natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reduceret arbejdspræstation, fordi . kun let afstivning med træ . kun lette transportrender . kun ringe transportvolumen . ingen genbrug af afstivninger og transportrender
- Hain transport systems from the production panel to the customer above ground - reduced workload as a result of
¥-- ^tansporten gennem_hovedminegangene
. exlusive use of flumes and/or pipes (gravity or pumped operation)
Til brydningsrummet reduceret arbejdspræstation, fordi . kun transport i lukket rørsystem . ingen eller reduceret slaggebjergsdrift
■ r.ana^e.T.ent of spoil heaps reduced or eliminated
Mindre arbejdsindsats , fordi . formindskelse af minegangene (oplagringsrum, spiralformede slidsker, minegange til vogntog, minegange uden om skakter, og lign.)
. more economical mine layouts (elimination of bunkers, spiral chutes, standage room, passbyes, etc . )
. delvis formindskelse af tværsnit i minegange'ne (kun rør- eller rendetransport)
. reduction in the crosssectional area of certain workings (transport exclusively by flume or pipe)
Årsager til forøgelse af sikkerheden ved hydromekanisk udvinding og hydraulisk transport
Factors contributins to increased safety in hydro-winning and hydrotransport
Ringe belast­ning af afstivning, formindsket risiko for sammenstyrtning af minegange
Reduced loading of supports and diminished danger of roadway failure.
• UÉÊÎSÎ!s!$Ël52_êÎ_£Î5i!S°2!î_Î°£_!iiï!i!SS£ foregør i et lukket rørsystem
Elimination of hazards associated with mineral transport. in so far as transport is carried out by continuous pipe systems.
~ I_yidt_omJfang_bortfald_af_risikoen for eksplosioner, da elektrisk materiel er udelukket som antændelsesårsag, og da man har bedre kontrol over grube­gasafgivelsen som følge af forudgående afgasning i forbindelse med drivning af minegangene
- Substantial reduction of explosion hazards through the elimination of electrical apparatus as a possible cause of ignition and improved control of gas emissions as a result of pre-drainage during gateroad driva^e.
­ Formindsket risiko_for brand, i vidt omfang som følge af
Reduction of fire hazards, largely as a result of . the use of water for winning • the separation of coal and rock in the win n i r. g proces: . the use of retreatin;- systems
. anvendelse af vand ved udvindingen . sortering af kul og sten ved udvindingen . anvendelse af bagudrettet udvinding . reduktion af kulstøvsaflejringerne takket være den hydrauliske rør­ og rendetransport
. the lower level of coal dust deposits resulting from hydraulic transport in flumes and pipes.
. nedsættelse_af_risikoen for nedfald_af_sten gennem en forbedring af for­holdene i det hængende (taget) ved hjælp af forøget tilførsel af opfyld­ningsmateriale a som e a am n n
Elimination of hazards by transport in a continuous pipe system.
. i g2£ i bryd­ ningsfeltet ved hjælp af forøget tilførsel af opfyldningsmateriale
Elimination of hazards associated with flushing of material from the caved goaf by greater use of stowing
2g22Ë af r v
- Gateroads
.b!s?£ takket været forbedret stabilitet i minegangene ved hjælp af forøget tilførsel af opfyldningsmateriale og anlæg af støttedæmninger langs minegange
Reduction of hazards by improved roadway stability resulting from greater use of stowing and gateside packs
- Vedligeholdelse
- i.c.intenance
(beskadigelser materiale samt anlæg af støttedæmninger langs minegange under jordoverfladen) a a
. ¿(eduction of iiazards by savings in roadway repair work as a result of greater use of stowing and gatside packs (coavergence ) .
