande indtil midten af 20'erne, hvorefter den er stabil indtil mid ten af 50'erne, og i de fleste lande falder erhvervsfrekvensen hos kvinderne fra midten af 20'erne, hvorefter den enten fortsætter med at falde eller begynder at stige igen fra midten af 30'erne.
Ap art fromin Denmark, there are substantialdifferences throughout the Community in the activity rates ofmarried and single women.
Disse to fremherskende tendenser for kvindernes vedkommende synes at afspejle de familiemæssige for pligtelser, der følger med at få børn eller blot blive gift.
In anumber of Northern Member Statesthe UK, Netherlands and Ireland, especially - this difference ispartly explained by the need to look after children in a situation wherethe provision of childcare facilitiesis limited.
På baggrund heraf er det interessant at notere sig, at fra midten af 1970'erne og til 1989/1990 kom der relativt langt flere kvinder ind på de højere uddannelser i de fleste EF-lande, hvor de tidligere havde været sparsomt repræsenteret, så ledes at kvinderne nu udgør ca. halvdelen af alle studerende på de højere uddannelser i de fleste lande. De vigtigste undtagelser er Tyskland, hvor kvinderne kun udgør ca. 40%, og Nederlandene og Irland, hvor tallet dog er stigende.
The general expectation is that employment will continue to declineand unemployment will continue toincrease during L992, especially ifthe process of privatisation accel-erates,therebyintensifyingcompetition and encouraging reduc-tionsinovermanningintheinterests of securing greater pro-ductiveefficiency.Thereare,however, some favourable signswith inflation coming down signifi-cantlyinsome countries andexports to the West being expanded.
De samme finansieringsproblemer har også haft betydning for mulighederne for at finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, hvorfor man kun har kun net hjælpe et fåtal af de arbejdsløse.
Within the labour market, therearesignificantdifferencesbetween the jobs filled by womenand those filled by me n.
De kvinder, som ønsker at arbejde, må derfor i modsætning til de fleste mænd forsøge at forene disse for pligtelser med en erhvervskarriere. Bortset fra Danmark er der store forskelle overalt i EF mellem er hvervsfrekvenserne for henholdsvis gifte og enlige kvinder.
7 57o of allwomen in work are employed inservices, as opposed to only 5L7o ofmen.Moreover,thenumberofwomen working in services hasgrown consistently over the past20 years at around twice the ratefor men, so that just under halfof all jobs in the sector are nowperformed by women as against407o in 1970.
I nogle af de nordlige EF-lande — især Storbritannien, Nederlandene og Irland — kan denne forskel til dels
In both agricultureand industry, on the other hand,the share of jobs taken by womenhas shown little change over thisperiod.
75% afalle kvinder i beskæftigelse arbejder i servicesektoren, mens tallet kun er 51% for mændenes vedkommende.
In services, the proportion of jobstakenbywomentendstobehigher, the higher the level of par-
Desuden er antallet af kvinder i ser vicesektoren vokset støt i de seneste 20 år, ca. dobbelt så hurtigt som antallet af mænd, således at lige
Although rates of participation ofwomen in the labour market in
Det er den almindelige forventning, at beskæftigelsen fortsat vil falde, og arbejdsløsheden fortsat vil stige gennem 1992, især hvis privatiseringsprocessen accelererer og der med skærper konkurrencen og tilskynder til at reducere overbemandingen i mange virksomheder
In Southern Member States, however - as well as in Denmark and Belgium - activity rates for womenwith and without children are verysimilar and the explanation of lowlevels of female participation has tobe sought elsewhere (for example,
Resumé ne, medens udviklingen forblev stort set uændret for mændenes vedkommende.
Summary jobs than men. In manufacturing,the average earnings of womenmanualworkerswerebetween7 57o and 857o of those of men in most MemberStates in 1990.
gelse — sammenholdt med 20% af alle mænd i beskæftigelse.
Within individual manufacturingsectors,therehasbeenonlya two Member States accounted for427o of women parttime workers in the Community in 1990.
