natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De beskæftigelses- og konkurrenceevneproblemer, som både regeringerne. Det Europæiske Råd og arbejdsmarkedets parter har udtrykt stor bekymring for, er resultatet af en udvikling, der har strakt sig over en årrække, men som ikke synes at have affodt en tilstrækkelig politisk reaktion.
The problems of employment and competitiveness — about which governments, the European Council, employers and trade unions have all expressed serious concern — are the result of developments which have been witnessed for a number of years but do not appear to have provoked an adequate political response.
Det pres, der udgår fra udviklingen i verdensøkonomien, forværrer kun situationen. Samtidig har produktionsprocesserne, og dermed beskæftigelsens beskaffenhed, undergået dybtgående forandringer, der i visse hen seender kan sammenlignes med de ændringer, som de industrielle revolutioner har medfört.
The pressures stemming from changes in the world economy are only aggravating the situation.
Økonomiernes udvikling afhænger af deres evne til at tilpasse sig denne nye virkelighed, og det er netop på dette punkt, at Fællesskabet er bagud.
The performance of economies depends on their capacity to adapt to these new circumstances, and it is precisely in this area that the Community is lagging behind.
Særligt bekymrende er den betydelige tilbagegang i den seneste tid.
Particularly worrying is the substantial loss of ground in the recent past.
Der er selvfolglig klare okonomiske grunde til dette, særlig virkningen af de meget høje rentesatser på investeringerne, de alt for store budgetunderskud i nogle medlemsstater, uholdbare valutakurser og problemerne i forbindelse med monetær ustabilitet.
There are, of course, identifiable economic reasons for this, in particular the effect of very high interest rates on investment, excessively high budget deficits in some Member States, unsustainable exchange rates and the problems of monetary instability.
Men hurtigheden i tilbagegangen peger også på betydningen af »tillidsfaktoren«, nedgangen i forbrugerog erhvervstilliden, der både har sammen hæng med okonomiske pres og usikkerhed, der har andre årsager, i særdeleshed den vanskelige ratifikation af Maastricht-traktaten.
But the rapidity of the downturn indicates also the importance of the 'confidence factor', the decline in consumer and business con fidence linked both to economic pressures and to the uncertainties arising from other causes, in particular the difficult ratification of the Maastricht Treaty.
Med den nuværende trend kan der ikke forventes en stabilisering af arbejdslos heden for udgangen af 1994.
On present trends, a stabilization of the rate of unemployment cannot be expected before the end of 1994.
På dette tidspunkt vil der være over 18 millioner arbejdsløse borgere, hvilket svarer til den samlede befolkning i Belgien, Danmark og Irland.
By that date, more than 18 million citizens could be out of work: a figure equal to the total populations of Belgium, Denmark and Ireland.
De makroøkonomiske rammevilkår i Fællesskabet påvirkes af en række fundamentale uligevægte, der er endt i en ond cirkel.
The macroeconomic framework in the Community is being affected by certain fundamental imbalances which have caused a vicious circle to be created.
De aktuelle offentlige udgifter, særlig på det sociale område, kan ikke opretholdes, og de har beslaglagt ressourcer, der kunne have været anvendt til produktive investeringer, og har presset skatten på arbejde i vejret og medfört rentestigninger.
The current levels of public expenditure, particularly in the social field, have become unsustainable and have used up resources which could have been channelled into productive investment. They have pushed up the taxation of labour and increased the cost of money.
Den konstante stigning i lønomkostningen — både i lonkomponenten og ¡kke-lonkomponenten — der til dels skyldes alt for stive reguleringer, har samtidig virket bremsende for beskæftigelsesskabelsen.
At the same time, the constant rise in the labour cost — affecting both its wage and non-wage components and caused, at least in part, by excessively rigid regulation
Som folge heraf er investeringsniveauet på lang sigt blevet formindsket, og mangelen på tillid hos de okonomiske agenter har resulteret i en eftersporgselskontraktion.
— has hindered job creation. As a result, the level of longterm investment has fallen and the lack of confidence among those involved in the economic process has caused demand to contract.
Forskellen mellem den aktuelle arbejdsloshed i de vigtigste globale okonomiske områder — 10.5% i Fællesskabet mod henholdsvis 7% og 2,5% i USA og Japan — har rejst spørgsmålet, om der findes et specifikt europæisk arbejdsløshedsproblem. Undersoges udviklingen i Fællesskabet og sammenlignes den med situationen i de to andre områder, viser det sig imidlertid, at der ikke bor drages hastige negative konklusioner. klusioner.
