natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der har muligvis fundet en vis vækst sted i Tyskland, i det mindste i ordninger for børn over tre år, men det er umuligt at fastslå hvor meget, da der ikke findes nyere statistik.
There may have been some growth in Germany, at least in services for children over 3, but it is impossible to say how much because there are no recent statistics.
Afslutningsvis bør to temaer nævnes.
Two final themes should be mentioned.
For det første er der stigende bevidsthed om behovet for at udvikle en pædagogisk orientering i ordningerne for de under tre-årige, som traditionelt har lagt vægt på fysisk pasning inden for en sundheds- og velfærdssammenhæng.
First, there is an increasing awareness of the need to develop an educational orientation in services for children under 3, which traditionally have emphasised physical care in a health and welfare context.
Denne udvikling er nået længst i Danmark, Norditalien og Spanien, hvor alle ordninger for de 0-5-årige snart underlægges undervisningsmyndighederne.
This development has gone furthest in Denmark, Northern Italy -and Spain, where all services for children from 0-5 will soon become the responsibility of education authorities.
Der er også stigende interesse for at udvikle mere fleksible ordninger, som kan tage sig af en række lokale behov hos beskæftigede og arbejdsløse forældre (og hos andre børnepassere, som f. eks. slægtninge) samt hos deres børn, og som lægger vægt på et tæt forhold mellem ordningen, forældre og lokalsamfundet.
There is also increasing interest in developing more flexible services, which can meet a variety of local needs from employed and non-employed parents (and from other carers such as relatives) and their children, and which emphasise a close relation ship between the service, parents and the local community.
Privat finansierede børnepasningsordninger
Privately funded childcare services.
Det er vanskeligt at danne sig et klart billede af bidraget fra privat finansierede ordninger, fordi vigtige grupper af børnepassere i mange lande ikke er registreret hos myndighederne, og hvor registrering er pligtig, er der mange private dagplejere, der undlader registrering.
It is difficult to get a clear idea of the contribution made by privately funded services, because in many countries important groups of carers are not registered with authorities, and when registration is required, many family day carers avoid registration.
Der findes derfor ingen eller kun ufuldstændige officielle statistikker for de privat finansierede ordninger.
Official statistics for privately funded services are therefore either non-existent or incomplete.
Det største antal private barnepassere (selvom de strengt taget ikke er "privat finansieret", idet de ofte slet ikke honoreres) er slægtninge, især bedstemødre; de passer flere børn under tre år end nogen anden ordning (bortset fra i Danmark og i Frankrig).
The most significant private carers (although not strictly 'privately funded', since they often receive no payment) are relatives, mainly grandmothers; they provide for more children under 3 than any other type of service (except in Denmark and France).
Privat dagpleje er væsentlig i mange lande, dog ikke i Spanien, Italien og Grækenland, hvor pasning i hjemmet er af større betydning.
Private family day carers are important in many countries, though not in Spain, Italy and Greece, where own home care is more significant.
Vuggestuer og andre centre, som er etableret med profit for øje eller af arbejdsgivere, yder kun et mindre bidrag (med plads til under 2% af de under tre-årige børn i samtlige lande), skønt der er sket betydelige udbygninger for nylig i et mindre antal lande, specielt Holland og England.
Nurseries and other centres provided for profit or by employers make only a small contribution (with places for less than 2% of children under 3 in all countries), though substantial increases have occurred recently in a few countries, especially the Netherlands and the UK.
Udvidelsen i England er en del af en generel, betydelig vækst i privat finansierede facilieter mellem 1985 og 1990 på grund af øget beskæftigelse blandt mødre og den britiske regerings politik, der gik ud på at overlade den øgede efterspørgsel efter børnepasning fuldstændigt til den private sektor.
This expansion in the UK is part of a general, substantial growth in privately funded services between 1985 and 1990, due to increased
Den øgede interesse for børnepasning drives i visse lande frem af mangel på arbejdskraft, der skyldes et tidligere fald i fødselstallet; i Frankrig er børnepasning en central del af familiepolitikken, som blandt sine hovedmål tæller en forøgelse af fødselstallet.
The demographic factor. Growing interest in childcare is driven in some countries by labour shortages caused by an earlier decline in birth rate; in France, childcare is a central part of family policy, one of the main objectives being to increase the birth rate.
Fødselstallet påvirker børnepasningsordningerne mere direkte.
The birth rate has a more direct impact on childcare services.
I flere lande betyder et nyligt fald i fødselsraten færre børn; følgelig stiger andelen af børn, der passes, hurtigere end antallet af pladser i børnepasningsordningerne.