£ _ 22 s ! 5 digelserne_af jordoverfladen
Elimination of subsidence damage
E2lpD_a í_Í2£E2Y££Íill22 følge af øget tilførsil~af õpfyldningsmã-" teriale (beskadigelser pø jordoverfladen)
. itc.Uiction of hazards through a decrease in mining damage as a result of greater use of stowing material (subsidence),
Årsager til forbedring af arbejdsbeskyttelsen som ar f*lge af ££Η22!ίίί5ί§5£
Factors contributing to improved working conditions
. køleeffekten (2-3°C) fra det vand, som anvendes til brydnings- og transportarbejdet, når der er tale om høj temperatur
. cooling effect (2 - 3°C) of the water used for winning and transport at high ambient temperatures
. køleeffekten fra den i modsat retning løbende tilførsel af sprøjtevand i rørledningerne
. cooling effect of the bi-directional flow of water in pipes
. mindre opvarmning af ventilationsluften takker være borttransport af det løsbrudte materiale gennem rørledninger
. reduced heat gain of the ventilation air as a result of the use of pipelines for mineral transport
. sænkning af temperaturen (målt med tørt termometer) i brydningsrummene med gennemsnitlig 3°C ved forøget grubetemperatur og større tilførsel af opfyldningsmateriale som følge af den hy Iromekaniske udvinding
. reduction of the dry-bulb temperature in winning districts by an average of 3°C in hot mines as a result of greater use of stowing.
. i minegangene . i skakterne og . i behandlingsanlægget over jorden
. at the face . in roadways . in shafts and . above ground.
- Betydelig reduktion af støjbelastningen, da der bortset fra pumper kun i ringe omfang~skãl~ãnvendes maskiner eller materiel, som bevæger sig:
- Substantial noise abatement as little use is made of machinery and moving equipment or appliances apart from pumps.
Bortfald_af knælende_arbejde . i brydningsrummet, da udvindingen foregør automatisk
- Elimination of the need for work to be carried out at the face in a kneeling position as a result of the introduction of unmanned winning.
160­ a) brydning af hældende aflejringer b) bagudrettet magasinbrydning c) d) e) f) brydningsgang tilsztningsvand hßtrykspumper h^jtryksvand g) renset vand h) faststof/vand-blanaing j) udskillelse af overkudsvand k) hydraulisk skakttransport 1) vandrensning ni) væktransport af fine korn
-159- aj steep seam working b) retreat working (pillar extraction) c) production road dj make-up water ej high-pressure pumps f) high-pressure water g) clarified water h) solids/water mixture i) separation of exces \ water k) hydraulic hoisting I ) water clarification m) fines recovery
6 - Skematisk tegning af en hydrogrube eller hydraulisk
Drivaiie of production roads
· 8 - Skematisk tegning af brydningsdrifterne i en hydro-afdeling med en produktionsmængde pá ca. 2000 tons anvendelige kul.
'í'/j road lutring machine soliti eoal pillar caved goal bottom roau pipe extending und advancing unii Hume, graduni h ? on
=so g) roterende dobbeltkrdetransporWr h) malesondcr (til maling af vekcstanden til regulering af pumpe i) pumpe a) tøderende b) rist c) sigte d) frasortering af træ e) knusemaskjne 0 opstemningsbcholder
delivery flume gran timber scavenging crusher slurry tank (ontinuous twin-strand chain
Vandret svinRplan
Suchen head with agitator and pump
Aktiv sugekurv med pumpe
Overflow basin
Overløbsbassin sbassin
FIGURE I I - Bunkering of
Jordoverfladen
Surface
Fig. 14 b - Skematisk tegning af den hydrauliske skakttransport - Carl Funke -
FIGURE 14 b - Layout for hydraulic hoisting - Carl Funke
Ftøjtrykscentrifugalpumpe
High pressure centrifugal pump rijugat
Opslæmninger til opfyldningsmateriale 4.
15 ­ Three­chamber pipe feeder
Tilbageførsel af vand 10.
Make­up water l'ut Mlllcnunl pipe
Manøvre-og kontrolpult
Dirt transpon line
Rdrfødeanlzg med regulering af faststof vand blandingen a b c d
Pipelines in North America : operational, under construction and planned.
PRODUKTION AF KULGAS I SELVE KULLAGET ved hr. MEDAETS, generaldirektor for minerne økonomiministeriet, Bruxelles
UNDERGROUND GASIFICATION
1. - Jn_situ;produktion_af_kulgas_i_den energiiree^sige_sarnmenhæng:
^* ynáEr êI°yDá gasification_in the wider energy context
Energi på verdensplan. 1.2.
World energy production and' reserves
Europæisk energi.
European energy production and reserves
^nc er ^ or produktion af kulgas i selve kullaget:
Basic_Drincigles_of_in_situ_gasifîçation
Generelt. 2.2. Teknologi. 2.3.
