natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et forskningsprogram med en bevilling på 40 mio ECU til anvendelse mellem 1983 og 1986 drejer sig om forbedring og bedre udnyttelse af landbrugsproduktionen i den tredje verden, bevarelse af de naturlige ressourcer og løsning af en række problemer aflægelig, hygiejnisk og ernæringsmæssig karakter.
A 40 million ECU programme between 1983 and 1986 will help to improve agricultural production and profits in the Third World, to preserve natural resources and solve a range of medical, health and dietary problems.
Europa­Kommissio­nen lægger op til vedtagelse af nyt program med en bevilling på 60 mio ECU til støtte for udvikling af udviklingslandenes egen forskningskapacitet. På dette område er man imidlertid langt fra ambitionerne i rammeprogrammet.
The European Com­mission has also called for a 60 million ECU support programme for research efforts in developing countries.
Leve- og arbejdsvilkårene
Living and working conditions
Ioniserende stråler kan fremkomme ved atomspaltning, men nennesker udsættes for dem også ved medicinsk behandling og som følge
More recently, it has taken an interest, albeit rather hesitant, in major medical and public health problems whose solution could be hastened by better coordination of national research.
Fællesskabet vil mellem 1985 og 1989 yde næsten 60 mio ECU til forskning inden for metoder til måling, fortolkning og beskyttelse, vurdering af risikoen og de eventuelle genetiske og kræftfremkal­dende virkninger, samt til kontrollen med miljøets radioaktivitet m.m.
At the same time, young scientists often have problems finding jobs for which they were trained in their own countries, despite the under­utilization of equipment in other parts of the Community.
D Andre programmer drejer sig om helbred og sikkerhed.
In a special 60 million ECU programme for 1985­88, the Community hopes to lay the foundations for a genuine European scientific community by giving research and travel grants, supporting the twinning of laboratories and promoting multi­disciplinary research.
Fællesskabet har gennem mange år finansieret forskning inden for erhvervssygdomme og sikkerhed i forbindelse med arbejde i kul­ og stålvirksomhederne.
Priority areas include mathematics and computer science, advanced optics, certain sectors of che­mistry, biocommunication, earth sciences, oceanography and scientific instru­mentation.
Senere er det gået ind i forskning vedrørende en række store medicinske problemer i for­bindelse med den offentlige sundhed, hvor man hurtigere kan på resultater ved at koordinere indsatsen i de enkelte medlemslande.
□ 'Horizontal' activities: separate funds are needed to ensure that programmes are properly prepared and evaluated and also to improve scientific and technical training and the diffusion and application of research findings.
Særlig opmærksomhed vies på det seneste den sure regn, de moderne samfundsaktiviteters indflydelse på klimaet, mulighederne for telekontrol fra rummet med forureningen og en række industririsici.
Now a major change of direction has been accomplished, and well­accomplished for the most part, towards boosting industrial competitiveness.
Også dette er et område, hvor en yderligere koordinering af den nationale forskningsindsats kan vise sig at være særdeles lønnende; Europa­Kommissionen har derfor foreslået nye programmer, hvortil bliver bevilget 105 mio ECU over fem år.
Similar progress has still to be completed in other areas but it is already clear that Community research policy has abandoned its long adolescence and hesitations and will shortly become one of the key policies of the European Community.
Den succes, som er resultatet af den fælles indsats, bør give anledning til en mere generel EF­forsknings indsats omfattende alle former for forskning.
This memorandum, entitled 'Towards a technology Community', sketches the broad lines of policy which the Community should follow in the years ahead.
En sådan indsats bør især omfatte:
This will require:
□ Tilskyndelse til øget koordinering og øget udveksling af forskningsresultater af videnskabelig og teknisk art. Det sker alt for ofte, at europæiske forskere har langt bedre kontakt med deres amerikanske kolleger end med deres europæiske fra de andre fællesskabslande.
□ The laying down by Member States at Community level of the main avenues of research strategy to be pursued at both national and Community level;
Endvidere har unge europæiske videnskabsmænd ofte vanskeligt ved at finde passende beskæftigelse i deres eget land samtidig med, at udstyr i andre EF­lande måske er underudnyttet.
□ The confirmation of the political will demonstrated by the European Council towards increasing the share of the Community budget devoted to research and development.