In several countries, a recent fall in the birth rate means fewer children; consequently, the proportion of children attending services is increasing faster than the number of places available.
I andre lande betyder en nylig stigning i fødselstallet og, i nogle tilfælde, forøget indvandring, at der er flere børn; der er behov for flere faciliteter for blot at fastholde niveauet.
In other countries, a recent upturn in the birth rate plus, in some cases, increased immigration means that there are more children; more services are needed just to keep the coverage rate at the same level.
For eksempel vil den tyske delstat Bayern have behov for 55.000 nye børnehavepladser i løbet af de næste få år, hvis den nuværende dækningsgrad skal opretholdes; i Danmark steg antallet af pladser for børn under tre år mellem 1985 og 1988 med 22%, men dækningsgraden steg kun 13%.
For example, the state of Bavaria in Germany will need 55,000 new kindergarten places over the next few years simply to maintain its present level of coverage; and in Denmark, places for children under 3 increased by 22% between 1985 and 1988, but the coverage rate only increased 13%.
Stigende interesse for børnepasning
Growing interest in childcare.
Netværksmedlemmer i flere lande - Tyskland, Italien, Holland, England, Irland, Danmark -rapporterer om stigende interesse for børnepasning og en stigende grad af politisk mobilisering omkring spørgsmålet.
Network members in several countries - Germany, Italy, Netherlands, UK, Ireland, Denmark - report growing interest in childcare and its increasing priority on the political agenda.
I nogle tilfælde, for eksempel i Holland og England, er det sket inden for rammerne af en relativ snæver debat, hvor børnepasning først og fremmest betragtes som et arbejdsstyrkeproblem.
In some cases, for example the Netherlands and the UK, this has taken the form of a relatively narrow debate in which childcare is primarily seen as a labour force issue.
I andre lande har der været en bredere diskussion.
Elsewhere there has been a broader debate.
I Danmark er børnepasning en del af en bred og tiltagende diskussion om børn og forældre og balancen mellem beskæftigelse og familieliv; og i Italien har der været en øget debat om barndom og børns rettigheder, sammenhængen mellem beskæftigelse og familiemæssigt ansvar, mændenes rolle samt tilrettelæggelse af dagligdag og tidsforbrug.
In Denmark, childcare is part of a wide and growing debate about children and parents and the balance between employment and family life; and in Italy, there has been increasing discussion about childhood and the rights of children, the relationship between employment and family responsibilities, the role of men and the organisation of daily life and the use of time.
RAPPORTER FRA DE ENKELTE LANDE
NATIONAL REPORTS
Oplysningerne om de enkelte medlemslande hidrører fra to kilder.
The information about individual Member States comes from two sources.
Beskæftigelsesbaggrunden er baseret på en speciel analyse af Arbejdsstyrkeundersøgelsen fra 1988, foretaget for Netværket af EFs Statistiske Kontor.
The employment background is based on a special analysis of the 1988 Labour Force Survey (LFS) undertaken for the Childcare Network by the Statistical Office of the European Communities.
Mere fyldestgørende detaljer om undersøgelsen er at finde i en Netværksrapport - Mødre, Fædre og Beskæftigelse - som også kan fås fra Kommissionen.
Fuller details of this analysis are provided in a Network report - Mothers. Fathers and Employment - which is also available from the Commission.
Den anden informationskilde er landsdækkende rapporter, udarbejdet af de enkelte Netværksmedlemmer efter en standardskabelon og derefter redigeret og sammenfattet af Netværkskoordinatoren.
It should be noted that 'employment' includes workers who are self-employed and unpaid family workers; that 'unemployment' includes anyone who is currently available for work and
Et problem ved udarbejdelsen af en europæisk rapport er, hvad man skal kalde de forskellige pasningsordninger, eftersom indbyrdes lignende ordninger benævnes forskelligt fra land til land. Denne rapport går frem på samme måde som rapporten fra 1988.1 de enkelte landeafsnit angives i parantes, hvad ordningerne hedder på landets sprog.
The other source for information is national reports prepared by each member of the Network, to a common format, then edited and summarised by the Network Coordinator. ordinator.
Samtidig er et sæt Euro-udtryk, der dækker de mest almindelige pasningsordninger, blevet fastlagt; det anvendes gennemgående i denne rapport:
This report follows the same approach as the 1988 Report. The names used for services in each country are given, in brackets, in the report for that country; but a set of Euro-terms has been developed to cover the main types of services and is used throughout this report:
Gruppepasning for børn under to år, som regel under 12 måneder, op til 34 års-alderen.
