natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forskellen er på 21%; den er 16% i Spanien, 13% i Italien, 14% i Portugal, mens den ikke er på over 5% i Danmark, 7% i Frankrig, 4% i Nederlandene og 8% i Storbritannien.
Regarding the other questions mentioned above, they receive, in the female population, a high proportion of no replies: 10% among men, 18% among women to the question on the efforts to unify Western Europe, 17% and 28% to that on the benefits drawn by their country from belonging to the European Community, 13% and 24% to that asking their opinion on the realisation of the Single European Market.
Hvad angår manglende svar, er der flere af disse blandt kvinderne i Sydeuropa end kvinderne i Nordeuropa, og i de sydlige lande er der markant flere kvinder end mænd, som undlader at svare.
As a general rule, often fewer women than men reply to the questions of opinion but, more recently, the gap between the two groups had considerably decreased.
Eksempelvis kan man med hensyn til spørgsmålet, som skal måle holdningen til unionsbestræbelserne sammenligne Grækenland, hvor 9% af mændene og 26% af kvinderne ikke svarede, med Nederlandene, hvor 4% af mændene og 12% af kvinderne faldt i denne kategori.
The 1989 inquiry shows that, with regard to Europe, the differences remain significant since they are close to 10-11 points. Women are less informed than men on this problem but they also feel less able to give their opinion, less legitimately able to express a judgement.
Til de sydlige lande bør desuden føjes Irland, hvor 19% af mændene og 33% af kvinderne ikke gav noget svar på spørgsmålet.
Even when asked, some of them do not feel authorised to give their opinion.
Man kan herudover som yderligere illustration nævne det spørgsmål, som går ud på at få konstateret, om det er godt eller dårligt, at hjemlandet er medlem af Det europæiske Fællesskab, og sammenligne Spanien, hvor 14% af mændene og 26% af kvinderne "ikke ved" det, med Luxembourg, hvor det er henholdsvis 4% og 9%..
This reticence to express an opinion demonstrates adherence to the ancestral model according to which women should not meddle in public affairs, the lack of time to keep herself informed and perhaps the feeling that it is all very abstract.
I denne henseende kan de sydeuropæiske kvinder fremdrage en række fordele ved deres integration i Fællesskabet.
Do these differences exist in all the European Community countries?
Tilnærmelsen til lande, hvor kvinden har opnået en vis autonomi samt en højere grad af ligestilling, kan hjælpe dem til at spille de roller, som hidtil har været forbeholdt mænd og til at trænge ind i sektorer, hvortil de hidtil har været nægtet adgang.
And, more particularly, is the greatest opposition found between a pole in the North where women and men behave relatively similarly and a pole in the South where the impression of traditional patterns seems to be more marked? The European inquiry underlines the continuity of this .duality (cf. tables 7 and 8).
Grad af interesse for spørgsmål vedrørende Det europæiske Fællesskab, efter køn og land.
• in matters relating to the to sex and country.
33 26 slet ingen ved ikke
United Kingdom
Holdning til unionsbestræbelserne, efter køn og land
to unify Western Europe according to sex
31 7 3 9 ret positiv ret negativ meget negativ ved ikke
M 30 43 14 5 8 very in favour quite in favour quite against very against no reply
35 ret positiv ret negativ
35 51 3 very in favour quite in favour quite against very against no reply
Sociologiske forskelle.
Sociological diversity.
Det kan for det første konstateres, at interessen for Det europæiske Fællesskab ikke varierer meget med alderen (tabel 9).
First of all, interest in the European Community varies very little with age (table 9).
Man kan allerhøjest konstatere, at den totale mangel på interesse for dette problem er en smule mere udpræget hos kvinder efter 55års alderen.
At most, it can be noted that, among women, a total lack of sensitivity to the problem increases slightly after the age of 55.
Af de 15-24-årige er der 29%, som hævder ikke at interessere sig overhovedet for Det europæiske Fællesskab, denne andel falder til 27% hos de 25-39-årige, stiger til 30% hos de 40-54-årige og derefter til 34% hos personer på 55 og derover.