The vital need to restore a stable macroeconomic framework as a basis for sustainable, job-creating growth is felt by all Member States.
De ser alle en sam menhæng mellem bestræbelserne for at
An examination of the Community's past performance and a comparison with the other major areas, however, suggests that no hasty negative conclusions ought to be drawn.
offentlige sektor) netop på det tidspunkt, hvor de demografiske faktorer førte til en stærk stigning i arbejdsstyrken (0,7% pr. år).
actually declined, but this decline was offset by an increase in the public sector) just at the time when demographic factors led to sharp increases in the labour force (0.7% a year).
Dette medførte uundgåeligt en vedvarende og kraftig stigning i arbejdsløsheden — fra mindre end 3% i 1974 til højdepunktet i 1985 på 10,8%.
This led inevitably to a continuous and sharp rise in the rate of unemployment from a rate of less than 3% in 1974 to a peak of 10.8% in 1985.
Før det første oliechok var arbejdsløsheden lav, og Fællesskabet klarede sig godt sam­menlignet med dets vigtigste konkurrenter.
Before the first oil-price shock unemployment was low and the Community compared well with its principal competitors.
Arbejdsløsheden i Fællesskabet var lavere end i USA i alle år i perioden 1960­1980.
The rate of unemployment in the Community was lower than that in the USA in each year of the period 1960-80.
Selv sammenlignet med Japan, der har haft en lav arbejdsløshed over en lang periode, viste Fællesskabets udvikling først en radikal ændring i perioden efter første olie­chok.
Even compared with Japan, which has successfully held down unemployment over a long period, the Community's performance only started to diverge radically in the period following the first oil-price shock.
For at forstå, hvordan arbejdsloshedsudvik­lingen i Fællesskabet forværredes over tiden, er det nødvendigt at se den i et langs­igtet perspektiv.
To understand how the Community's unemployment performance deteriorated over time it is necessary to take a longterm perspective.
Til dette formål er det nyt­tigt at skelne mellem fire hovedperioder: a) perioden op til det første oliechok, b) perioden fra det forste oliechok til midten af 80'erne, c) anden halvdel af 1980'erne og d) den aktuelle periodemed langsom vækst eller direkte recession.
To this end it is useful to distinguish between four main periods: (a) the period up until the first oil-price shock, (b) the period from the first oil-price shock to the mid-1980s, (c) the second half of the 1980s, and (d) the present period of slow growth or outright recession.
c) I årene 1986­1990 hostede man frugten af den strukturtilpasning og kursændring, der havde fundet sted siden begyndelsen af 1980'erne, og Fællesskabet oplevede en højere vækstrate, nemlig på 3,2% pr. år.
(c) During the years 1986-90, the fruits of the structural adjustment and policy re orientation which had taken place since the beginning of the 1980s were reaped and the Community experienced stronger rates of growth: 3.2% a year.
Selv om denne gennemsnitlige vækstrate var et langt stykke fra væksten i 1960'erne, var den tilstrækkelig til at skabe en meget stærk forøgelse af antallet af arbejdspladser, eftersom beskæftigelsesintensiteten forblev på det højere niveau, der blev nået i den foregående periode.
Even if this average rate of growth was a far cry from that experienced during the 1960s, it was sufficient to generate a very strong increase in jobs since the employment intensity remained at the higher level reached during the previous period.
Beskæftigelsen steg med 1,3% pr. år i denne periode, og arbejdslosheden blev reduceret fra 10,8% i 1985 til 8,3% i 1990.
Employment increased by 1.3% a year during this period, and unemployment was reduced from 10.8% in 1985 to 8.3% in 1990.
d) Siden 1991 er BNP­væksten aftaget væsentligt, og i 1993 blev den negativ for forste gang siden 1975.
(d) Since 1991 the rate of increase of GDP slowed down substantially and in 1993 it became negative for the first time since 1975.
Arbejdslosheden begyndte i den nuværende foruroligende opadgående tendens, som accelererede stærkt, da beskæftigelsen faldt i 1992 og 1993.
Unemployment started its present worrying upward path which accelerated sharply when employment declined in 1992 and 1993.
a) Perioden 1960­1973 var karakteriseret ved meget hoje BNP­vækstrater (4,8% pr. år).
(a) The 1960-73 period was highlighted by very high rates of GDP growth (4.8% a year).
Mens væksten var hoj, var beskæftigel­sesindholdet i denne vækst ret lav. Den beskedne jobskabelse (0,3% pr. år) var imid­lertid ikke et problem i denne periode, da arbejdsudbuddet fortsatte med at vokse til­svarende moderat (også 0,3% pr. år).