Group care for children under the age of 2 years, and usually under 12 months, until the age of 3 or 4.
Gruppepasning, som optager børn under tre år og fra tre årsalderen og frem til skolepligtens begyndelse; eller sikrer pasning af børn i førskolealderen samt, uden for skoletiden, af børn i børnehave (preprimary school) eller børnehaveklasse eller i grundskole.
Group care which takes children under 3 and from 3 to compulsory school age; or provides for children under school age as well as outside school hours care for children at preprimary or primary school.
PRIVAT DAGPLEJE.
FAMILY DAY CARE.
Dagpleje for et enkelt barn eller en lille gruppe børn i et privat hjem.
Care provided for a single child or a small group of children in the carer's own home.
Dagplejeren kan være en del af en organiseret ordning eller arbejde selvstændigt.
The carer may be part of an organised scheme or operate independently.
FORMIDLET DAGPLEJE.
ORGANISED FAMILY DAY CARE.
En ordning, hvor privat dagpleje drives af dagplejere, der rekrutteres, lønnes og støttes af en offentlig institution.
A service where family day care is provided by carers who are recruited, paid and supported by a publicly funded organisation.
Daglig pasning i barnets hjem ved en lønnet barnepasser, der eventuelt også bor der.
Care provided in a child's home by a paid carer, who may live in the child's home or come daily. PLAYGROUPS.
Gruppepasning uden for uddannelsessystemet for børn fra to år til den skolepligtige alder, der normalt er tilstede i under 10 timer om ugen.
Group care for children from 2 to compulsory school age, outside the education system, where children generally attend for less than 10 hours a week. KINDERGARTEN.
Gruppepasning uden for uddannelsessystemet for børn fra to år til den skolepligtige alder.
Group care for children between 2 and compulsory school age, outside the education system.
Børnene er normalt tilstede i mere end 20 timer om ugen, og forældrene afholder normalt en del af udgifterne.
Children usually attend for more than 20 hours a week, and parents usually contribute to the cost.
Skoleordning, der er specielt indrettet tü børn fra tre år til den skolepligtige alder, skønt to-årige i visse tilfælde kan optages.
Schooling specifically organised for children from 3 to compulsory school age, though in some cases 2 year olds are admitted.
En del af uddannelsessystemet, og gratis for forældrene.
Part of the education system and free to parents.
SKOLEFRITIDSORDNINGER.
OUTSIDE SCHOOL HOURS CARE.
Pasning før eller efter skoletid eller i skoleferierne for børn i skolebørnehave eller grundskole.
Care provided before or after school or in the school holidays for children attending preprimary or primary schooling.
Ordningerne kan være etableret på eller uden for skolen.
The service can be based in schools or in centres separate from schools.
Nogle ligner vore børnehaveklasser, andre vore børnehaver. Derfor skal man kende det enkelte lands ordninger for at vurdere dem.
The employment rate for childless women aged 20-39 was 76%, substantially above the level for women with children.
Udtrykket "førskole" anvendes også om disse ordninger.
Between 1985 and 1988, there was a 2% increase in the employment rate for women with a child under 10, due to increased
Beskæftigelsesfrekvensen for barnløse 20-39-årige kvinder var 76%, betydelig højere end for kvinder med børn.
14 — parttime employment.
I alt lidt over halvdelen (55%) af de beskæftigede kvinder med børn under 10 år havde deltidsarbejde; den gennemsnitlige arbejdstid var på 20-29 timer for deltidsbeskæftigede mødre, 40-49 timer for fuldtidsbeskæftigede mødre og 30-39 timer for alle beskæftigede mødre.
Overall, just over half (55%) the employed women with a child under 10 had parttime jobs; average hours of work were 20-29 for mothers employed parttime, 4049 for mothers employed full-time and 3039 for all employed mothers.
Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med børn under 10 år var højest i Berlin (57%) og Bayern (47%), lavest i Bremen (30%) og Nordrhein-Westfalen (29%).
Employment rates for women with a child under 10 were highest in Berlin (57%) and Bayern (47%), lowest in Bremen (30%) and Nordrhein-Westfalen (29%).
Næsten alle mænd med børn under 10 år (94%) var beskæftiget; den gennemsnitlige arbejdstid var 40-49 timer.
Nearly all men with a child under 10 were employed (94%); average hours of work were 40-49.
Arbejdsløsheden var på 3%, men varierede fra 2% i Bayern og Baden-Wiirtemberg til 7% i Hamburg og 10% i Bremen.
Unemployment was 3%, but varied from 2% in Bayern and Baden-Wurttenburg to 7% in Hamburg and 10% in Bremen.
