natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med henblik på at klare den indvirkning, som en hurtig aldringsproces har på arbejdsmarkedet og på den sociale beskyttelse, er det nødvendigt med en yderligere indsats på to vigtige fronter:
To manage the impact of the rapid ageing process on the labour market and social protection, further policy action will be needed on two major fronts:
Beslutningstagerne anerkender i stigende omfang, at den demografiske aldring yderligere vil fremhæve, hvor vigtigt det er for den økonomiske vækst, at kvinder er aktive på arbejdsmarkedet.
Policy-makers increasingly recognise that demographic ageing will further underline the importance of women's labour market participation to economic growth.
Imidlertid er kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet stadig alt for lav I mange medlemsstater, Ikke mindst fordi det er vanskeligt at forene erhvervsaktiviteter med familieforpligtelser.
Nevertheless, female participation is still far too low in many Member States, not least because of the difficulty of combining economic activity with family obligations.
Dertil kommer, at kvinder fortsat er overre præsenteret i de sektorer, hvor lønnen er lav og risikoen for arbejdsløshed høj.
What is more, women continue to be over-represented in sectors where pay is low and the risk of unemployment high.
Fremme af en aktiv aldring
Promoting active ageing
Disse forhold kræver politisk handling med henblik på:
These conditions call for policy action aimed at:
Hvis man skal fremme ældre personers beskæftigelse, er det altafgørende at bevare og udbygge deres muligheder for at finde beskæftigelse samt at sikre relevante tilpasninger på arbejdsmarkedet og på arbejdspladsen.
To promote older persons employment, it will be vital to preserve and strengthen their employability and to secure the appropriate adaptations in labour markets and workplaces.
Det kræver, at:
This requires that:
• at lette kvinders adgang til at opnå sikrere og bedre afløn nede karriereforløb og sørge for, at de har lige muligheder for at deltage i uddannelse og vedligeholde deres færdigheder gennem hele deres arbejdsliv at nå målet om at forene familie- og arbejdsliv fuldt ud og at sikre en bedre ansvarsdeling i familien mellem mænd og kvinder samt at indføre en beskæftigelsespolitik, hvor der vises mere hensyn til omsorgssituationer i familien (det gælder omsorg for ældre familiemedlemmer) at foretage yderligere undersøgelser af muligheden for at anvende skattemæssige og familiepolitiske redskaber for at fremme den kvindelige arbejdskrafts deltagelse på arbejdsmarkedet.
• facilitating female access to more secure and better-paid careers and securing equal opportunities for participation in training and updating skills throughout working life; fully attaining the goal of reconciling family and working life. Better sharing of family responsibilities between men and women and more carer-friendly employment policies (addressing caring for older dependants); further exploration of the possibilities for using fiscal and family policy tools to promote female labour force participation. pation.
Fremme af en aktiv aldring er ikke bare et spørgsmål om at holde ældre arbejdstagere beskæftiget. En vellykket politik for en aktiv aldring involverer alle generationer.
Promoting active ageing is not simply a question of keepinj older workers at work.
Alle aktører (regering, virksomheder og arbejdstagere) skal vedtage livs lange strategier, som gør det muligt for arbejdstagere i alle aldre at forblive på arbejdsmarkedet i længere tid.
All actors (government, firms and workers) need to adopt life-cycle strategies enabling work ers of all ages to stay longer in employment.
man forbedrer ældre arbejdstageres færdigheder, motivation og mobilitet man støtter og formidler god praksis i forbindelse med livslang uddannelse man tilpasser arbejdspladserne til en arbejdskraft, der bli ver ældre, gennem ændringer i beskæftigelsesreglerne og -praksis man forbedrer arbejdsbetingelserne for at forhindre en for ringelse af evnen til at arbejde og gøre det muligt at fortsætte i længere tid på arbejdsmarkedet beskæftigelsespolitikken letter ældre arbejdstageres adgang til mere egnede og fleksible former for arbejde man ændrer holdninger og fjerner praksis, som indebærer diskrimination af ældre; de rigtige politikker og holdninger vil give samfundet mulighed for at udnytte det potentiale, som ældre mennesker udgør, i langt højere grad end i dag.
the skills, motivation and mobility of older workers are Improved; good practices for securing lifelong learning are supported and disseminated; workplaces are adapted to an ageing workforce through changes in employment rules and practices; working environments are improved to minimise the erosion of work-ability and to allow for longer working lives; employment policies facilitate the access of ageing work ers to more suitable and more flexible forms of working; attitudes and practices which discriminate against older persons are removed. The right policies and attitudes will allow society to benefit from the potential of older people to a much larger extent than today.
