natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De forsikringsbaserede ordninger tenderer således imod at give de såkaldte "kernearbejdstage­re" (hovedsagelig mandlige og ældre arbejdstagere) en bedre beskyttelse end "marginalarbejdstagerne" (først og fremmest de unge, kvinderne og løsarbejdere), mens folk generelt be­handles mere på lige fod under bi­standsordningerne med undtagelse af de kvinder, som ikke er familiens hovedforsørger.
In welfare-orientedsystems - as in the UK and Ireland- where unemployment protectionis largely designed to provide aminimumlevelofincomeinde- whereas people tend to be moreequally treated (though not womenwho are not the main wage-earner)under welfare systems.
I andre lande, hvor arbejdsløsheds­støtteordningen også er baseret på forsikringsprincipper, men dog mindre udtalt — Danmark, Græ­kenland, Nederlandene og Portugal — er der også tale om en vis sam­menhæng mellem alder og graden af sikring i tilfælde af arbejdsløs­hed.
- beneficiary rates are consistentlyhigher for the longterm unemployed than those unemployed forless than a year.
I de bistandsbaserede syste­mer — som i Storbritannien og Irland — hvor arbejdsløshedsbe­skyttelsen i vidt omfang tager sigte på at sikre en minimumsindkomst uafhængigt af tidligere lønindtæg­ter, er der ingen begrundelse for at sætte dagpengeperiodens længde i relation til alder eller længden af tidligere beskæftigelsesperioder, og derfor stiger dækningsgraden hel­ler ikke med alderen (figur 124).
This reflects thefact that insurancebased systemstend to exclude"poor risks" (i.e. thelong-term unemployed) from thereceipt of benefits, whereas welfaresystems tend to treat most of theunemployed equally, though only inthe sense of guaranteeing a minimum level of income.
forholdet mellem arbejdsløsheds­sikring og alder influeret af to mod­sat rettede faktorer.
pendent of previous earnings, thereis no rationale for a policy of linkingthe duration of benefits to age or the
I disse lande er de ældre arbejdsta­gere nu langt bedre beskyttet end de unge.
Wage-r€placement rates length of period of previous employment, and, therefore, beneficiaryratesdonotincrease withage(Graph L24).
Ligesom ældre arbejdstagere gene­relt er bedre beskyttet under de for­sikringsbaserede ordninger, er de yngre mindre beskyttet. I Frankrig var f.eks. kun 32% afalle, der mod­
Just as older people tend to bebetter protected under insurancebased systems, so the young are lesswellprotected.
125 Andelen af arbejdsløse i EF-landene, der modtager arbejdsløshedsydelser, angivet efter ledighedsperiodens længde, 1990
In France, forexample, whereas 47Vo of the unernployed were below 30 in 1990, only32Vo of beneficiaries of unemployment compensation were also below30.
% af de arbejdsløse i 100
On the other hand, L27o of the
Forskellene i dækningsgrad i rela­tion til ledighedsperiodernes længde viser en anden interessant forskel mellem de forsikringsbaserede og de bistandsbaserede systemer (figur 125).
The variation in beneficiary rateswith the duration of unemploymentreveals another interesting difference between insurance-basedandwelfare-orientedsystems(Graph L25).
I Tyskland, Frankrig og Spani­en — hvor ordningerne er udpræget forsikringsbaserede er dækningsgra­den for de langtidsledige lavere end for personer, der har været uden ar­bejde mellem tre og tolv måneder.
In Germätry, Franceand Spain - where the systems aremost strongly insurance-basedbeneficiary rates of the long-termunemployed arelowerthanforthose who have been out of work for3-L2 months.
I Storbritannien og Irland — hvor ord­ningerne i vidt omfang er bistandsba­serede — er dækningsgraden til gengæld konsekvent højere for de langtidsledige end for personer, der har været ledige i under et år.