Fællesskabet kunne med et sådant specialprogram og en bevilling på 60 mio ECU til anvendelse i årene fra 1985 til 1988 lægge grundlaget for et egentligt europæisk videnska­beligt miljø, ved at yde tilskud til forskning, og udveksling af forskere, ved at støtte indgåelse af sammarbejds aftaler mellem venskabslaboratorier eller korres­pondancelaboratorier og ved at støtte forskning, der kan udnyttes i mange sektorer.
In Milan the Heads of State or Government of the European Community called for a collective effort to master new technologies as an essential prerequisite for continued European competitiveness.
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
225 2058 — Windsor House, 9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EG - Tel. 40708
_BAR_% Kontoret for De europæiske Fællesskabers ™" officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
ISSN 0379-3133 l/¿4 Office for Official Publications of the European Communities L - 2985 Luxembourg
Kernekraftindustrien i Fællesskabet
The nuclear industries in the European Community
Kernekraftens bidrag til dækning af det samlede energibehov i Det europæiske .
Fom 1973 to 1984 the nuclear contribution to meeting the European Community's total energy needs increased from less than 2% to over 10%.
Fællesskab voksede i årene fra 1973 til 1984 fra mindre end to pet. til mere end 10 pet., og kernekraftens andel af den samlede elektricitetsproduktion udgør nu mere end 27 pet.
Its share of electricity production now exceeds 27%.
På grundlag af de investeringer, som var besluttet i slutningen af 1984, kan man roligt regne med, at der i 1990 vil være taget kernekraftværker i brug med en samlet kapacitet svarende til ca. 35 pet. af el-produktionen i Fællesskabet og til ca. 14 pet. af det samlede energiforbrug.
On the basis of investment programmes started by the end of 1984, it may reasonably be estimated that in 1990 the capacity of nuclear power stations in service will cover about 35% of Community electricity output and about 14% of the Community's overall energy needs.
Det er en bemærkelsesværdig udvikling.
This will be a remarkable achievement.
Kernekraften er blevet en afgørende faktor i Fællesskabets energistrategi — hvis hovedmål er at nedbringe Europas afhængig hed af forsyninger udefra.
Nuclear power has become a vital component in the energy strategy of the Community.
Situationen er imidlertid langt fra ens i Fællesskabets forskellige medlemslande.
The main objective of this strategy is to reduce the dependance of Europe on external energy supplies.
I 1990 vil nogle af dem endnu ikke producere kernekraft, mens andre vil have kernekraft som hovedkilde for elektricitetsproduktionen.
None the less, the position in the different Member States varies considerably: in 1990 some countries will still not be producing any electricity by nuclear means, while in the same year others will have developed nuclear energy as their main electricity source.
Denne forøgelse af kernekraftproduktionen er fulgt op af en betragtelig udvikling indenfor de industrisektorer, som spiller en rolle i forbindelse med kernekraftproduktionen duktionen
The growth of nuclear energy production in the Community has been matched by a boom in all the industries involved in this form of power generation.
D Forsyningen med kernekraftens råstof — uran — rummer for Fællesskabet, der må importere hovedparten af forbruget, to fordele:
D The supply of uranium, the raw material of nuclear energy, has two positive aspects for the Community, which has to import most of its supplies:
• Forsyningerne til verdensmarkedet kommer fra andre lande end dem, der forsyner Fællesskabet med ohe;
• The world uranium market is supplied by countries other than those which provide the Community with oil and natural gas;
• Disse lande ligger ikke i samme del af verden og tilhører ikke samme politiske indflydelsesområde.
• These countries belong neither to one single geographical area nor one political bloc.
Uranforsyningerne er baseret på kendte forekomster, som kan udnyttes med rimelige omkostninger, og de svarer så nogenlunde til det forbrug, der kan ventes indenfor de kommende 20 år.
Uranium supplies are based on known resources of ore that can be worked at an acceptable cost and are capable of meeting foreseeable requirements for about 20 years.
Hertil kommer, at man skønner at kunne udnytte andre forekomster, der kan dække behovet i yderligere 20 år.
Moreover, it is believed that other resources can be developed to meet the needs of the following 20 years.
D Urananvendelsen rummer ligeledes to væsentlige fordele:
D The use of uranium has two important aspects:
• Som følge af det store energiindhold kan uran oplagres i betydelige mængder til rimelige priser, uden at dette medfører praktiske vanskeligheder,
• Uranium can be stored in large quantities at low cost, without giving rise to practical difficulties, on account of the great energy density of the material;
• Uranet afgiver ved anvendelse i de eksisterende reaktorer kun en lille del af sit energiindhold (godt en pet.), og den resterende energimængde — som ganske vist kun kan udnyttes i såkaldte formeringsreaktorer, der endnu kun befinder sig i demonstrationsfasen — er ganske betydelig.