Between 15 and 24 years of age, the proportion of those who say they are not at all interested in the European Community rises to 29%, it decreases to 27% among 25-29 years-olds, rises to 30% among 50-54 year-olds, then to 34% among those of 55 years of age and over.
Den andel af de adspurgte, som ikke besvarede spørgsmålene, stiger Ugeledes hos de ældste af kvinderne, men forskellene mellem generationerne er ikke særlig markante.
The no replies to the questions also increase among the older women but the gaps between the generations are not very marked.
Man kan altså ikke sige, at det kun er de ældre kvinder, som viser en ligegyldighed over for det europæiske samarbejde. De unge føler sig heller ikke synderlig berørt af dette emne.
It cannot, therefore, be said that only older women show themselves to be indifferent to the creation of Europe, the young ones do not feel much more concerned.
På det spørgsmål, som søgte at påvise holdningen til en europæisk union, undlod 11% af de 15-24-årige mænd og 19% af kvinderne i samme aldersgruppe at give noget svar.
Thus, to the question which aims to assess opinion on the unification of Western Europe, among the 15-24 year-olds, 11% of men and 19% of girls do not reply.
Forskellen er altså på 8%; den er 7% hos de 25-39-årige, 9% hos de 40-54-årige og 11% hos personer over 55.
The gap is therefore 8 points; it is 7 points among the 25-39 year-olds, 9 points among the 40-54 year-olds and 11 points among the 55 plus year-olds.
I øvrigt varierer de positive og negative holdninger over for Europa heller ikke meget med alderen.
Moreover, the favourable or unfavourable attitudes towards Europe do not vary much with age either.
Blandt de 15-24-årige erklærer 75% af mændene og 71% af kvinderne, at de er meget eller ret positivt indstillet over for en europæisk union, de tilsvarende tal for de 25-34-årige er 70% og 76%, for de 40-54-årige 81% og 74%, og for personer over 55 år 78% og 67%.
Among the lo-24 year-olds, 75% of men and 71% of women, among the 25-34 year-olds, 70% of the first and 76% of the second, among the 40-54 year-olds 81% of the former and 74% of the latter, among the 55 plus year-olds, 78%
Holdninger til Europa, efter køn og alder.
Attitudes to Europe according to sex and age.
55 år og derover
55 & + M W 15-24 years M W
Interesse for Det europæiske
Opinion on membership of the country in the Community
Hertil kommer, at jo længere skolegangen er, desto gunstigere er holdningen til Europa.
25 as long as possible and, most particularly, of women.
Samme mønster gør sig gældende med hensyn til spørgsmålet: "Mener De generelt, at det er godt, dårligt, hverken godt eller dårligt, at Deres land er medlem af Det europæiske Fællesskab?".
It is through schools that a European Community will be constructed, cemented by the firm support of the populations of the different member countries.
Det er en dimension af europæiske aktioner, som regeringerne i særlig grad bør gøres opmærksomme på, og de europæiske instanser har en rolle at spille ved at fremme sådanne bestræbelser.
This is a dimension to the action for Europe of which the governments must be made particularly aware and the European institutions have a role to play to encourage them to work in this direction.
Erhvervsaktivitet.
Work.
Udøvelsen af erhvervsarbejde udgør ligeledes et incitament til at interessere sig for europæiske anliggender, og blandt de "aktive" er forskellene mellem mænd og kvinder en smule mindre markante end blandt de "inaktive" (se tabel 11).
Working also encourages interest in European matters and, among the "actives", the differences between men and women are a little less marked than among the "inactives" (cf. table 11).
I den første gruppe siger 17% af mændene og 24% af kvinderne, at de ikke interesserer sig overhovedet for Det europæiske Fællesskab, mens det er 20% og 33% i den sidste gruppe.
Among the first, 17% of men and 24% of women say they are not at all interested in the European Community, while these figures are 20% and 33% among the second.