In the UK and Ireland, on the other hand - where thesystems are largely welfare-based
Dette skyldes det forhold, at de forsikrings­baserede systemer i vidt omfang ude­lukker "risikogrupperne" (dvs. de langtidsledige) fra retten til ydelser, mens bistandssystemerne generelt behandler størsteparten af de arbejds­løse på Uge fod, men kun i henseende til at sikre en minimumsindkomst.
The scale of benefits which theunemployed are entitled to receivediffers considerably between Member States. This variation can beillustrated by taking someone ofprimeage whobecomes unemployed after being in a fulltime jobfor the previous ten years, andseeing how the proportion of theprevious wage they receive over
Der er store forskelle mellem EF­landene med hensyn til størrelsen af de ydelser, som de arbejdsløse kan gøre krav på. Disse forskelle kan il­
IRL UI( the ratio of (pre-tax) benefits toaverage gross earnings - are calculated on the assumption,first, thatthe person is single, secotrd, thatthey are manried with a spouse infull-time work and, third, that thespouse is not in work but dependent
Hjælp til de arbejdsløse: EF­landenes arbejdsløshedsstøtteordninger
This reflects the fact that insuranceprinciPles PlaY only a minor role in unemployment protection in thesetwo countries and that, therefo tQ,
Dette skyldes, at der er sat loft over ar bejdsløshedsdagpengene.
In this situation, a married Person ffi
% af tidligere løn
SomeMember
.% af tidligere løn
States, however, ffi
Ledighedsperiodens længde (år)
$0 äü ffiiil##ffi is concerned.
Efterhånden som ledighedsperioden bliver længere, bliver lønkompensationsgraden i stigende omfang afhængig af civilstand og familiemæssige forhold i de fleste EF-lande.
In Belgium and France,for example, a married person with a working spouse isalso eligible for compensation foran indefinite period, though at alow level.
Dette skyldes hovedsagelig, at retten til arbejdsløshedsdagpenge mistes efter en ledighedsperiode af en vis længde, hvorefter de arbejdsløse er henvist
In Spain, entitlement tomeans-tested benefits is limitedto a four-year spell of unemPloyment and is usually restricted to
Hjælp til de arbejdsløse: EF­landenes arbejdsløshedsstøtteordninger
In the majority of cases' welfare-based systems, on the otherhand, the tendency may be merelY to uprate assistance levels in linewith inflation, to presen/etheir realvalue, but not necessarilY to maintain their relationship to averageearnings.
Omkostningerne ved arbejdsløshedsstøtte­ordningerne de på samme lave niveau, som ar­bejdsløshedsdagpengene i begyn­delsen, hvilket afspejler det forhold, at formålet er at sikre en trangsbe­stemt minimumsindkomst, uanset hvor længe en person har været ar­bejdsløs.
however, eXpenditure oneachunemployedperson increasedrelative to GDP (Graph 138). Theexceptions are Denmark, ItalY, Ireland and, most markedly, the UK, where payments to the unemployed, adjustedforthefallinunemployment, declined significantly.
til arbejdsløshedsunderstøttelse el­ler almindelig social bistand, hvis de ikke har andre indtægtskilder.
system is insurance-based, whileexpenditure in Ireland, where thesystem is similar to the UICs, is thesame as in France and only slightly Ie ss than in Germany.
I denne situation kan en gift person med en ægtefælle i beskæftigel­se normalt ikke gøre krav på yderligere kompensation, fordi hus­standsindkomsten ligger over mini­mumsniveauet.
This findingreflects the main trade-off betweenwelfare-oriented and insurancebased systems:the former tend toprovide low benefits for almost allclaimants, the latter high benefitsforalimitednumberofcoreworkers.
En ugift person eller en gift person med en ægtefæl­le at forsørge vil til gengæld nor­malt fortsat være berettiget til kompensation i en ikke nærmere begrænset periode.
Both may result in similarlevels of public expenditure.
Selv om det samle­de beløb, der anvendes på arbejds­løshedsydelser, i forhold til BNP normalt vil variere afhængigt af arbejdsløshedsprocenten — lande som Spanien og Irland med høje arbejdsløshedsprocenter brugte ca. 2,5% af BNP på arbejdsløs­hedsydelser i 1990 sammenholdt med et EF­gennemsnit på 1,25% — er der lande, der bruger væ­sentligt mere end andre pr. ar­bejdsløs person.