While growth was high, the employ ment content of that growth was quite low.
Som følge heraf forblev arbejdslosheden i Fæl­lesskabet relativt stabil over denne periode, og den gennemsnitlige arbejdsloshed lå på 2,6% (jf. figur I).
As a result, unemployment in the Community remained relatively stable over this period and its average level was 2.6% (see Chart 1).
Arbejdsloshed
Unemployment in the Community
Denne hurtige oversigt over Fællesskabets hidtidige beskæftigelsesudvikling viser klart, at Fællesskabets okonomi, med und­tagelse af perioden 1986­1990, altid har været karakteriseret af en lav beskæftigel­sesskabelse (jf. figur 2), og at begyndelsen på Fællesskabets arbejdsloshedsproblemer går tilbage til starten af 1970'erne, da Fæl­lesskabet ikke var i stand til at oge jobska­belsen i takt med stigningen i antallet af arbejdssøgende personer.
This rapid overview of the Community's past employment performance shows clearly that the Community's economy, with the exception of the period 1986-90, has always been characterized by low employment creation (see Chart 2 and point (b) above) and that the origin of its unemployment problems go back to the
Jobskabelse i Fællesskabet, USA og Japan
Job creation in the EC, USA and Japan
(Indeks : 1960­73 = 100) b) I den efterfølgende periode 1974­1985 faldt vækstraten væsentligt til 2,0% pr. år.
(index: 1960-73 = 100)
Beskæftigelsesintensiteten steg, men ikke nok til at opretholde positive vækstrater i beskæftigelsen.
(b) During the subsequent period 1974-85, the rate of growth dropped substantially to a figure of 2.0% a year.
Som folge heraf stagnerede beskæftigelsesskabelsen (beskæftigelsen i den private sektor faldt faktisk, men dette fald blev udlignet af en stigning i den
The employment intensity increased, but not enough to maintain positive rates of increase in employment.
En lavere kapitalakkumulation medførte til gengæld en mistet forbedring af Fælles skabets konkurrenceevne og produktions kapacitet, som nu ekspanderer langt lang sommere end tidligere.
Lower rates of capital accumulation in turn took their toll on the competitiveness of the Community's economy and on its produc tive capacity which is now expanding much more slowly than in the past.
Den potentielle vækstrate, dvs. den vækstrate, hvormed økonomien kan vokse i mange år uden at komme ind i overophedningsproblemer, skønnes nu at være langt mindre, end den var i 1960'erne: lidt over 2 procent mod mere end 4,5 procent (jf. figur 4).
The potential rate of growth, i.e. the rate of growth at which it can grow for many years without experiencing overheating problems, is now estimated to be much less than it used to be in the 1960s: just over 2% against more than 4.5% (see Chart 4).
Faktisk og potentiel BNP-vækstrate i Fællesskabet
Actual and potential rate of GDP growth in the Community
USA har derimod været i stand til at reagere på en endnu større stigning i antallet af arbejdssøgende personer med en kraftig stigning i beskæftigelsesskabelsen.
By contrast, the USA has been able to respond to an even larger increase in the number of people looking for jobs with a strong increase in employment creation.
Japan har også været i stand til at øge jobskabelsen.
Japan has also managed to increase its rate of job creation.
Stigningen var mindre betydelig end i USA, men lå mere eller mindre på linje med stigningen i landets erhvervsaktive befolkning (jf· figur 3).
The increase was less substantial than that recorded in the USA, but was more or less in line with the rate of increase in the country's active population.
Dér hvor disse to regioner afviger stærkt fra hinanden, er den måde, hvorpå stigningen i jobskabelsen blev opnået.
Where these two regions differ strongly, however, is in the way the increase in job creation was achieved.
I USA har jobskabelsen i de sidste tyve år først og fremmest været et resultat af en beskeden output-vækst og et meget højt beskæftigelsesindhold (lav gennemsnitlig produktivitet) i denne vækst.
In the USA the job creation of the last 20 years resulted essentially from a modest rate of output growth and a very high employment content (low average productivity) of that growth.
Japan havde på den anden side et lavere beskæftigelsesindhold i væksten end Fællesskabet (en højere gennemsnitlig produktivitet), men var i stand til at kombinere det med en meget kraftigere output-vækst.
Japan, on the other hand, experienced an employ ment content of growth lower than that of the Community (a higher average produc tivity) but was able to couple that with a much stronger rate of output growth.