General observations
Forklaring âf fænomenet. 2.4.
Theoretical consideration
Lejets potentielle egenskaber.
Energy potential of the deposit e IS E ou D^_S§5^I.Í9.Eí.Í2u °f _dÉËEliyÀOg-.Ç_BAR_e£osi ts_at
Generelt. 3.2.
General observations
Grundlæggende krav. 3.3.
Outline of the method
Produktion af forskellige gastyper.
Production of various types of gas
Generelt.
General observations
Gassernes kvalitet. 4.1.2.5.
Gas quality
Filtrering og anvendelse af gasserne.
Gas cleaning and utilization
Vurdering af INIEX-projektet på baggrund af oplysningerne fra USSR.
Assessment of the ItflEX project in the light of the information obtained in the USSR
Metodens udviklingsniveau i USA
State_of_the_art_in_the_USA
Amerikanske synspunkter °g igangsættende motiver. 4.2.2.
American viewpoint and motivation
De amerikanske projekters udvinklingsniveau. 4.2.4.
Current status of the American projects
Tekniske oplysninger, som kan anvendes ved udarbejdelsen af INIEX-projektet 4.2.5. Konklusioner.
Technical information of relevance to the INIEX project
5· " !s!$2iske_forberedelser_til_gennemførelse_af et f*rste_in_situ;forsøg:
;_in—s i tu experiment
Valg af et område i Belgien.
Choice of a site in Belgium
Muligheder for etablering af "linking" i et kullag mellem to dybe borehuller med en afstand på mellem 70 og 80 m.
Possibility of inseam linking of deep boreholes 70 to 80 m apart
Udrustning af forsøgssatationen.
Plant required for the experimental station
6. - Økonomiske_perspektiver_for in situ-produktion af_kulgas i stor dybde
7' agreement_between_the_Govern^ aBË_Ëbe
IN SITU-PRODUKTION AF KULGAS I DEN ENERGIMÆSSIGE SAMMENHÆNG
UNDERGROUND_GASIFICATION_IN_THE_WI
Energi på verdensplan
Wor:ld_energy__£roduction_and_reserves
Verdensproduktionen af primærenergi udgjord e i 1975 mere end 8 mia. tons stenkulsækvivalenter (tSKÆ à 7000 kcal /kg).
In 1975 world production of primary energy was over 8 000 million tonnes coal equivalent (tee at 7 000 kilocalories per kilo­gramme).
Fordelingen mellem de forskellige energiformer ersoin, følger : vandkraft og kerneenergi udgør 214 mio. rSKÆ, dvs. ca. 2.7% af den t otale energi; naturgas udgør 1 695 mio. tSrO1:, dvs. tæt ved 21% af den totale energi; sten kul og. brunkul udgør 2 175 mio. tSKÆ, dvs. lige ved 27% af den totale energi; råolie, som udgør den største del, andrager sluttelig 4 053 mio. tSKÆ, dvs. lige ved 50% af den totale energi . Mere skematisk udgør råolien halvdelen, stenkul en fjerded el og gas en femtedel
The breakdown by source of energy was as follows: hydro and nuclear power accounted for 214 million tee i.e. 2.7% of total energy production, natural gas for 1 695 million tee, i.e. approximately 21% of total energy production and coal and lignite for 2 175 million tee, i.e. about 27% of total energy production while oil liad the largest share, account ing for 4 053 million tee, i.e. about 50/* of total energy production.
I tabel 1 er anført talværdierne for verden sproduktionen af primærenergi i årene 1960 til 1975.
Table 1 gives the world product ion figures for primary energy in the years 1960 to 1975.
VERDENSPRODUKTIONEN AF PRIMÆRENERGI udtrykt i 106 tSKÆ
WORLD PRODUCTION OF PRIMARY ENERGY
Vi vil nu se på værdierne for verdensenergireserverne.
Total energy ι ^^ production ι ι 4;2?ι
10 tSKÆ for de påviste og no rmalt tilgængelige reserver, og 9 487 -10 116 IO9 tSKÆ for de samled e, tilgængelige reserver.