Since the UK and Ireland are thetwo countries where the compensation system is most strongly basedon welfare principles, the evidenceof this recent period suggests that such systems are more Prone toreductions in assistance as com-
137 Arbejdsløshedsydelser i EF-landene i forhold til BNP og arbejdsløshedsprocent, 1990
The potential effects of unemployment insurance schemes (UI) onthe functioning of the labour market can best be examined in termsofatransitionmodeloflabourmarketflows.Flowsinninepossible directions can be distinguished:
Visse EF­lande adskiller sig dog fra dette generelle mønster med hen­syn til langtidsledigheden. I Belgi­en og Frankrig er f.eks. en gift person med en ægtefælle i beskæf­tigelse også berettiget til kompen­sation i en ikke nærmere fastsat periode, men dog med et forholdsvis lavt beløb.
Anotherinterestingdifferencebetweeninsurance-based andwelfare-oriented systems emergeswhen the changes in unemploy-mentratesandexpenditureoncompensation which occurred in Member States between 1985 and1990are compared.
I Spanien er retten til trangsbestemte ydelser begrænset til en ledighedsperiode på fire år og udbetales normalt også kun til gifte personer med forsørgerpligter.
Inmostcountries, expenditureon compensation in relation to GDP ro 'ä:l?'nHl#;, ä??,; declined roughly in line with thefall in unemployment which most paredwithinsurance-basedsystems, under which benefits areexplicitly related to previous earnings.
I Tyskland gælder de samme satser for trangsbestemte ydelser for både ugifte og gifte med forsørgerpligter.
As real incomes increase, thesupport given to the unemPloYed will also tend to increase underthe latter kind of system.
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger
EmpIoy-ment123 Unemployment Inactivity öÄ'GD,F
Undtagelserne er Dan mark, Italien, Irland og — mest markant — Storbritannien, hvor udgifterne til arbejdsløshedsydelser, når der er taget højde for faldet i ar bejdsløsheden, faldt ganske betyde ligt.
Although UI mainly affects flows 2and 4 - i.e. of people moving fromemployment to unemployment andout of unemployment into a job -policy on compensation may alsoindirectly affect the other possibleflows.
De to systemer kan meget vel resultere i nogenlunde lige store udgifter for det offentlige.
These potential effects areconsidered in turn below.
138 Arbejdsløshedsydelser i EF-landene pr. 1% arbejdsløshed, 1985 og 1990
These arestylized effects, however, which willdiffer in detail according to theinstitutional arrangements in forcein the different Member States.
Arbej dsløshedsforsikringsordningernes (AF) potentielle indvirkning på, hvordan arbejdsmarkedet fungerer, ses bedst ved hjælp af et skema
(1)Moves from one employmentstatus to another, i.e. labourmobility, may be encouraged by UI insofar as they involve a greater risk of unemPloYment.
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger pensionering, hvilket afspejles i en øget strøm fra beskæftigelse over i arbejdsløshed.
This might apply, in particular,to moves from large to smallfirms, from permanent to fixedterm contracts of employment,or from the public to the privatesector (the latter being relevantto recent suggestionsthat civilservants should contribute tofunding UI schemes).Unfortunately, there is no empiricalevidence on how important thiseffect is in practice.
(2) Eftersom AF dækker nogle af omkostningerne ved jobsøgning, er det lettere for folk at forlade deres jobs og bruge tid på at fin de anden og eventuel mere pas sende beskæftigelse.
(2) Because UI subsidizes the costsof searching for employment, itmakes it easier for people toquit their jobs and spend timefinding alternative, possiblymore suitable work.
Erfaringer ne tyder på, at antallet af frivillige opsigelser øges i perioder med økonomisk vækst — når der er flere ledige jobs at vælge imellem — og falder i perioder med recession.