Erhvervsaktive befolkning i Fællesskabet, USA og Japan
Active population in the EC, USA and Japan
De markroøkonomiske årsager til arbejdsløshed
The macroeconomic causes of unemployment
Den nuværende recession er i vid udstrækningen konsekvens af kombinationen af en lavere potentiel vækstrate og af politikfejl, der førte til faktiske vækstrater, der var højere end den potentielle vækstrate.
The present recession is, to a large extent, a consequence of the combination of a lower potential rate of growth and of policy errors which led to actual rates of growth in excess of the potential rate.
Ved udgangen af 1987 førte frygten for, at børskrakket kunne fremkalde et konjunkturtilbageslag, til en væsentlig lempelse af penge politikken overalt i verden.
At the end of 1987, the fear that the stock exchange crash might provoke a slump led to a worldwide substantial loosening of monetary policy.
På dette tidspunkt var vækstraten i Fællesskabets økonomi allerede ved at forbedres, selv om det endnu ikke helt afspejledes i statistikkerne.
How ever, at that time the rate of growth of the Community's economy was already picking up although this was not yet fully reflected in the available statistics.
De perspektiver, som åbnedes med pro grammet for det indre marked, og de positive virkninger af lavere oliepriser medførte en periode med en stærk investeringsekspansion, som først viste sig i statistikkerne i foråret 1988.
The prospects opened by the single market project and the eventual feeding through of the positive effects of lower oil prices had just sparked offa period of strong investment expansion which was revealed by the statistics only in the spring of 1988.
Som bidragene fra medlemsstaterne viser, erdet nu generelt erkendt, at nedgangen i jobskabelsen i Fællesskabet efter det første oliechok i meget vid udstrækning skyldtes en dårlig makroøkonomisk politik.
As the contributions received from the Member States show, it is now largely acknowledged that the decline in the rate of job creation in the Community after the first oil-price shock is to a very large extent the result of poor macroeconomic policies.
Strukturelle og eksterne faktorer spillede også en stor rolle, særlig den utilstrækkelige tilpasning af industristrukturerne til de nye markeds muligheder i både Fællesskabet og andre steder i verden, men hovedforklaringen på den uheldige arbejdsløshedsudvikling i Fællesskabet i de sidste to årtier skal søges i de restriktioner, der blev lagt på den makro økonomiske politik som følge af uløste fordelingskonflikter og utilstrækkelige strukturtilpasninger. turtilpasninger.
Structural and external factors also played a large role, in particular the inadequate adjustment of industrial structures towards new market opportunities both within the Community and elsewhere in the world, but the main explanation for the poor
Den monetære impuls forstærkede derfor en positiv underliggende trend.
The monetary stimulus, therefore, came on top of a positive underlying trend. Given
vanskeligt at udskille disse faktorers beskæftigelsesmæssige virkninger, så det er derfor lettere at fokusere på det gene relle overordnede forhold mellem vækst og beskæftigelse, dvs. beskæftigelsestærsklen.
It is difficult to isolate the effects on employment of any of these factors so it is therefore easier to focus on the broad overall relationship between growth and employment, i.e. the employment threshold.
ikke specielt høj historisk set — højere end den potentielle vækstrate.
This rate of growth, although not very high in historical terms, was higher than the potential one.
Da væksten fort satte med at ligge højere end den potentielle vækstrate, opstod der spændinger.
Given that the rate of growth remained above potential until 1990, ten sions appeared.
Inflationen accelererede hurtigt i 1989, og lønudviklingen fulgte med i 1990.
Inflation accelerated sharply in 1989 and wages followed in 1990.
Da myndighederne ønskede at føre en stabiliserende politik, blev pengepolitikken mere restriktiv. Dette ubalancerede policy-mix havde klart negative konsekvenser for investering og vækst.
Since the authorities were committed to a stability course, monetary policy became more restrictive.
Den finanspolitiske impuls, der udgik fra den tyske genforeningsproces, komplicerede tingene yderligere.
The fiscal impulse resulting from German unification complicated things further.
Den opretholdt på den ene side væk sten i en situation, hvor den internationale efterspørgsel var tøvende, men nødvendiggjorde på den anden side en yderligere kompenserende pengepolitisk stramning og resulterede i et endnu mere forvredet policy-mix og en dybere recession.
On the one hand, it sustained growth when world demand was faltering, but, on the other hand, it imposed an additional compensatory tightening of monetary policy and led to an even more distorted policy mix and a deeper recession.
Konflikten mellem en budget- og løntrend, der tilpassedes meget langsomt, og det vedvarende pres fra pengepolitikken udgør den vigtigste enkeltfaktor bag den nuværende recession. sion.