Figur 2: Fordeling mellem til- og afgang — befolkningsgruppen i den erhvervsaktive alder
Graph 2: Balance between incoming and outgoing flows for the working age population
/07de: Iagttagelser indtil 1995, Eurostats udgangsscenarie for perioden 1996-2015
Eurostat baseline demographic scenario for the period 1996-2015
Tilpasning af pensionsalder og ρ
Adjusting to ageing in retirement and pensions 1
Tilpasning af pensionsalderen til befolkningens længere levetid og bedre sundhedstilstand
Adapting retirement ages to longer lives and better health
Baby boom­generationen er sandsynligvis den generation, der hidtil er i besiddelse af de fleste ressourcer, er bedst uddannet og har det bedste helbred.
The baby-boom generations are probably the most resourceful, best-educated and healthiest generations to date.
De fleste i baby boom­generationen er således optimalt placeret til bedst muligt at udnytte de muligheder, der opnås ved en længere levetid.
Most baby boomers are thus ideally positioned to make the best use of the opportunities offered by gains in longevity.
Det ville i høj grad være spild at bortøde dens bidrag ved at fortsætte den nuværende arbejdsmarkedspraksis.
To squander their contribution through the continuation of current labour market practices would be very wasteful.
En god tilpasning til aldring forudsætter, at de forskellige faser i vort liv tilpasses de ændringer og muligheder, der opstår som følge af forlænget levetid.
Adapting well to ageing involves adjusting the different phases of our lives to the changes and opportunities arising from increases in longevity.
Imidlertid har vi i de sidste tre årti­er haft en tendens til at gøre lige nøjagtig det modsatte.
Yet, in the last three decades we have tended to do exactly the opposite.
I takt med at den forventede levetid er steget, er den gen­nemsnitlige effektive pensionsalder faldet.
As life expectancy has been growing the average effective retirement age has been falling.
Således er den tid, der tilbringes som pensionist, forlænget væsentligt.
Thus, time spent in retirement has greatly increased.
Der er mange og meget forskellige årsager til tidlig pension.
The factors behind early retirement are many and complex.
Der kan kun ske større ændringer i de nuværende pensi­onsmønstre, ved at der sker væsentlige ændringer i den måde, hvorpå fagforeninger og arbejdsgivere behandler aldersaspektet på arbejdspladsen og på arbejdsmarkedet.
Major changes to present retirement patterns can only really be affected through substantial changes in the age manage ment practices of unions and employers in workplaces and labour markets.
Aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter og støtte, som kommer fra en bred vifte af offentlige politikker, vil være afgørende for, om det bliver en succes.
The active commitment from the social part ners and support from an array of public policies will be crucial for the rate of success.
Dette kan ses som en konsekvens af et udtalt ønske om at udskifte indtægt med fritid, i takt med at samfundet bliver mere velstående.
If the large cohorts of baby boomers now in their 40s and 50s continue present patterns of early retirement, it will greatly accentuate the growth in old age dependency rate generated by demographic developments.
Men mange af de personer, der er pensio­neret før tiden, opfatter hovedsagelig deres fratrædelse fra arbejdsmarkedet som værende ufrivillig og ville gerne have fortsat med at arbejde under én eller anden form.
Social security schemes could be overburdened and labour scarcities would be likely to arise in many sectors.
Dog er der en særlig form for pensionsreform, der har stor betydning i denne sammenhæng.
Yet, a particular type of pension reform has a significant role to play in this context.
Det ville klart spille en rolle, hvis man fjernede alle hindringer og forhold, der hæmmer lysten til at forblive længere på arbejdsmarkedet, fra pensions­ordningerne.
Removing all barriers and disincentives to working longer in pension schemes would clearly matter.
Hvis man skabte forhold, der tilskynder til en senere og mere gradvis fratræden fra arbejdsmarkedet, ville effekten blive forstærket.
And the establishment of incentives to later and more gradual retirement would reinforce the effect.
Med andre ord skal man i en pensi­onsreform bestræbe sig på, at pensionsordningerne sikrer, at man kan forblive længere tid på arbejdsmarkedet.
In essence the productive agenda for pension reform is about making pension schemes support working longer.