The evidence suggests that voluntaryquits increase at times of economic growth - when there aremore jobs available anddecline during recession.
Men der er ikke meget, der tyder på, at en karensperiode (hvor der ikke udbetales ydelser) er en effektiv me tode til at forhindre misbrug af AF-systemet.
Thereis little, however, to suggestthat a waiting period (in whichno benefits are paid) is an effective means of preventing abuseof the UI system.
(3)1 de tilfælde, hvor ældre personer uden arbejde ikke længere behøver at lade sig registrere som arbejdsløse, medregnes de ikke længere i arbejdsløshedstællingerne og betragtes i forbindelse med arbejdsstyrkeundersøgelserne ikke længere som arbejdsløse, selv om de muligvis alligevel modtager arbejdsløs hedsdagpenge.
(3)In cases where elderly peopleout of work are no longerrequired to register as unemployed, they are no longerincluded in the unemploymentcount and, in the case of the Labour Force Survey, no longerconsidered to be unemployed,even though they might receiveinsurance benefits.
I sådanne tilfælde vil strømmen fra beskæftigelse over i erhvervsinaktivitet tendere imod at blive forstærket med en AF-ordning.
In suchcases, the flow from employment into inactivity will tend tobe increased by IJI.
På den an den side vil den såkaldte "berettigelseseffekt" — tilskyndelsen for de ansatte til at forblive i ar bejdsstyrken for at være berettiget til ydelser — tendere mod at mindske bevægelsen fra beskæftigelse over i erhvervsinaktivitet. Der foreligger endnu ikke til strækkeligt konkret talmateriale til, at man kan vurdere, hvilken af disse to modsatrettede virkninger der er stærkest.
On theother hand, the so called "entitlement effect' - the incentivefor employees to remain in thelabour force in order to becomeentitled to benefits - will tendto reduce the movement fromemployment into inactivity.Which of these two opposingeffects is stronger remains anempirical question.
Disse potentielle virkninger gennemgås nedenfor. Der er dog tale om teoretiske på virkninger, idet de mere detaljerede virkninger vil afhænge af de gældende institutionelle ordninger i de forskellige EF-lande.
(5)The probability of someone outof work remaining unemployedwill clearly tend to increase ifinsurance benefits are available, most empirical studiesfinding that the duration ofbenefits is more important thantheir , level.
Samtidig vil arbejdsgiverne nok finde det lettere at afskedige ar bejdstagere, der er omfattet af en AF-ordning.
More time spent Iooking for job, however, is notnecessarily detrimental to allocative efficiency.
De, der rammes, vil generelt forlange mindre kom pensation for at miste deres job, mens arbejdsgiverne normalt i mindre grad vil føle, at de fratager dem deres eksistensgrundlag.
Indeed, dfrextended period of job search isprobably necess ary in the caseof specialized occupations, sothat in these cases at least,making it easier for people toremain unemployed for longeris a desirable effect of UI.
Alt andet lige kan arbejdsgiverne derfor være mere villige til at indføre produktionsmetoder, der indebærer en højere risiko for afskedigelser.
Moreover, improved matching ofpeople to jobs might also reducethe likelihood of future spells of,unemployment and so the scaleof movement out of employmentinto unemployment over thelonger term.
(1) Bevægelser fra én beskæftigelsesmæssig status til en anden, dvs. arbejdskraftens mobilitet, kan stimuleres af AF, i det om fang de indebærer øget risiko for arbejdsløshed.
(6)UI reduces the probabitity ofsomeone who is unemployed
(4) Ifølge de gængse økonomiske teorier mindsker høje lønkompensationsydelser sandsynligheden for, at en person vil be væge sig fra arbejdsløshed over i beskæftigelse.
(a)According to conventionaleconomic theory, generouswage-replacement benefitsreduce the probability ofsomeone moving from unemployment into employment.This effect is stronger, thelonger the period over whichthe unemployed are entitled toclaim benefit.
Denne virkning er stærkere, jo længere den pe riode er, hvori den arbejdsløse er berettiget til sådanne ydelser.