Man bevæger sig fra en forskel på 7% til en forskel på 13%.
An increase, therefore, from a gap of 7 to 13 points.
Andelen af de adspurgte, som ikke svarede på spørgsmål vedrørende Europa, er ligeledes mindre hos de "aktive" end hos de "inaktive".
The proportion of no replies to the questions concerning Europe is also less among the "actives" than among the "inactives".
Vedrørende en europæisk union er 8% af mændene og 15% af kvinderne blandt de "aktive" således ikke i stand til at give nogen vurdering, mens det blandt de "inaktive" er 12% og 20%, som befinder sig i denne situation.
Thus, on the unification of Western Europe, 8% of men and 15% of women are not, among the "actives", able to give a judgement while, among the "inactives", 12% and 20% are in this situation.
Holdning til Europa, efter kon og uddannelsesniveau.
according to sex and integration
Interesse for Det europæiske Fællesskab
Interest in the
37 18 slet ingen ved ikke
European Community very quite not very not at all
Mening om landets medlemskab af Fællesskabet
Interest in the European Community according level of education, per country.
Den dag i dag er der stadig færre kvinder end mænd, som interesserer sig for politik, selv om forskellene mellem dem er mindsket betydeligt i forhold til situationen for 30-40 år siden.
Even today, in Europe, fewer women than men are interested in politics even if the gaps between the sexes have considerably decreased in relation to what they were thirty or forty years ago.
På samme måde adskiller kvinderne sig fra mændene ved at være mindre optaget af europæiske spørgsmål.
Nevertheless, women distinguish themselves from men in the sense that they show themselves to be less concerned than men by European questions.
Disse holdninger er indbyrdes forbundet og har at gøre med den situation, som kvinden i århundreder har befundet sig i, nemlig rollen som den, der står for hjemmet, mens manden tager sig af forbindelserne udadtil.
These attitudes are related and stem from the situation of women for centuries, namely that of people responsible for the home, the men ensuring only relations with the outside world.
Der er i det 20. århundrede sket betydelige forandringer, idet kvinderne har fået stemmeret og har opnået valgbarhed, men historien sætter sine spor, især i de lande, som er mest underlagt den katolske kirke, som kraftigt støttede denne rollefordeling.
Considerable changes have occurred in the XX century as they have acquired the right to vote and to be elected but history leaves traces particularly in the countries most subject to the Catholic Church which strongly supported this division of roles.
I Europa kan man således konstatere, at der på trods af ovennævnte udvikling eksisterer en forskel mellem landene i det nordlige og centrale Europa og landene i syd (hvortil man til tider må føje Irland og Belgien).
Thus, in Europe, despite the evolution noted, a difference between the countries of the North and centre and those of the South is observed (to which it is sometimes necessary to add Ireland and Belgum).
I førstnævnte lande har kvinderne opnået en selvstændighed, som nærmer sig mændenes, i deres forhold til politik (og dermed også til Europa), i sidstnævnte lande er kvinderne stadig bagefter.
In the first, women have achieved an autonomy which brings them closer to men in their relationship to politics (and, in the same way, to Europe), in the second, women still remain very much in the background.
Den ene er den massive tilgang af piger til uddannelsessystemet.
The first is the massive entry of girls into the educational system.
Man ved, at jo længere man går i skole, desto mere interesserer man sig for politik, for verden udenfor, og dermed også for Europa.
It is known, that the longer the attendance of educational establishments, the more interest there is in politics, in the outside world, in the same way, in Europe.
Den anden er kvindernes integration i erhvervslivet, som bliver mere og mere tydelig, da de kvinder, som udøver en erhvervsaktivitet, føler sig mere berørt end andre kvinder af samfundsspørgsmål.
The second is integration, this too increasingly marked, into the world of work since women who work feel more concerned than others by public matters.
Denne undersøgelse, som blev gennemført i 1989, afslører, hvilken rolle disse faktorer spiller i forskellige dele af Fællesskabet, og belyser, i hvilken grad kvindernes socioøkonomiske situation påvirker deres syn på verden, og i hvilken grad den kan gøre dem til europaborgere.