Hvis baby boom­generationen, der nu er i 40'erne og i 50erne, fortsætter de gældende mønstre for tidlig pensione­ring, forøger det stærkt væksten i den andel af ældre, der er afhængig som følge af den demografiske udvikling.
While early retirement pension options are unlikely to be the main cause of early exit, they surely play a key role In facilitating it.
Socialsikringsordningerne kunne blive overbelastede, og der ville sandsynligvis opstå mangel på arbejdskraft i mange sek­torer.
They make it far too easy for employers, unions and workers to shift labour market problems onto pension schemes instead of focussing on the necessary changes in age management.
Selvom mulighederne for at gøre brug af pensionsordninger før tiden sandsynligvis ikke er den vigtigste årsag til tidlig pensionering, spiller de dog uden tvivl en stor rolle, i og med at de gør adgangen til tidlig pension lettere.
In essence there are many good reasons for doubting whether it makes sense for individuals to retire five to ten years earlier than their grandparents, when they are in far better health, generally have easier working conditions and are likely to live six to eight years longer.
De gør det alt for nemt for arbejdsgivere, fagforeninger og arbejdstagere at flytte arbejdsmarkedsproblemerne over til pensionsordnin­gerne frem for at fokusere på de ændringer i behandlingen af aldersaspektet, der er nødvendige.
Might the choice not be different if older workers acquired real opportunities to stay on through investments in their employability, changes ¡n workplaces and labour markets and adjustments in pension schemes?
Med andre ord er der mange gode grunde til at tvivle på, om det er fornuftigt, at folk trækker sig tilbage 5­10 år tidligere, end deres bedsteforældre gjorde, når de har en langt bedre sundhedstilstand, i al almindelighed bedre arbejdsvilkår og sandsynligvis lever 6­8 år længere.
Most of the debate about adjustments to ageing in pensions over the last decade has pitted public paying scheme designs against the private and funded.
Ville valget ikke blive anderledes, hvis ældre arbejdstagere fik reelle muligheder for at forblive på arbejdsmarkedet gennem Investeringer i en forbedring af deres muligheder for at finde beskæftigelse, ændringer på arbejdspladser og på arbejdsmarkedet og til­pasninger af pensionsordningerne?
Yet, the future relation between the size of our production and the number of claims to it, will surely be more important for our ability to minimise distributional struggles between the active and the retired population than the legal and financial form of the claims of the retired.
Hovedparten af de sidste ti års debat om tilpasning af pensions­ordningerne til aldring har medført, at de offentlige pensions­ordninger står i modsætning til de private og finansierede ord­ninger.
The most effective way to counter the threat of ageing to the sustainability of pension systems is to reverse the trend towards early retirement.
Dog vil forholdet i fremtiden mellem produktionens størrelse og mængden af de pensionsfordringer, der opstår i den forbindelse, sikkert være af større betydning for vor evne til at begrænse stridigheder om fordelingen mellem erhvervsakti­ve og pensionister end den juridiske og finansielle form, som pensionisternes fordringer har.
By enabling and motivating workers to work longer and to opt for a later and more gradual exit from labour markets, we can reduce pension costs, raise extra revenue and get a larger productive input to growth.
Hvis pensionsordningerne skal være bæredygtige, forudsæt­ter det, at adgangen til pension før tiden begrænses som led i de generelle tilpasninger, der har til formål at fremme erhvervsfrekvensen blandt befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
Making pension systems sustainable will imply limiting access to early retirement as part of overall adjustments aimed at raising the employment rates of those of working age.
Af udregninger foretaget for nylig fremgår det, at hvis den faktiske pensionsalder for mænd kunne forhøjes til et sted mellem 64­65 år (niveauet i 1960erne), og den nuværende stigning i den kvindelige arbejdskrafts arbejdsmarkedsdelta­gelse kunne opretholdes, så ville størstedelen af den kom­mende stigning i den økonomiske byrde i forbindelse med den aldersbetingede afhængighed sandsynligvis kunne udlig­nes.
Recent computations suggests that if effective male retirement ages could be returned to their 1960s level (somewhere between 64 and 65 years) and the present growth in female labour force participation rates would be maintained, the vast bulk of the coming rise in the old age dependency burden could be offset.
Selvfølgelig måtte en sådan begrænsning ledsages af, at man skaffer bedre og mere egnede beskæftigelsesmuligheder for ældre arbejdstagere.