It becomesweaker, however, as the end ofthe benefit period approachesor as the rate of benefit declines.
For personer, der ikke er arbejdsløshedsforsikrede, og som står uden arbejde, er den modsatte virkning sandsynlig.
For people who areuninsured and out of work, the
Forsikringsbaserede ordninger er også blevet brugt til at til skynde til førtidspensionering, hvilket er en af metoderne til at løse arbejdsløshedsproblemet, som anvendes i flere EF-lande.
Otherthings being equal, employersffiäy, therefore, be more inclined to adopt methods ofproduction which entail ahigher risk of redundancy.
I Tyskland, Frankrig og specielt Nederlandene er arbejdsløs hed blevet et mellemliggende stadium mellem arbejde og
Theevidence, however, does notsuggest that UI has a major impact on the dismissal policy ofemployers, except in the case ofseasonal work in the construction industry, hotels andcatering - where the existenceof unemployment compensationeffectively subsidises such jobs.
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger blive berettiget til ydelser. Til en vis grad kan forsikrede og ikke-forsikrede således konkurrere indbyrdes om jobs; en så dan konkurrence vil normalt skærpes, når der er færre ledige jobs, og når de forventede ydelser sættes op.
There are often non-monetarybenefits attached to registration, such as participation inspecial employment measures,use of placement and counselling services, reduced chargesfor private or public services, aswell as credits for periods ofunemployment in respect ofother social benefits such ashealthcare and pensions.
(6) AF-systemet mindsker sandsynligheden for, at en person, som er arbejdsløs, bevæger sig over i erhvervsinaktivitet, også selv om den pågældende rent faktisk ikke længere er til rådighed for arbejdsmarkedet.
moving into inactivity, even ifthey are effectively no longeravailable for work.
Konkrete undersøgelser tyder dog på, at misbrug af systemet på denne måde ikke er en tilstrækkelig forklaring på vedvarende høj arbejds løshed.
Empiricalevidence suggests, however,that abuse of the system in thisway is not a significant explanation of persistently highunemployment.
Aktive arbejdsmarkedsprogrammer kombineret med et krav om, at de arbejdsløse jævnligt skal kunne bevise, at de rent faktisk er til rådighed for ar bejdsmarkedet, er også med til at begrænse misbruget, og det samme er efterlønsordninger, som giver en person uden arbej de mulighed for "lovligt" at blive erhvervsinaktiv.
Active labourmarket programmes, coupledwith the need for the unemployed to prove periodicallythat they are actually availablefor work, also tend to limit thescale of abuse, äs do earlyretirement schemes whichenable someone out of work tobecome legitimately inactive.
krav på arbejdsløshedsdagpenge, men de fleste konkrete undersøgelser konkluderer, at va righeden af sådanne ydelser er vigtigere end beløbsstørrelsen.
the labour force may be impelled to seek employment inorder to supplement householdincome.
Men at bruge mere tid på at lede efter et job er ikke nødvendigvis til skade for den forde lingsmæssige effektivitet.
On the other hand,since UI has to be financ€d,the wagerelated contributionswhich employees are requiredto pay reduce their take-homepay and their incentive to seekemployment.
En længere periode med jobsøgning er i virkeligheden nok nødvendig, hvor det drejer sig om mere specialiserede fag, så i hvert fald i disse tilfælde vil det forhold, at det bliver lettere for folk at forblive arbejdsløse læn gere, være en positiv virkning af AF-systemet.
Insofar as employers find it difficult to passon the contributions which theyare required to pay, this mayreduce their incentive to hireworkers, and so the scale ofmovement from inactir.ity, orunemployment, into employment.
Desuden vil en bedre "matching" af folk til de forskellige jobs muligvis også mindske sandsynligheden for fremtidige arbejdsløshedsperioder og dermed også på længere sigt reducere bevægelsen ud af beskæftigelse over i arbejdsløs hed.
Which of these effectspredominates is an empiricalquestior, to which as yet thereis no clear answer.