The ".r.ipli headed 'World Production of Primarv Energy' (Figure 1) shows production in tee on a logarithmic scale ηηό Illustrates the trend of
De samlede reserver er altså betydelige men det er mere relevant at se på tallene for de forskellige en ergi former.
-177- world production for the various energy sources in the years 1960 to 1975.
1 890 10 tSKÆ og 4 410 IO t SKÆ, hvis vi regner med formeringsreak- torerne.
June 1976, world energy reserves were stated to lie within the following
Med hensyn til naturgas er de påviste og de anslåede reserver på hen
9 ranges: from 2 624 to 2 701 χ 10 tee proved reserves recoverable by
9 tSKÆ og 341 10' - 356 10
Proved and estimated nuclear power reserves are between 25 χ 9 9 . .
Med hensyn til kul er de påviste og de anslåede reserver på henholds
9 Proved coal reserves are 491 χ 10 tee and estimated reserves
9 tSKÆ og 3 872
9 9 are between 3 872 χ 10 and 4 414 χ 10 tee.
9 tSKÆ og 322 10
Page 180
9 tSKÆ (se litte holdsvis 111 109 - 152 10raturfortegnelsen, 2).
Table 2 gives the figures for world reserves of primary energy
VERDENS RESERVER AF PR1MÆRINERC1
WORLD RESERVES OF PRIMARY ENERGY IN 10 tee proved
Disse energiformer er stadig på forsknings- og udviklingsstadiet.
On the basis of these world energy figures it is reasonable to suppose thatcoal still has a major role to play in future.
2.- Under forudsætning af, at der udvikles formeringsreaktorer, frem byder kerneenergien derimod en maksimal potentiel reserve.
This general trend reflects a steady expansion in the United States and the Eastern Bloc states, offset by a sharp decline in coal production in Western Europe.
3.- Den fossile kulenergi indtager en fremtrædende plads, og vi har udmærket kontrol med denne energiform, da vi har kendt den længe.
In view of the problems associated with the opening of new mines and the recruitment of the necessary labour it is to be feared that the coal­mining industry will have difficulty in compensating for the medium term decline in supplies of energy from other sources.
Europæisk energi
European energy production and reserves
I 1975 udgjorde den europæiske produktion af primærenergi 552 mio. tons stenkulsækvivalenter (tSKÆ à 7 000 kcal/kg).
In 1975 European prod uction of primary energy amounted to 552 million tonnes coal equiva lent (tee at 7 000 kilocalories per kilo­gramme).
De forskellige energiformer fordeler sig på følgende måde : vandkraft og kerneener­gi udgør 69 mio tSKÆ, dvs. ca. 12,5% af den totale energi; naturgas udgør 192 mio tSKÆ, dvs. omtrent 35% af den totale energi; sten­ og brunkul udgør mes 274 mio tSKÆ størstedelen af den totale energi, dvs. omtrent 50%; endelig udgør råolie 17 mio tSKÆ, dvs. omtrent 3% af den totale energi.
The breakdown by sou rce of energy was as follows: hydro and nuclear power accounted for 69 million tee i.e. 12.5% of total energy production, natural gas for 19 2 million tee, i.e. almost 35% of total energy production, and the sha re of coal and lignite was largest, amounting to 274 million tee, i.e. almost 50% of total energy production; while oil accounted for 17 mil lion tee i.e. approximately 3% of total energy production.
Mere skematisk udgør kul halvdelen, gas mere end tredjedelen, mens kerneenergi og vandkraft udgør en ottendedel (se litteraturfortegnelsen, 3).
Broadly spe aking, coal accounts for one half of energy production, gas for one third and nuclear and hydro power for one eight (reference 3).
Tabel 3 viser talværdierne for den europeiske produktion af primær­energi i årene 1960 ­ 1975.
Table 3 gives the figures for European primary energy production in the years 1960 and 1975.
Tallene for bruttoforbruget af primær­energi er anført i'sidste linje.
Gross primary consumption ahs been shown in the bottom line.