Obviously, such a limitation must be backed by the provision of better and more appropriate employment opportunities for ageing workers.
Både ønsket om og adgangen til pen­sionsordninger før tiden skal begrænses.
Both the demand for and the access to early retirement schemes must be reduced.
Tidlig pensionering vil stadig være relevant i nogle tilfælde, men burde imidlertid igen blive en undtagelse som før i tiden.
While early exit will continue to be pertinent in some instances it should revert to being the exceptional solution which it once was.
Muligheder, der ikke indebærer et fuldstændigt brud med arbejdsmarkedet, f.eks. arbejde på deltid, bør undersøges som et alternativ hertil.
Options involving a less than full break from the labour market, e.g. part-time work should be explored as an alternative.
Sikring af et tilstrækkeligt minimum i forbindelse med ændringerne i omfordelingen mellem og inden for generationerne
Guaranteeing an adequate in the changing context of redistribution between and generations
Ι samarbejde med arbejdsmarkedets parter skal pensionsord­ningerne tilpasses, således at der åbnes mulighed for en grad­vis overgang til pension kombineret med fleksible former for arbejdsindtægter.
In consultation with the social partners, pension schemes need to be adapted to permit more gradual retirement ¡n flexible combination with various forms of work income.
En gradvis overgang til pension eller pensi­onering på deltid i henhold til kollektive overenskomster og eventuelt med støtte i regeringsprogrammer kunne udligne forskellen mellem den faktiske pensionsalder og den lovbe­stemte pensionsalder, især inden for sektorer, hvor en forbli­ven på arbejdsmarkedet på fuld tid ikke så let kan lade sig gøre.
Gradual and part-time retirement based on collective agreements and possibly supported by government programmes could bridge the gap between effective retirement ages and the eligibility age in statutory pension schemes, especially in sectors where working longer on a full-time basis is less feasible.
Der er allerede sørget for de fleste ældre mennesker.
The great majority of older persons are well provided for.
Men det bør ikke gøre os blinde for, at der fortsat er risiko for social ud­stødelse og fattigdom, som er aldersbetinget.
But this should not blind us to the continued risk of social exclusion and poverty tied to age.
Det er stadig­væk vigtigt, at vi sørger for, at der findes et tilstrækkeligt mini­mum af ressourcer i alderdommen — navnlig ud fra en køns­politisk betragtning, da kvinder som regel har en ringere pen­sionsbeskyttelse som følge af deres historisk set lave deltagel­se i arbejdsstyrken.
Guaranteeing an adequate minimum of resources in old age continues to be an important issue — particularly from a gender perspective, as women, because of their historically low labour force participation, tend to have poorer pension protection.
At forblive længere tid på arbejdsmarkedet er én vigtig måde, hvorpå man kan give de ekstra år indhold.
Working longer is one important way of adding life to longer years.
At invol­vere sig i lokalsamfundet og i samfundet som sådant også efter, at man er gået på pension, er en anden måde.
Being actively involved in the local community and society at large and continuing to contribute after retirement is another.
Ældre mennesker er allerede meget aktive i ikke­statslige organisa­tioner.
Older people are already very active in nongovernmental organisations.
At involvere en langt større del af ældre, raske og røri­ge mennesker i frivilligt arbejde og i andre dele af den tred­je sektor kunne udgøre et vigtigt redskab i forbindelse med en aktiv ældrestrategi.
Involving a much larger share of able older people In voluntary work and other sectors of the social economy could be a major tool in activeageing strategies.
Samtidig er vores traditionelle opfattelse af, at der er behov for at flytte flere ressourcer over til pensionisterne, som helhed alt for unuanceret i dag.
At the same time, our traditional perception, that there is a need to move more resources to retired people as such, is now too simplistic.
En omfordeling mellem forskellige grup­per af ældre vil i stigende grad få betydning, i takt med at ind­tægtsforskellene mellem ældre sandsynligvis bliver større.
Redistribution between different groups among the aged will become increasingly important as income differentials among older people are likely to widen.
Der skal skabes pensionsordninger, som påvirkes mindre af ændringer i befolkningsudviklingen og andre ændringer
Making pension systems less sensitive to demographic and other changes
Ud over de aktive bestræbelser på at forlænge arbejdslivet og forbedre erhvervsfrekvensen vil måden, hvorpå man opnår bæredygtige pensionsordninger, variere mellem medlemssta­terne.