(5) Sandsynligheden for, at en per son uden arbejde vil forblive arbejdsløs, vil helt klart øges, hvis den pågældende kan gøre
(9)The entitlement effects outlinedabove, seem to reduce the probability of someone remaininginactive.
139 Arbejdsmarkedsudgifter i EF-landene i forhold til BNP, 1985 og 1990
UI, in effect, subsidizes formal labour forceparticipation and ffiäy, therefore, reduce the incidence ofpeople working in the informalor "black" economy.
(7) "Berettigelseseffekten" af AF-systemet øger sandsynligheden for, at personer, der ikke er med i arbejdsstyrken, vil ønske at blive det.
(8)The "entitlement effect" of UImay also induce inactive peopleto register as unemployed evenif they receive no cash benefit.
Hjælp til de arbejdsløse: EF­landenes arbejdsløshedsstøtteordninger
Moreover, when one member of ahousehold becomes unemployedand is not insured, or is underinsured, other members not in
140 Den procentvise andel af arbejdsmarkedsudgifterne i EF-landene, der anvendes til aktive foranstaltninger, 1985 og 1990 over i beskæftigelse.
In summ dty, the effects of unem-ploymentcompensation onthefunctioning of labour markets areby no means clear-cut.
Der er endnu ikke med det eksisteren­de erfaringsmateriale fundet noget klart svar på, hvilken af disse virkninger der er den stærkeste.
While com-pensationschemeswhichguarantee a relatively high levelof income at least in the short-term,almostcertainlytendtoincrease the probability of someone moving from employment intounemployment and the time theyare likely to spend out of work, themagnitude of this effect and itsrelevance for the operation of thelabour market are highly uncertain.
% af samlede udgifter
Moreover, other important
(8) "Berettigelseseffekten" af AF­systemet kan også tilskynde er­hvervsinaktive personer til at lade sig registrere som arbejds­løse, også selv om de ikke kan gøre krav på nogen kontanty­delse.
- effects,forexampleonlabourforce participation, have also to betaken into account.
■DK
Page 173
Alt i alt er arbejdsløshedsydelsernes indflydelse på, hvordan arbejdsmar­kederne fungerer, på ingen måde entydige.
Only 38% of this expenditure wasdevoted toactive measures.Between 1985 and 1990, however,this proportion increased in all thecountries, except for Denmark
Hjælp til de arbejdsløse: EF-landenes arbejdsløshedsstøtteordninger aktive foranstaltninger, omvendt proportional med arbejdsløsheden — dvs. jo højere arbejdsløsheden er, des mindre bruges der relativt til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger (figur 141).
(Graph 140),the rise being particularly significant in the poorer, lessdeveloped countries of the Community Greece, Portugal and Spain - assistedby increased finance from the Community Social Fund.
kedet fungerer, er højst usikker. De suden er der en række andre vigtige virkninger, f.eks. virkningen for folks tilskyndelse til at deltage i ar bejdsstyrken, der også skal tages i betragtning.
This can be explained by the factthat spending on income maintenance tends to have priority overactive policy.
og højnelse af arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau (aktive foranstaltninger) i stedet for til ren indkomststøtte til de arbejdsløse.
As unemploymentincreases, therefore, "passive"expenditure tends to crowd outactive expenditure (especially incountriessuchas Germätry,where both forms of expenditurearefinancedoutofthesamefund).
Et væsentligt problem er bl.a. det vedvarende misforhold mellem ud buddet af og efterspørgslen efter be stemte færdigheder og det forhold, at den offentlige infrastruktur tilsyneladende får stadigt sværere ved at leve op til de krav, der stilles.
Moreover, the higher thelevel of unemployment, the lesseffectiveareactivemeasureslikely to be in alleviating the prob-lem,andthemorerelevantismacro-economic policy.
Det skyldes det forhold, at udgifter til indkomststøtte synes at blive prioriteret højere end aktive arbejds markedsforanstaltninger.
Thereismarkedvariationbetween Member States both inthe overall size of labour marketprogrammes and in the proportionspentonactive measures.