Selv i servicefagene tegner kvinderne sig kun for 30% af den samlede selv stændige beskæftigelse.
In other parts of the Community, especially in the South, part-timeworking among women is muchless important under I07o in Italy, Spain and Greece and,moreover, has shown little tend- small tendency for the gap in paybetween men and women to nar-rowsince the mid-1970s.
I EF som helhed arbejdede 28% af alle kvinder i beskæftigelse på del tid i 1990 sammenholdt med kun 4% af mændene. I Storbritannien og Nederlandene var henholdsvis 43% og 59% afalle kvinder i beskæftigelse ansat på deltid.
ticipation of women in the labourforce of the Member State concerned. fn the Benelux countries,where participation rates are low,women's share of employment inservices is equally low despite therelatively high importance of services. fn Denmark and the UK,which have the highest rates offemale activity, women accountfor the largest share of servicesemployment.
Tilsammen tegnede disse to EF-lande sig for 42% af de kvindelige deltidsansatte i EF i 1990.1 andre dele af EF, især i de sydlige lande, har deltidsarbejde blandt kvinder langt mindre be tydning — under 10% i Italien, Spanien og Grækenland — og der er ikke tegn på, at tallet vil stige.
The steady growthof services and the increase in participation of women in the labourforceare,therefore,closely linked
Selvom der kun foreligger utilstrækkelige data om forholdet mel lem lønniveauerne for mænd og kvinder, er der tydelige tegn på, at kvinderne generelt sidder i væsentligt lavere lønnede jobs end mændene.
Theimportanceofpart-timeworkingvariescomparativelylittlebetweenregions withincountries, which suggests that ithas moretodo withnationalrather than local characteristicsofthe labour market.
I fremstillingsindustrien udgjorde gennemsnitslønningerne for kvinder med manuelt arbejde mellem 75% og 85% af mændenes lønninger i de fleste EF-lande i 1990.
Temporaryemploymentisalsomore important for women thanfor men in the Community, with L27o of women as opposed to 87o ofmenbeingemployed onfixed-term contracts.
Inden for de enkelte fremstillingssektorer er der kun svage tegn på, at lønforskellen mellem mænd og kvinder er blevet mindre siden midten af 1970'erne.
In additior, 737oof all family workers in the Com-munityin1990 were women.Althoughthenumbershave tended to fall significantly overtime in all Member States, family
Den fortsatte vækst i servicesektoren og stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens hænger derfor nøje sammen.
workers still represent around \Voof total female employment (as against only I7o for men), although only in Greece(27Vo) and Spain (IL%o)is the proportion much greater than the average.
Gennemsnitslønnen for kvinder med ikke-manuelt arbejde er endnu lavere end for mændene i de fleste EF-lande. I fremstillingsindustrien som helhed var gennemsnitslønnen for kvinder med ikke-manuelt ar bejde i intet land i 1990 mere end 68% af mændenes.
Women's employment is also con-centratedinamorelimitednumber of industries and tradesthan men's.
Lige som det er tilfældet for arbejdstagere med manuelt arbejde, kan der ikke spores nogen ensartet tendens til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder skulle være blevet mindre mellem 1985 og 1990.
The systems in operation in the Community for providing income support to the unemployed differwidely between Member States (asdescribed in Chapter 7). Broadly,
Midlertidig beskæftigelse er også mere udbredt blandt kvinderne end blandt mændene i EF, hvor 12% af kvinderne modsat 8% af mændene er ansat på tidsbegrænsede kon trakter.
The concentration of women's em-ploymentinparticularsectorsseems tohaveincreased ratherthan diminished over the 1980s,whilethatof menremainedvirtually unchanged.
Hertil kommer, at 73% af alle medhjælpende familiemedlem mer i EF i 1990 var kvinder.
schemes can be divided into thosebasedon an insurance principle -
Kvindernes beskæftigelse er også koncentreret på færre erhverv og brancher end mændenes.
Bycontrast,proportionatelyfewer women than men are selfemployed or employers in the Community.