Andelen af enlige forældre var 9% for husstande med 0-4-årige børn og 11% for husstande med 5-9-årige børn - blandt de højeste niveauer i EF.
The proportion of one parent households was 9% for households with a child aged 04 and 11% for households with a child aged 5-9, one of the highest levels in the Community.
Sandsynligheden for, at enlige mødre var i arbejde, var højere end for alle mødre: beskæftigelsesfrekvensen var 41% (7% højere) for enlige mødre med 0-4-årige børn og 52% (13% højere) for enlige mødre med 5-9-årige børn; forskellen skyldes udelukkende en større andel med fuldtidsarbejde.
Lone mothers were more likely than all mothers to be employed, with an employment rate of 41% (7% higher) for lone mothers with a child aged 04 and 52% (13% higher) for lone mothers with a child aged 5-9; this difference was due entirely to higher levels of full-time employment.
Arbejdsløshedstallet var næsten dobbelt så højt for enlige mødre i forhold til alle mødre - 12% for mødre med 0-4- og 5-9-årige børn (i forhold til 7%).
Unemployment was nearly twice as high among lone mothers as among all mothers - 12% for those with a child aged 04 and 59 (compared to 7%).
Der er 8 ugers Barselsorlov efter fødslen (12 uger for tvillingefødsler); kvinder får fuld løn i perioden, idet arbejdsgiveren har pligt til at supplere den offentlige understøttelse.
Employment rights for parents There is 8 weeks postnatal maternity leave (12 weeks for multiple births); during this period women receive full earnings, with employers required to supplement state benefit.
Kvinder har ret til at tage fri fra arbejde for at amme.
Women are entitled to take time off work to breastfeed their child.
Den ene eller den anden af forældrene har ret til at tage op til 10 ugers forældreorlov.
Either parent may take 18 months parental leave.
Denne består egentlig af en orlovsperiode for forældre, der er i arbejde, og en kontantydelse til alle forældre, der ikke er beskæftiget mere end 18 timer om ugen (med andre ord kan forældre arbejde op til 18 timer om ugen og fortsat modtage ydelsen).
This actually consists of a period of leave for parents who were previously employed, and a cash allowance for all parents who are not employed for more than 18 hours a week (in other words, a parent can work up to 18 hours and still get benefit).
I de første seks måneder modtager begge forældre den samme ydelse - DM 600 om måneden -men efterfølgende er ydelsen indkomstafhængig, idet beløbet nedsættes såfremt årsindkomsten overstiger DM 29.400 for et ægtepar med et barn eller DM 23.700 for enlige forældre; omkring 40% af familierne fortsætter med at modtage den fulde ydelse.
During the first six months, all parents receive the same benefit - DM 600 a month - but subsequently payment depends on income, with the benefit level reduced when annual income exceeds DM 29,400 for a married couple with 1 child or DM 23,700 for a single parent; about 40% of families continue to get the full benefit.
97% af de berettigede modtager ydelsen; 46% af modtagerne var beskæftiget før fødslen.
Benefit is claimed by 97% of those who are eligible; 46% of claimants were employed before birth.
Kvinder modtager ydelsen i 98,5% af tilfældene.
The benefit is claimed in 98.5% of cases by women.
Hovedparten af de fædre, der modtog ydelsen, var arbejdsløse i den forudgående periode.
Most of the fathers (70%) receiving benefit were unemployed prior to claiming.
Det er planlagt at udvide orlovsperioden til 2 år, og senere 3 år, hvilket afspejler den udbredte opfattelse, at børn bør passes udelukkende af deres forældre indtil de er 3 år. Visse delstater (for eksempel Berlin, Bayern og Baden-Wiirtemberg) tilbyder allerede understøttelse i en længere periode, omend det er uden jobgaranti.
It is planned to extend the leave to 2 years, and eventually 3 years, reflecting a widespread view that children should be in full-time parental care up to age 3.
Hver af forældrene er endvidere berettiget til fem dages orlov med løn for at passe et sygt barn på under 8 år
Each parent is also entitled to take 5 days paid leave to care for a sick child under 8.
I den offentlige sektor kan forældre kræve nedsat arbejdstid på grund af børn eller andre personer over for hvem, de har forsørgerpligt, omend anmodninger kan afvises; det har medført et fald i antallet af kvinder, der forlader den offentlige sektor på grund af ægteskab eller børnepasning.
In the public sector, parents may claim reduced working hours because of children or other dependants, although requests may be refused; this has resulted in a reduction in the numbers of women who leave public services because of marriage or child care.