Beyond the productive agenda of extending working lives and improving employment rates, the precise route to sustainable pensions will vary between Member States.
Der er dog nogle generelle principper, der finder anven­delse.
Yet, some general principles apply.
• at sikre et bredt og retfærdigt grundlag for offentlige pen­sionsordninger at udvikle en økonomisk bæredygtig blanding af pensions­ordninger, som supplerer hinanden, og som er baseret på lovgivning, kollektive overenskomster og private ordnin­ger; derigennem sikres der en bred ansvarsfordeling mel­lem regering, arbejdsmarkedets parter og den enkelte at styrke den stiltiende overenskomst mellem generatio­nerne ved at etablere en fornuftig ligevægt I pensionsord­ningerne mellem økonomisk bæredygtighed på lang sigt, solidaritet mellem generationerne og retfærdighed mel­lem og inden for generationerne.
Governments and social partners should consider the potential benefits from policies aimed at: securing a broad and equitable revenue base for public pensions; developing a sustainable mix of mutually supporting pension pillars based on legislation, collective agreements and private contracts, thus ensuring a sharing of responsibilities between government, the social partners and the individual; solidifying the implicit intergenerational contract by striking a sound balance in pension systems between longterm financial sustainability, intergenerational solidarity and equity between and within generations.
Tilstrækkeligt udbud af kvalificeret omsorg for de meget gamle/skrøbelige
Providing an adequate supply of quality care for the very old/frail
At forberede sig til et længere, mere aktivt og bedre liv, for blive længere tid på arbejdsmarkedet, trække sig gradvist til bage og udnytte mulighederne for at deltage aktivt efter pensioneringen er nogle af de bedste måder at sikre den største grad af uafhængighed og selvbestemmelse i alder dommen på.
Preparing for longer, more active and better lives, working longer, retiring more gradually and seizing opportunities for active contributions after retirement are among the best ways to secure the maximum degree of self-reliance and self-determination throughout old age.
Det gælder også trods svindende evner og øget omsorgsafhængighed.
This is true even in the face of fading faculties and growing dependency.
Den voldsomme stigning i antallet af ældre og meget gamle mennesker i de kommende årtier vil belaste vore sundhedsressourcer.
The rapid growth in the number of old and very old people over the coming decades will tend to strain our health resources.
Imidlertid kan behovet for at udvide kapaciteten inden for hospitalsvæsen og omsorgsydelser begrænses gennem en kombination af sundhedsfremmende foranstaltninger, sundere levevis, forebyggelse af ulykker samt bedre revalidering efter sygdom.
Yet, through a combination of health promotion, healthier lifestyles, accident prevention and better rehabilitation after illness, the need to expand clinical and care services can be minimised.
At mennesker i dag lever længere, end det var tilfældet tidligere, rejser spørgsmålet om, hvordan man »giver disse ekstra år indhold«.
Increases in longevity raise the issue of 'adding life' to these extra years.
Man vinder ikke ret meget, hvis de ekstra år, som mange af os får, skal tilbringes med inaktivitet, isolation eller afhængighed.
Not much is gained if the extra years afforded many of us must be spent in inactivity, isolation or dependency.
Bedre levevilkår og fremskridt inden for lægevidenskaben har heldigvis bidraget til, at man kan forvente en længere og mere aktiv levetid.
Fortunately, improvements in living conditions and medicine have contributed to a longer 'active life expectancy'.
Gennemsnitsalderen for, hvor når ældre mennesker udvikler en eller anden form for afhængighed og bliver omsorgskrævende eller kræver overvågning i hjemmet, er stigende.
The average age at which older people develop some form of dependency and begin to require domestic care or surveillance is rising.
Fremme af en aktiv livsførelse for ældre og andre former for sund livsstil vil sandsynligvis for stærke denne tendens.
Promotion of active ageing and other forms of healthy lifestyles are likely to reinforce this trend.
Måden, hvorpå omsorgen er tilrettelagt i medlemsstaterne, varierer utrolig meget, men overalt passes og plejes største delen af de personer, der har et permanent omsorgsbehov, hjemme af kvindelige pårørende i aldersgruppen 45-65 år. Det er dog ikke realistisk at forvente, at kvinder vil være i stand til at klare denne opgave i takt med den demografiske aldring.
The organisation of care differs greatly among Member States, but everywhere the majority of persons needing permanent assistance and care are tended to, in their own home, by female relatives aged between 45 and 65.