This 1989 inquiry is significant in that it highlights the interaction of these factors, from one end of the Community to the other and it emphasizes to what extent the socio-economic situation of women shapes their view of the outside world and whether or not European citizens can be made of them.
1. ofte 2. en gang imellem 3. aldrig 4. ved ikke
When you are with friends, would you say that you discuss politics often, from time to time, never? 1. often 2. from time to time 3. never 4. no reply
Hvis ja, er De meget tæt, nogenlunde tæt eller blot sympatisør? 1. meget tæt 2. nogenlunde tæt 3. blot sympatisør 4. ikke tæt på noget parti 5. ved ikke
If yes, do you feel very close, quite close, or more a sympathizer? 1. very close 2. quite close 3. more a sympathizer 4. not close to any party 5. no reply in matters
I hvor høj grad mener De at være interesseret i spørgsmål vedrørende Det europæiske Fællesskab? 1. meget 2. nogenlunde 3. ikke meget 4. slet ikke 5. ved ikke
To what extent would you say you are interested relating to the European Community? 1. very 2. quite 3. not very 4. not at all 5. no reply in politics?
Mener De, at De er interesseret i politik? 1. meget 2. nogenlunde 3. ikke meget 4. slet ikke 5. ved ikke
Would you say that you are interested 1. very 2. quite 3. not very 4. not at all 5. no reply efforts
Er De generelt positiv etter negativ overfor unionsbestræbelserne? 1. meget positiv 2. ret positiv 3. ret negativ 4. meget negativ 5. ved ikke
As a general rule, are you in favour of or against the being made to unify Western Europe? 1. very in favour 2. quite in favour 3. quite against 4. very against 5. no reply
Mener De generelt, at Deres lands medlemskab af Det europæiske Fællesskab (Fællesmarkedet) en 1. godt 2. dårligt 3. hverken godt eller dårligt 4. ved ikke
In general, do you think that the membership of your country to the European Community (Common Market) is: 1. a good thing 2. a bad thing 3. neither good nor bad 4. no reply
Hvor gammel var De, da De forlod uddannelsessystemet? 1.
How old were you when you left 1. under 14 years of age 2.
14 eller derunder 2.15 3. 16 4. 17 5. 18 6.
15 years old 3.
19 7.20 8.21 9.22 10. er stadig under uddannelse
21 years old 9. 22 years old 10. still studying
TILLÆG TIL "EUROPAS KVINDER"
16 to Women of Europe, "Women and men of Europe in 1983".
"Europas Kvinder" udkommer hveranden måned på Det Europæiske FæLLeskabs ni sprog Ligesom disse tiLlæg til "Europas Kvinder", hvoraf følgende numre stadig kan fås :
"Women of Europe" is published every two months in the nine languages of the European Community. In addition there are Supplements to "Women of Europe", and the following issues are still available:
Nr. 22 ­ Kvinder og musik (1985) Nr. 23 ­ For kvinders LigestiLLing ­ 2.
22 - Women and Music (1985)
Nr. 34 ­ Lige muLigheder for kvinder og mænd ­ Fælleskabets 3. handlings­program på melLemlang sight ­ 1991­1995
N° 34 - Equal opportunities for women and men - The third medium-term community action programme - 1991-1995
"Europas Kvinder" samt tillæg sendes regelmæssigt til enhver, der måtte ønske at komme på postordrelisten, idet der bedes om en angivelse af serlige interesseområder (kvindeorganisationer, folketingsmedlemmer, fagforeninger, journalister, biblioteker, forskningscentre, ministerielle afdelinger, o.s.v.)
"Women of Europe" and its Supplements are sent to anyone asking to be put on the mailing list. Applicants must however specify their field of interest: women's association, Member of Parliament, Jounalist, trade union, library, research centre, Ministerial Department, etc...