• When used in the present generation of reactors, uranium expends only a very small fraction (around 1%) of its energy content.
På denne baggrund kan man opfatte kernekraft produceret af formeringsreaktorer som en praktisk talt varig energikilde.
The remainder, which can be utilized only in a new type of reactor, the fast breeder, now being demonstrated, represents a considerable quantity of material.
Udviklingen i kernekraftens andel af den samlede elproduktion i Fællesskabet (EUR 12)* - i procent
Increase in the nuclear share of electricity generation in Community (EUR 12) countries' (in %)
' Ingen kornekraftproduktion fer 1990 i folgende lende: Danmark, Grækenland, Irland, Luxembourg, Portugal.
' No nuclear generation of electricity is expected before 1990 in Denmark, Greece, Ireland, Luxembourg ami Portugal.
Kilde: Kommission for De europeiske Fællesskaber, GD XVII.
Source: Commission of the European Communities, DG XVII.
Kernekrattens økonomiske betydning må vurderes ud fra disse fire synsvinkler:
The economic benefits of nuclear energy should be evaluated from three standpoints: points:
D Kernekraftens konkurrenceevne følges løbende afsåvel el-producenterne som de offentlige myndigheder i snævert samarbejde med Europa-Kommissionen.
D The competitiveness of electricity of nuclear origin is constantly being closeh studied by the public authorities and the electricity producers.
Disse undersøgelser viser sammenfaldende, at atombrændsel er den fordelagtigste forsyningskilde, når det drejer sig om at forsyne de kraftværker, som skal bygges i de kommende år med henblik på en fortsat produktion af store mængder energi.
The Commission is involved in these evaluations. The results are in agreement: when compared with other possible energy sources for power stations to be constructed over the next few years and intended for large-scale continuous energy production, nuclear energy is advantageous.
Merprisen ved at producere elektricitet på basis af kul ligger på mellem 30 og 90 pet. over kernekraftprisen — og omkostningerne ved at producere elektricitet på grundlag af olie er endnu større end ved anvendelse af kulfyring.
It costs between 30% and 90% more to generate electricity from coal, and oil-fired production is even more expensive.
D Handelsbalancen overfor omverdenen har normalt stor betydning for lande, der ikke er selvforsynende med energi, og den påvirkes i gunstig retning ved overgang til kernekraft.
D The balance of payments, a very important consideration for countries with limited indigenous energy resources, tends to be favourably influenced by the use of nuclear energy.
Såfremt råenergien i alle tilfælde importeres, er den andel, som udgifterne til råenergi udgør af de samlede omkostninger ved produktion af elektricitet, særdeles forskellig, afhængig af om det drejer sig om uran (ca. 10 pet.), kul (ca. 60 pet.) eller olie (ca. 80 pet.).
The proportion of the (presumably imported) primary energy source in the cost of electricity production varies considerably according to whether that material is uranium (accounting for some 10% of production costs), coal (approximately 60%), or oil (approximately 80%).
D Den makro-økonomiske virkning af at anvende kernekraft er også positiv.
D The macro-economic impact of nuclear energy is also positive.
Kernekraft kan produceres til omkostninger, der svinger meget lidt i forhold til verdensmarkedets priser for råenergi iøvrigt.
It allows electricity production at a price which is little influenced by fluctuations of the world market for energy raw materials.
De forholdsvis lave omkostninger letter iøvrigt bestræbelserne for at nedbringe inflationen og medvirker på længere sigt til at øge konkurrenceevnen i de industrivirksomheder, der anvender elektriciteten.
The relatively low cost also reduces inflation and promotes the competitiveness of the electricity consuming industries downstream.
D Den teknologiskefølgevirkning afaktiviteterne omkring fremstilling af kernekraft er endvidere særdeles gunstig.
There is also an appreciable qualitative impact from the extremely high value of the technology employed in all phases of nuclear activity.
Den teknologi, der her udvikles, er meget avanceret og har betydning for store dele af industrien i de pågældende lande.
This has a knock-on effect for large sectors of industry in the countries concerned.
Målsætningerne i Fællesskabets vejledende kernekraftprogram
Objectives of the illustrative nuclear programme for the Community
De her nævnte forhold er omtalt grundigt i Fællesskabets vejledende kerneenergiprogram ('). Det blev vedtaget i november 1984 af Europa-Kommissionen og fik i maj 1985 tilslutning i Det økonomiske og sociale Udvalg, hvori arbejdsmarkedets parter og en række interesseorganisationer er repræsenteret.