EUROPÆISK PRODUKTION AF PRIMÆRENERGI
EUROPEAN PRODUCTION OF PRIMARY ENERGY in 10 tee
6 tSKi udtrykt i IO
EUROPE 9
(x) heraf udgør importeret riolie 687
* including 687 of imported oil
Kurven ­ figur 2 ­ benævnt EUROPÆISK PRODUKTION AF PRIMÆRENERGI er tegnet med logaritmisk skala for tSKE­værdierne og viser den euro­pæiske energiproduktions udvikling i dens forskellige former i årene 1960­1975.
The graph headed "European production of primary energy" (Figure 2) shows production in tee on a logarithmic scale and illustrate the development of European production for the various energy sources in the years 1960 to 1975.
Det fremgår af kurven, at den totale energi udviser en svagt stigende tendens.
The graph indicates a slight upward tr^nd for total energy production.
Tilbagegangen inden for kul udlignes af den øgede gaspro­duktion.
The decline in coal production is balanced by increased production of gas.
Efter at have ser på tallene for den europæiske produktion af primær­energi vil vi gennemgå tallene for de europæiske energireserver.
Having taken note of the European production figures for primary energy we may proceed to discuss European energy reserves.
Tabel 4 viser tallene for de europæiske energireserver, som er base­ret på dokumenterne fra den 13. verdensgaskongres i London (se litteraturfortegnelsen, 2).
Table 4 gives the figures for European energy reserves as derived from the documents of the 13th World Gas Congress held in London (reference 2).
EUROPÆISKE RESERVER AF PRIH€RENER(.l udtrykt i 10? tSKÆ påviste anslåede
EUROPEAN PRIMARY ENERGY RESERVES in 10 tee proved est imated
Hertil kan der knyttes følgende kommentærer:
The following points should be noted:
Der rejser sig derfor følgende spørgsmål : Kan vi udnytte de betyde lige kulmængder, som vi har i reserve i Europa?
In view of the above we must ask ourselves whether we can make use of our substantial coal reserves in Europe.
Dette spørgsmål vil jeg besvare mere indgående i de følgende kapitler.
I shall attempt a more detailed answer to this question in the following sections.
Jeg vil dog straks med følgende argumenter begrunde et europæisk valg af in situ-produktion af kulgas :
I should like at this point, however, to advance a number of arguments in favour of Europe's choosing the underground gasification option
2. - arbejdsforholdene er forholdsvis vanskelige på de arbejdspladser under jorden, hvor driften foregår med traditionelle metoder;
Large quantities of coal are present, especially in deep-lying deposits.
GRUNDLÆGGENpE_PRINCIPPER_FOR_PRODUTCTION_AF_KU
In Europe labour costs in coal mines today amount to 60% of total costs
Blandt alle de foreslåede projekter til løsning af fremtidens energi problemer indtager planen om at brænde kullet i undergrunden med hen blik på gasfremstilling en fremtrædende plads.
Of all the proposed solutions to future energy problems one of the most promising is the idea of burning coal underground to produce gas.
Processen, som benævnes "in situ-produktion af kulgas", åbner efter min mening vide perspektiver for fremstilling af gas i store mængder til anvendelse i elværker eller for fremstilling af gas med lav brændværdi til industribrug.
In our opinion this process, known as 'in-situ gasification', has considerable potential as a means of producing large quantities of gas for electricity generating stations or of low-calorific-value gas for industrial use.
Vore kolleger i Forbundsrepublikken Tyskland, som arbejder på at udvikle en endnu mere raffineret teknologi, mener for deres vedkommende, at in situ-produktion af kulgas kan føre til produktion af en erstatning for naturgas, som har en brændværdi, der praktisk talt svarer til naturgassens.
Our collegues in the Federal Republic of Germany envisage an even more sophisticated technology and believe that in-situ underground gasification may lead to the production of a substitute for natural gas having almost the same calorific value.
Blandt de forskellige forslag til teknologi, som er fremsat i de forløbne årtier, har man efterhånden opgivet dem, som nødvendiggør omfattende arbejder under jorden.
Of the various technologies which have been proposed in the course of the past decades, those which involve large-scale mining operations underground have progressively been abandoned.
Formålet er i virkeligheden at frigøre den i undergrunden opmagasinerede energi, idet man overflødiggør arbejdet under jorden, som bliver stadig vanskeligere og som altid vil være forbundet med forskellige faremomenter.
Indeed, the real aim is to recover the energy stored in the ground while eliminating the constraint of underground operations which are always arduous to some degree and are never entirely free of danger.