Udvikling og tendenser i de tolv EF-lande
THE POSITION OF WOMEN ON THE LABOUR MARKET
Erhvervsfrekvensen for kvinder i 1983 og 1989
Female Activity Rates by Age in 1983 and 1989
KVINDERNE PÅ ARBEJDSMARKEDET
THE POSITION OF WOMEN ON THE LABOUR MARKET
Udvikling og tendenser i de tolv EF-lande 1983-1990
Trends and Developments in the Twelve Member States of the
Margaret MARUANI Marts 1992
Margaret Maruani March 1992
Dette resumé er udarbejdet af Margaret Maruani på grundlag af materiale fra det europæiske netværk, "Kvinder i beskæftigelse ", som er oprettetfor at bistå afdelingen "Foranstaltninger til fremme af kvinders beskæftigelse og ligestilling", Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber.
This comprehensive report was compiled by Margaret Maruani from the reports commissioned by the EC "Women in Employment Net work" created to assist the "Equal Opportunities Unit" of the Directorate-General of Employment, Industrial Relations and Social Affairs of the Commission of the European Communities.
Der er tale om en bearbejdning og sammenfatning affølgende: følgende:
It takes material from and summarises:
Rapport udarbejdet af Daniele Meulders, Robert Plasman og Valérie Vander Stricht med titlen "La position des femmes sur le marché du travail dans la CEE - Evolution entre 1983 et 1990": nationale undersøgelser foretaget af eksperter fra de enkelte lande: for Belgien: D. Meulders, V. Vander Stricht; for Danmark: R. Knudsen; for Spanien: Μ. Ρ. Alcobendas Tirado; for Frankrig: A. Gauvin, R. Silvera; for Grækenland: M. Cavouriaris; for Irland: U. Barry; for Italien: G. Altieri, P. Villa; for Luxembourg: O. Plasman, R. Plasman; for Nederlandene: J. Plantenga;for Portugal: M. Chagas-Lopes, C. Ferreira, H. Perista; for Forbundsrepublikken Tyskland: S. Quack, Κ Figge, K Schäfgen; for Storbritannien: J. Ruberg, J. Humphries.
- the report by Daniele Meulders, Robert Plasman and Valerie Vander Stricht, The position of women on the labour market in the EEC - Developments between 1983 and 1989-90;
Kvindernes erhvervsaktivitet er steget og fortsætter med at stige
CHAPTER I: Women's economic activity: more than yesterday, less than tomorrow
Massiv og vedvarende arbejdsløshed blandt kvinderne
CHAPTER III: Female unemployment: massive and inflexible
Kvindernes beskæftigelsesmæssige status: Lønmodtagerjobs på usikre vilkår
CHAPTER IV: EMPLOYMENT STATUS: PRECARIOUS EMPLOYMENT
Stigningen i kvindernes erhvervsaktivitet har vist sig at være et generelt og vedvarende fænomen: Overalt i Europa strømmer millioner af kvinder på trods af beskæftigelseskrisen fortsat ud på arbejdsmarkedet.
The increase in the economic activity of women is now an irreversible, lasting, widespread reality. Throughout Europe women are continuing to enter the labour market by the millions, despite the employment crisis.
Der er tale om en gennemgribende udvikling, som helt har ændret arbejdsmarkedet: Den voksende andel af kvinder i den erhvervsaktive befolkning og blandt lønmodtagerne er en af de vigtigste samfundsbegivenheder her mod århundredets slutning - noget, som i høj grad vil få betydning for den fremtidige udvikling i Europa.
This is a basic trend that is redrawing the contours of the labour market. The "féminisation" of the working population, especially in white-collar jobs, is one of the most important social developments of the late twentieth century and one that will leave its imprint on the ongoing construction of Europe.
Men kvinderne har ikke opnået ligestilling i erhvervsmæssig henseende.
This does not mean that women have won occupational equality.
Overalt i Europa udsættes kvinderne fortsat for forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
Also throughout Europe, women are gearing up under the sign of discrimination.