The questions examined here are tackled in greater detail in the illustrative nuclear programme for the Community, ' adopted by the European Commission in November 1984 and approved in May 1985 by the Economic and Social Committee, which unites representatives of employers, trades unions and interest groups.
Dette program rummer en analyse af kernekraftindustriens nuværende situation og opregner dens udviklingsperspektiver på længere sigt.
This programme analyses the situation in the nuclear industry and presents perspectives for its medium and long-term development.
Det opstiller målsætninger
Two types of objectives are identified:
D dels for begyndelsen af næste århundrede, altså fremtiden på længere sigt.
D Objectives for the beginning of the next century, i.e. for the longer term.
( ' ) Kerneenergiindustrien i Fællesskabet - Vejledende kerneenergiprogram i henhold til Ettratomtraktatens artikel 40 (dokument KOM(84) 653).
Nuclear industries in the Community - Illustrative nuclear programme under Article 40 of the Euratom Treaty (Document(84) 653).
D Som målsætning for udviklingen af kernekraft i slutningen af århundredet foreslår Europa-Kommissionen at følge nedenstående retningslinier for udviklingen af kernekraft:
D For its end­of­century nuclear objective, the Commission proposes:
• I 1995 at producere ca. 40 pet. af elektriciteten på grundlag af kernekraft.
• By 1995 about 40% of Community electricity to be nuclear generated;
• I de derefter følgende år at gennemføre en betydelig forøgelse af kernekraftens andel af el-produktionen, så man nærmer sig 50 pet. omkring århundredskiftet. dredskiftet.
• Subsequently to increase the nuclear share of electricity production in order to approach 50% by the end of the century.
Opfyldelse af 1995-målsætningen forudsætter en kernekraftkapacitet på 120 gigawatt, hvilket svarer til, at reaktorer med en samlet kapacitet på 25 gigawatt tages i brug mellem 1991 og 1995.
To attain the 1995 objective it would be necessary to have 120 gigawatts of nuclear capacity in service. This means that 25 gigawatts would have to come into service between 1991 and 1995.
For år 2000 er der ikke sat noget fast tal for kapaciteten, fordi den vil afhænge af den — endnu ganske usikre — udvikling i el-forbruget i århundredets sidste år.
No target figures have been given for the year 2000 in view of the uncertainty surrounding the trend in electricity consumption in the last few years of this century.
D Som målsætning på længere sigt foreslår Europa-Kommissionen investeringer i formeringsreaktorer i et sådant omfang, at de kan være økonomisk konkurrencedygtige indenfor tidshorisonten 2005 — dvs. om 20 år.
□ As its longer­term objective, the Commission envisages investment in a network of fast breeder reactors which would be economically competitive in 2005, in other works 20 years from now.
Denne udnyttelsesmetode formodes at ville øge den mængdeenergi, der kan udvindes af uran med over 50 gange, og man har allerede nået den fase, hvor der gennemføres afprøvninger i målestok.
Such reactors would multiply by 50 the energy potential of uranium. The system has already reached the demonstration stage on a representative scale.
Det vil sige, at de væsentligste tekniske problemer i forbindelse med driften er under kontrol eller lige ved at være det.
In other words the major technical operating difficulties have been mastered or are on the way to being mastered.
Der er i øjeblikket så rigelige uranmængder til rådighed på verdensmarkedet, at der på kort sigt ikke er noget behov for forretningsmæssig udnyttelse af disse reaktorer.
Availability of resources on the uranium market does not require fast breeder reactors to come on stream in the short term.
Deres øjeblikkelige økonomiske rentabilitet gør dem klart konkurrencedygtige overfor kulfyrede kraftværker, men ikke overfor de kernekraftværker, som i øjeblikket bygges i Fællesskabet.
The economic performance of such reactors would make them competitive in the short term with coal­fired power stations but not with conventional reactors.
Efter år 2000 bliver det imidlertid en meget stor fordel at have reaktorer til rådighed af en type, som kan mindske Fællesskabets afhængighed af uran import og dermed lægge et rimeligt loft over eventuelle prisstigninger på denne råvare. Europa-Kommissonens målsætning skal ses i dette perspektiv.
After 2000 it would be very advantageous to possess a type of reactor which would reduce the Community's dependance on uranium imports and place a reasonable ceiling on price rises for that raw material.