Den teknologi, som anvendes i de forskellige lande, hvor der udføres forsøg, eller hvor der foregår drift, er baseret på filtreringsmetoden. toden.
The technology employed in the various countries where experiments have been carried out and work is in progress is based on the filtration method.
Der etableres en første forbindelse i kullaget mellem to huller med en indbyrdes afstand på mellem 30 og 80 m, idet man udnytter kullejets naturlige permeabilitet eller anvender vand- eller luftinjektering ved højt tryk ("linking"-processen).
Initially, a path connecting two holes some tens of metres apart (30 to 80 m) is created in the coal seam by exploiting the natural permeability of the deposit or by injecting water or air at high pressure (linking operation).
Den således opnåede opsprækning udvides ved luftinjektering og fremkaldelse af en modstrømsforbrænding igennem sprækkerne.
The fissuring which is so provoked is extended by injecting air to produce a combustion zone which progresses counter-currently through the fissured coal.
Efter dette indledende stadium kan der injekteres langt større luftmængder, og for gasningen kan ske ved, at forgasningsfronten rykker fremad i gas strømmens udstrømningsretning (se figur 3).
After this preliminary stage much greater quantities of air can be injected and forward gasification can develop as the gasification front progresses in the direction of the gas flow (see Figure 3).
Forklaring af fænomenet.
Theoretical consideration
Den klassiske skematiske fremstilling af forgasningsfænomenet omfatter tre zoner:
The conventional explanation of the phenomenon of gasification di s tinguishes the fol lowing three zones.
2C + Ö, -* 2 CO + 58 kcal) og frigør en betydelig varmemængde, som overføres til de efter følgende zoner ved konvektion via gasstrømmen og ved varmeledning via brændstoffet og de omgivende bjergarter.
2 C + 0 -;2 CO + 58 kcal^ and releases a substantial amount of heat which is transmitted to the succeeding zones by convection via the gas current and by con duction via the coal and the surrounding rock.
Denne begynder, så snart forbrændingsluftens ilt er opbrugt.
This begins as soon as the oxygen of the gasifying agent is exhausted.
Den CO og vanddamp, som føres med af gastrømmen, reduceres mere eller mindre fuldstændigt til CO og H. i overensstemmelse med følgende endoterme processer :
The CO and water vapour entrained by the gas current are almost entirely reduced to CO and H_ by the following endothermic reactions:
Kullet, som opvarmes ved konvektion på den strækning, som gennemløbes af gasstrømmen, eller ved varmeledning i den ringformede zone omkring områderne med høje temperaturer, afgiver flygtige bestanddele, som blander sig med gassen og beriger den.
The coal is heated by convection alon the path of the gas flow and by conduction in the area surronding the high-temperature zones. It releases volatiles which mix with and enrich the gas.
I de underjordiske omgivelser sker alle disse processer temmelig planløst, uden at der er muligt at kontrollere gasstrømmen, modstanden i kredsløbene eller de overflader, hvor der faktisk sker processer mellem luftarter og faste stoffer.
Underground, all these processes take place in somewhat chaotic manner and it is not possible to control the gas flows, the resistance of the circuits and the effective surface areas available for gas/solid reactions.
Dette kan blandt andet resultere i utilstrækkelige temperaturer, som kan medføre, at forgasningsprocesserne sker langsommere.
One result may be that the gasification reactions are inhibited as a result of inadequate temperatures.
Det potentielle leje består af tre dele: 3
It should be noted that the energy potential of the deDosit is made up of the following titrée components.
Med 25 m /t udgør grubegassen kun 3% af den samlede brændværdi.
3 Assuming a firedamp content of 25 m /t, firedamp accounts for only
Den i de overliggende lag forekommende grubegas kan dog frigøres ved opstrækning af fjeldet.
The firedamp contained in the superjacent seams may, however, be liberated by fracturing of the strata.
I forsøgene vedrørende in situ-produktion af kulgas i stor dybde, som vil blive behandlet længere fremme, tillægger jeg afgasningen af det overliggende fjeld stor betydning.
In the experiments relating to in-situ gasification of deep-lying deposits, which will be discussed, great importance is attached to degassing of the superjacent strata.