Forskelsbehandling og fastlåsning i bestemte erhverv: Det, at der er kommet flere kvinder på arbejdsmarkedet, har hverken rettet op på den skæve kønsfordeling på arbejdspladserne eller bidraget til at fjerne de utallige eksempler på forskelsbehandling i erhvervsmæssig henseende.
Discrimination and segregation continue to reign. The féminisation of the working world has not led to a real equal distribution of jobs between the sexes any more than it has reversed the tranquil current of occupational inequality of all sorts.
Krisen i beskæftigelsen har ikke kunnet jage kvinderne væk fra arbejdsmarkedet, men den har til gengæld medført øget arbejdsløshed og usikre beskæftigelsesforhold også for kvinderne.
Finally, whilst the employment crisis has not chased women off the labour market, it has not protected them from unemployment and precarious positions, either.
Kvinderne i EF i dag er mere erhvervsaktive, men også hårdere ramt af arbejdsløshed: hårdere ramt end før og hårdere ramt end mændene og i længere perioder end mændene.
Women are now working more in the EEC, but they are also unemployed more: more today than yesterday, more than men, and longer than men.
Det er disse vedvarende og markante tendenser, man vil forsøge at give et samlet billede af i dette resumé, og samtidig afdække både de europæisk betingede og nationalt betingede faktorer.
This report tries to bring together all these tenacious, salient facts and extract from them both European constants and national particularities.
Kvindernes erhvervsaktivitet er steget og fortsætter med at stige
Women's economic activity: lore than yesterday, less than tomorrow
I 80'erne blev den udvikling, der tegnede sig i 70'erne, bekræftet og yderligere forstærket1: Kvindernes erhvervsaktivitet er i konstant stigen, mens den for mændenes vedkommende er faldende eller uændret. Denne udvikling varer ved og kan registreres i samtlige europæiske lande; hovedårsagen er en stigning i erhvervsfrekvensen for kvinder mellem 25 og 49 år.
The eighties have witnessed the confirmation and strengthening of the trends seen in the seventies, namely, the steady rise in women's economic activity rates at the same time that men's activity rates have declined or held constant.1 The permanence of these trends and their spread to all the countries of Europe are due to a great extent to the increase in the number of working women between the ages of 25 and 49.
Det vil sige, at det er de yngre kvinder, de fleste af dem med børn, som har fået de europæiske arbejdsmarkedsstatistikker til at eksplodere.
In other words, young women, most of whom are also young mothers, are the reason behind the boom in European labour market statistics.
For det er rent faktisk kvinderne, der tegner sig for hovedparten af den forøgelse af arbejdsstyrken, der har fundet sted i EF i perioden fra 1983 til 1989.
Indeed, women accounted for the bulk of the increase in the labour forces of the 12 EC Member States between 1983 and 1989.
Hertil kommer, som det vil fremgå af det følgende, at denne stigning i kvindernes erhvervsaktivitet ikke har haft indflydelse på stigningen i arbejdsløsheden blandt mændene.
Let us add to this, as we shall see later, that this growth of female economic activity has had no influence on the rise in male unemployment.
Danmark EF 10 EF 12
Luxembourg Greece Italy Netherlands Germany Belgium Portugal* United Kingdom France Denmark Europe 12* Europe 10
* 1986 og 1989 Kilde: Arbejdsstyrkeundersøgelser, Eurostat 1983, 1986 og 1989.
* 1986 et 1989 Source : Labour Force Survey, Eurostat 1983, 1986 and 1989.
I perioden fra 1985 til 1990 satte kvinderne sig på to tredjedele af de nye jobs, der blev skabt i EF.
Two-thirds of the jobs created in the European Community between 1985 and 1989 were filled by women.
Men kvinderne har dog ikke kunnet undgå arbejdsløsheden, og de lider i endnu højere grad end mændene under manglen på jobs (jf· kapitel III).
Yet unemployment did not spare women, who actually suffered more from the scarcity of jobs than men did (see Chapter III).