The conflict between, on the one hand, budgetary and wage trends, which adapted very slowly, and, on the other hand, the continuing pressure exerted by monetary policy constitutes the single most important factor behind the present recession.
Beskæftigelsesintensitet
Employment intensity
Beskæftigelsestærsklen svarer pr. definition til udviklingen i arbejdskraftproduktiviteten i økonomien som helhed.
The employment threshold corresponds by definition to the trend of the apparent labour productivity of the economy as a whole.
Hvis beskæftigelsestærsklen sænkes, medfører det således en nedgang i økonomiens samlede produktivitet.
Thus, lowering the employment threshold means lowering the overall productivity of the economy.
Men der er ikke noget selvmodsigende i at kræve øget vækst i produktiviteten i alle sektorer, der er udsat for international konkurrence, og samtidig kræve foranstaltninger, der forøger de sektorers vækst, hvor produktivitetsstigningerne er beskedne.
But there is no contradiction between calls for increased productivity growth in all sectors open to international competition and at the same time calling for measures which increase the weight of sectors where productivity increases are low.
I virkeligheden er den proces, hvorved højproduktivitetssektorernes øgede produktivitet breder sig til alle de økonomiske sektorer, det fundamentale i enhver udviklingsmodel.
In fact, the process whereby the increased productivity emanating from the high-productivity sectors feeds through to all sectors of the economy is at the heart of any development model.
Produktiviteten skal stige for at sikre et lands internatio nale konkurrenceevne og for at forøge den materielle velstand, der kan fordeles på hele samfundet.
Productivity must increase to guarantee the international competitiveness of a country and to increase the amount of material wealth distributable among the whole community.
Samtidig med at et lands velstand stiger, kan visse, normalt arbejdskraftintensive, sektorer, der bidrager til at fordele denne velstand og samtidig forbedrer betingelserne for yderligere stigning i velstanden, også få større relativ betydning.
At the same time, as the wealth of a country increases, so can the relative importance of certain sectors, with usually a high labour content, which help distribute the wealth so cre ated and at the same time improve the conditions for additional increases in this wealth.
Arbejdsløsheden kan nedbringes
Unemployment can be reduced
Beskæftigelsesintensiteten er forholdet mellem en økonomis vækstrate og dens jobskabelse.
This can only be a target, but it would be of great importance for our citizens, in particular for the young who see
Meget ofte måles den på grundlag af den såkaldte »beskæftigelsestærskel«, der er et rentbeskrivende mål for vækstens beskæftigelseskomponent.
Very often it is measured by the so-called 'employment threshold', which is a purely descriptive measure for the employment content of growth.
Denne tærskel er den procentvise ændring, hvorover væksten i BNP med fører øget beskæftigelse.
This threshold is the percentage change above which the growth rate of GDP leads to increases in employment.
I modsætning til, hvad der er den udbredte opfattelse — man hører ofte sætningen »vækst uden jobs« — er vækstens beskæftigelsesintensitet ikke blev forringet i de senere år.
Contrary to a widespread belief — the phrase 'growth without jobs' is often heard — the employment intensity of growth has not deteriorated over recent years.
Den er faktisk nu højere (beskæftigelsestærsklen er lavere) end i 1960'erne og har stort set ikke ændret sig i de sidste femten til tyve år (jf. figur 5).
In fact it is now higher (the employment threshold is lower) than in the 1960s and it has hardly changed over the last 15 to 20 years (see Chart 5).
Det er
Page 60
Målet er ganske vist ambitiøst, men ikke ude af proportioner med Fællesskabets tidligere
A target of this order of magnitude is the minimum required to make a significant dent in the human waste represented by unemployment.
f.eks. en gennemsnitlig årlig stigning i beskæftigelsen på 1,9% over den 17-årige periode, 1974-1990!
The USA, for instance, has recorded an annual average rate of increase in employ ment of 1.9% over the 17-vear period 1974-90!
Fællesskabets umiddelbare politiske mål skal være at komme ud af afmatningen og genoptage jobskabelsen.
The immediate policy objective of the Community must be to overcome the recession and start creating jobs again.
Afsnit 1.6 om handler dette mål.
Section 1.6 deals with this objective.
Hvilken politik der skal føres for at komme ud af afmatningen er i en vis grad betinget af vækstmonstret på mellemlang sigt, der betragtes som det mest velegnede til at iværksætte den onskede vækst i beskæftigelsen.
The choice of the policies which will have to be implemented to overcome the recession is conditional, to a certain extent, on the mediumterm growth pattern which is con sidered most appropriate to bring about the required increase in employment.