Et antal store private arbejdsgivere har også ordninger for ansatte med børn, især "karriereafbrydelser", (en periode med fuld orlov, som regel uden løn, med en jobgaranti), samt flere muligheder for deltids- og flextidsarbejde (omend det er sjældent, at der kan gøres krav herpå).
A number of large private employers also operate policies for workers with children, in particular 'career breaks' (a period of full-time leave, usually unpaid, with a job guarantee) and more opportunities for parttime and flexible working (though usually not as an entitlement).
Skattelettelser og anden direkte støtte til forældre i forbindelse med børnepasningsudgifter
Tax relief and other direct subsidies for childcare costs Tax relief is available on the costs of a domestic help, up to DM 12,000, provided
Der er mulighed for skattelettelser i forbindelse med omkostningerne til hushjælp op til DM 12.000, forudsat at hushjælpen har fuld arbejdstagerstatus, herunder socialsikrings- og forsikringsrettigheder.
15 the domestic help has full employee status, including social protection and insurance rights.
Offentligt finansierede børnepasningsordninger
Publicly funded childcare services Germany has a federal constitution, and main responsibility for policy and development of services is with individual state ('land') governments.
Børn begynder i grundskolen når de er mellem 6 og 7 år.
Children start primary school between age 6 and 7.
Pasningsordninger (bortset fra skoler) hører med enkelte undtagelser under socialministerierne (i Bayern hører børnehaver under undervisningsministeriet).
Childcare services (excluding schools) are the responsibility of social welfare departments, with a few exceptions (in Bayem, kindergartens are the responsibility of education departments).
I 1986/87, det seneste år, for hvilket der foreligger data, var der pladser til ca. 3% af alle børn under 3 år, de fleste (2%) i vuggestuer ("Krippen") eller integrerede institutioner (der optager børn fra 0-6 år), mens nogen som 2-årige optages i børnehave (skønt det er imod reglerne), eller får et offentligt tilskud til betalingen for en privat dagpleje ("Tagesmutter").
In 1986/87, the latest date for which information is available, there were places for around 3% of children under 3, mostly (2%) in nurseries ('krippen') or mixed age centres (taking children from 0-6), but with some admitted to kindergarten at age 2 (although this is against regulations) or whose fees at private family day carers ('tagesmutter') were subsidised from public funds.
De fleste ordninger i vuggestuer eller integrerede institutioner tibydes af kommunerne, men nogen tilbydes af private organisationer - især af store landsdækkende organisationer, men også en lille del af forældregrupper.
Most provision in nurseries or mixed age centres is provided by local authorities, but some is provided by private organisations, mainly large national organisations but a small amount by parent groups.
Den fremherskende form for offentligt finansieret ordning for børn fra 3 år til grundskolealderen er børnehave ("Kindergarten"); de fleste tilbydes af landsdækkende private organisationer.
The predominant form of publicly funded provision for children from 3 to primary school is kindergarten; most is provided by national private organisations.
I 1987 gik 68% af børnene i aldersgruppen i børnehave - 33% af de 3årige, 70% af de 4årige og over 80% af de 5- og 6-årige.
In 1987, 68% of children in this age group attended - 33% of 3 year olds, 70% of 4 year olds and over 80% of 5 and 6 year olds.
Et mindretal af børnehaverne (der benyttedes afea. 12% af alle børn i børnehave i 1986) er heltidsinstitutioner (åbne i mindst 8 timer om dagen).
A minority of kindergartens (providing for about 12% of all children in kindergarten in 1986) are full-time (open for at least 8 hours a day).
Det almindelige mønster er, at børnehaven er åben 4 timer om formiddagen og, i visse tilfælde, i 2 timer om eftermiddagen; børn, der kommer både om formiddagen og om eftermiddagen er nødt til at gå hjem i de to timers middagspause.
The general pattern, however, is for kindergartens to open 4 hours in the morning and, in some cases, for 2 hours in the afternoon; children attending morning and afternoon sessions have to go home for the 2 hour break between sessions.
Herudover er der nogle få 5- og 6-årige (ca, 6%), der går i børnehaveklasse; den mulighed står kun åben i enkelte delstater.
In addition, a few 5 and 6 year olds (around 6%) attend preprimary schooling; this provision is only found in some lander.
Nogle få grundskoler (omfattende 4% af børnene) er åbne hele dagen, men de fleste er kun åbne i 45 timer om formiddagen, og timetallet kan variere fra dag til dag; der er ingen skolebespisning.
A few primary schools (covering 4% of children) are open for a full day, but most are only open for 4 or 5 hours in the morning and hours can vary from day to day; no meals are provided.