Overgangen til formeringsreaktorer kan gennemføres med begrænsede omkostninger, hvis den planlægges omhyggeligt og samordnet i europæisk målestok af de implicerede parter: medlemslandene, producenter, planlæggere og konstruktører.
The cost of developing fast breeder reactors can be restrained if it is program­med and coordinated at Community level by all those concerned: Member States, producers, designers and builders.
Det vil i denne forbindelse være nødvendigt omhyggeligt at fastlægge den industrielle strategi, tage samtlige forhold i betragtning, som karakteriserer reaktor-typen og dens brændselscyklus, samt at lægge en plan for de værker, der skal opføres.
To this end the appropriate industrial strategy must be carefully worked out. The entire system which characterizes the concept, including the fuel cycle, should be taken into consideration and the installations to be ordered should be defined.
Europa-Kommissionen foreslår, at man går frem på følgende måde:
The European Commission considers that a reasonable scenario would be as follows:
• Efter en omhyggelig undersøgelse af økonomi og rentabilitet fastlægges finansieringen for et program for bygning af et mindre antal kraftværker, som så opføres i rækkefølge efter hinanden, således at udformningen i hvert enkelt tilfælde kan baseres på de erfaringer vedrørende opførelse og drift, der er indhøstet ved de foregående projekter.
the most of the experience acquired during the design, construction and operation of previous power stations, starting with Superphenix, near Lyon.
Fire værker skønnes at være et passende antal, og det første kan baseres på erfaringerne, der er indhøstet ved Superphenix — en formeringsreaktor, som i et internationalt samarbejde mellem franske, italienske, tyske, belgiske, hollandske og britiske firmaer er opført i nærheden af Lyon i Frankrig.
This power station is an international joint venture involving, directly or indirectly, firms from France, Italy, Germany, Belgium, the Netherlands and the United Kingdom.
• På et i forhold til denne plan passende tidspunkt sættes derefter anlæg til genberigelse af strålingsmateriale til disse værker så i drift.
• Introduction when necessary of a plant for reprocessing the irradiated fuel elements of these power stations.
Det bør have en sådan kapacitet, at man med rimelig sikkerhed kan fastslå omkostningerne ved denne reaktortypes brændselscyklus.
Its capacity must be sufficient to establish with reasonable certainty the cost of the fuel cycle of reactors of this type.
For at man i år 2005 kan have indsamlet tilstrækkelig driftserfaring fra de i alt fem anlæg i den ovenfor skitserede serie, må opførelsen af den næste formeringsreaktor påbegyndes i 1987, og oparbejdningsanlægget må være i drift før år 2000.
In order to possess sufficient operating experience by 2005 of the five instal­lations mentioned in the programme just sketched out, it would be advisable for the construction of the next fast breeder plant to begin in 1987 and for the reprocessing plants to be in service before 2000.
D Kommerciel drift af formeringsreaktorerne forudsætter industriel genberigelse af de brugte brændselselementer og genindvinding af den plutonium, der aflejres i brændselselementerne, idet plutonium er en forudsætning for, at formeringsreaktorer kan udnytte hele uranets energiindhold.
D The commercial development of fast breeder reactors depends on the industrial reprocessing of spent fuel elements and the recovery of the plutonium which wiH allow the reactors to make use of all the uranium's energy content. At the outset the amount of plutonium produced will exceed the needs of the first fast breeders.
Plutonium-produktionen vil imidlertid i hvert fald i begyndelsen være større end formeringsreaktorernes behov, og Europa-Kommissionen foreslår derfor, at man indtil videre i fornødent omfang anvender den teknik (som allerede har nået det industrielle stade) nemlig at genanvende plutonium i de traditionelle atomkraftværker, der allerede er i brug.
The Commission therefore proposes that, as far as necessary, the plutonium should be recycled in the first instance in the traditional nuclear reactors already in service, a technique which has reached the stage of industrial application.
Målsætningernes gennemførelse — Kommissionens henstillinger
What attainment of the objectives involves: the Commission's recommendations
Europa-Kommissionen har påtaget sig at tage de initiativer, som ligger indenfor dens kompetance for at fremme den udvikling, der netop er beskrevet.
The European Commission has pledged to take those steps, at the appropriate time, which are in its power to promote the above developments.
Det vil ske, når det rette øjeblik er inde og i takt med behovet.
The Community will also fulfill the responsibilities laid down for it in the Euratom Treaty, notably: