natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De således afprøvede uddannelsesmetoder skal give lederen mu­lighed for at definere eller ændre sin strategi og i givet fald få indkredset behov for supplerende uddannelse samt tilbyde mulighed for at deltage i specifikke fællesskabsprogrammer.
The training methods thus tested should offer managers the means of defining or modifying their strategy and of finding out, if need be, complementary train­ing needs and the possibility of participating in specific Communi­ty programmes.
Kommissionen vil stille en uddannelsesmetode til rådighed for de udvalgte organer.
(i) the strategic stakes of the single market, i.e. competitiveness;
Den er opbygget i fem selvstændige moduler:
(iii) the technological and technical stakes;
— de strategiske aspekter af det indre marked: konkurren­ceevnen — kommercielle aspekter — teknologiske og tekniske aspekter — finansiel styring og menneskelige ressourcer — samlet overblik over de strategiske aspekter med henblik på 1992.
(v) a global strategic approach in the context of 1992.
Hver af disse fem moduler vil blive afviklet over et forløb på to ikke på hinanden følgende dage og vil integrere individuel­le, virksomhedsspecifikke elementer.
Each of the five sessions will last two non-consecutive days at most, and will consist of lectures by company training instructors.
Dette svarer til ca. 18 dages lederuddannelse fordelt over et par måneder.
For the company manager, this will amount to approximately 18 days of training, spread out over several months.
Ud over at få stillet disse moduler og pædagogiske redskaber til rådig­hed vil de udvalgte uddannelsesorganer kunne få finansieret op til 50 % af omkostningerne ved uddannelsesaktiviteten, med et loft på 20 000 ecu.
The bodies that have been selected will be entitled not only to receive the training methods and learning tools but also financial aid amounting to a maximum of 50 % of the cost of their activities in the field of training, with an upper limit of ECU 20 000.
Fællesskabsforsendelsesproceduren indebærer for erhvervs­livet en forpligtelse til indlevering af et dokument (en grænseovergangsattest), når en af de indre EF-grænser passeres.
The following organizations have been selected in the framework of the experimental activity 'Preparing managers of SMEs for the Europe of 1992 — Training in strategic management':
Hvis der konstateres mangelfuld iagttagelse af momspligten eller pligt til betaling af andre afgifter, kan man således spo­re, i hvilket land, overtrædelsen har fundet sted.
This document allows the authorities to determine, in the event of any irregularity in the payment of VAT and other taxes, the Member State in which the irregularity occurred.
Hvis med­lemsstaterne accepterer Kommissionens forslag herom, kan denne formalitet afskaffes allerede fra 1990.
If the Twelve accept the European Commission's proposal, this document could be elimi­nated as from 1990.
En sådan afskaf­felse ville have en positiv virkning for afviklingen af trafik­ken ved at hindre kødannelser ved toldstederne, hvor man modtager ti millioner sådanne attester om året.
Its elimination would have a positive effect on traffic and on delays at customs posts, where some 10 million of these advice notes accumulate each year.
Kommissio­nens forslag er ledsaget af foranstaltninger til inddrivelse af de skyldige beløb i tilfælde af overtrædelser.
The proposal is sup­plemented by measures allowing sums unpaid as a result of ir­regularities to be collected.
• Mercuri International A/S (Viby J) • Teknologisk Institut (Tåstrup) • Hillerød Handelsskole (Hillerød) • Jysk Teknologisk Institut, Afdelingen for Virksomhedsle­delse (Århus C).
• Trent Polytechnic, Nottingham • ICOM, Leeds • Into Business Ltd, Liverpool • Tripos Consultants Ltd, Banbury • Glasgow Opportunities Enterprise Trust (COG), Glasgow • University College of Swansea, Swansea • Northern Ireland Small Business Institute, Antrim • Engineering Employers' West Midlands Association, Birmingham
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet Information, Kommunikation, Kultur — Generaldirektorat XXIII Rue de la Loi 200 — B-1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General Information, Communication and Culture, and Directorate-General XXIII Rue de la Loi 200 — Β-1049 Brussels
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 8. august 1989.
The text of this issue of Target '92 was completed on 8 August 1989.
De regionale forskelle blandt de tolv EF-lande
Regional disparities within the 12-nation Community
MINDRE VOLDSOMME OG MERE »TÅLELIGE« END FØRST ANTAGET
NOT AS SHARP AND MORE 'BEARABLE' THAN THEY WOULD SEEM
Da Spanien og Portugal tiltrådte De Europæiske Fællesskaber i 1986, var der mange, der sagde: »Det kommer aldrig til at fungere med tolv medlemslande, der vil være for store forskelle mellem rige og fattige lande.« I dag er halvdelen af foranstaltningerne med henblik på det indre marked allerede vedtaget, og alligevel hører man stadig udtalelser som førnævnte.
When Spain and Portugal joined the European Community in 1986, some maintained that a 12-nation Community 'wouldn't work; the gulf between its richest and poorest members was too great'.
Nogle mener, at »1992« kun vil blive til gavn for de rige områder i Fællesskabet, andre, at det indre marked vil betyde et fald i lønningerne og en ringere social sikring i EF's højest udviklede områder på grund af konkurrencen fra de ringere stillede områder.
Today, when half the measures needed to complete the single market have already been agreed on, some continue to maintain 'it won't work'.
Mange mener, det er urealistisk at ville opbygge en økonomisk og monetær union på et så uensartet grundlag.
There are those who claim only the wealthy regions will benefit from '1992'; and those who believe that in the single market the pressure of competition from the poorer regions will drive down wages and the level of social protection in the Community's more advanced regions.
Men hvad er det for uligheder, der refereres til?
But just what are these regional disparities?
I USA, som jo er et over tohundrede år gammelt forbund af stater, varierer værdien af produktionen pr. indbygger (målt ved bruttonationalproduktet) i forholdet 1:1,44, når man sammenligner den mindst velstående del af landet (den sydøstlige) med den del, der har den største økonomiske fremgang, nemlig Vestkysten.
In the United States, a federation established over 200 years ago, the per capita gross domestic product (GDP) of the most prosperous region, the West Coast, is 1.44 times higher than of the poorest, the south-east.
Hvis man betragter nogenlunde tilsvarende regioner i EF, opdager man, at forskellen i bruttonationalprodukt mellem Den Iberiske Halvø og de nordøstlige områder (Tyskland og Danmark) kan udtrykkes i forholdet 1:1,85.
If you look at roughly equivalent regions of the Community, you will find that the north-east (Germany + Denmark) is 1.85 times more prosperous than the Iberian Peninsula.
Det er slet ikke så dårligt et resultat i et Fællesskab, hvis økonomiske integrationsproces, som blev indledt for mindre end fyrre år siden, stadig er på forberedelsesstadiet.
This is not so bad for a Community whose economic integration, begun less than 40 years ago, is still incomplete.
Vi kan tilføje, at i Canada er bruttonationalproduktet udregnet pr. capita i den rigeste provins mere end dobbelt så højt som i den fattigste; en lige så stor forskel kan iagttages mellem de schweiziske kantoner.
Moreover, the per capita GDP of Canada's richest province is more than twice that of the poorest. And what is more, the gap between the Swiss cantons is just as big.
Alle disse sammenligninger er foretaget af formanden for EF-Kommissionen, Jacques Delors11, for at forklare, at de regionale forskelle i EF, trods deres omfang, alligevel er tålelige og ikke lægger sig hindrende i vejen for yderligere skridt i retning af en europæisk union.
The European Commission President, Jacques Delors* pointed to these various regional disparities to explain why those to be found in the 12-nation Community, although large, were bearable and did not prevent Europeans from pushing ahead on the road to union.
Når Jacques Delors1' betegner forskellene som tålelige, er det fordi han mener, de ikke vil give anledning til større »folkevandringer«, når de indre grænser fjernes som forudset i »projekt 1992«.
For Mr Delors* the Community's regional disparities remained bearable because they were unlikely to provoke large-scale population movements within the EC after the disappearance of its internal frontiers under the 1992 programme.
En amerikansk arbejder fra det østlige USA, hvis fabrik lukker, flytter omgående, hvis han finder andet arbejde i Texas eller Californien, mens det vil være undtagelsen, at en europæer i samme situation begynder at pakke kufferten.
In the United States a worker who lost his job on the east coast moved at once to Texas or California, if that was where his next job was. A European worker, faced with a similar situation, was very unlikely to pack up and leave.
Tilknytningen til oprindelseslandet, sprog-, kultur- og klimaforskelle vil for det meste lægge en dæmper på rejselysten.
He was far more likely to be held back by attachment to his place of origin and because of differences in language, culture and climate.
Konklusionerne på denne analyse bekræftes i øvrigt af en nyere undersøgelse, foretaget af FN-organet ILO, af »1992 og befolkningsbevægelserne«.
These conclusions have been corroborated in fact by a recent study of the International Labour Office, a specialized UN agency, on the subject of '1992 and population movements'.
Det må heller ikke glemmes i denne forbindelse, at forskellene kan indsnævres yderligere.
It must not be forgotten that disparities can be reduced.
For 50 år siden havde det mindst velstående område i USA, det syd-østlige, et pr. capita-bruttonationalprodukt på kun 53 % af landsgennemsnittet; i dag er man oppe på 86 %.
Some 50 years ago the per capita GDP of the poorest region of the United States, the south-east, was no more than 53% of the national average. It is 86% today.
I EF har de relativt mindst velstående lande som Italien, Spanien og Portugal og Det Forenede Kongerige i 1980'erne haft en årlig økonomisk vækst, der lå 0,55 % højere end væksten i de fem rigeste EF-lande — Tyskland, Frankrig og Benelux-landene. Væksten i de private investeringer ligger på linje hermed; for i år forudser Kommissionen en stigning på 23 % i Irland og 19 % i Spanien og Portugal, hvor EF-gennemsnittet til sammenligning ligger på kun 10 %.
Within the Community the relatively less prosperous countries, such as Italy, Spain, Portugal and the UK, have recorded, during the 1980s, annual economic growth rates which, on average, were 0.55% higher than those recorded by five of the richest countries — Germany, France, Belgium, Luxembourg and the Netherlands.
Fællesskabet fremmer i sig selv udjævningen mellem regionernes udviklingsforskelle (se side 2); i 1992 regner man med, at EF's »bidrag« vil nå 15-20 % af alle investeringerne i de fattigste medlemslande.
The European Community, it should be pointed out, has sought to reduce the gaps in development between its various regions (see p. 2).
) »Regionale konsekvenser af den økonomiske og monetære integration« i den fuldstændige udgave af Rapporten om Den Økonomiske og Monetære Union i EF. EF's Publikationskontor.
'Regional implications of economic and monetary integration.' Included in the complete version of the Report on economic and monetary union i/i the European Community.
Finansministrene erklærede sig allerede den 12. september i Antibes parat til at øge samarbejdet mellem central­bankerne og foretage yderligere tilnærmelse mellem landenes økonomiske politik.
They declared their readiness to increase cooperation between central banks and the convergence of national economic policies when they met at Antibes on 12 September.
»1992« fra papiret til realiteterne
Giving substance to '1992'
Inden udgangen af 1993 vil de mest tilbagestående regioner i EF modtage en samlet støtte på 38,3 mia ECU (1 ECU = ca. 8 DKR) fra Fællesskabet.
Between now and the end of 1993, the least prosperous regions of the 12­nation European Community will receive a total of ECU 38 300 million in aid from the Community itself (1 ECU = UK£ 0.68 or IR£ 0.78).
Den 20. september traf EF­Kommissionen beslutning vedrørende fordelingen af næsten hele dette beløb — 36,3 mia ECU — på de syv modtagerlande.
The European Commission decided on 20 Sep­temberjust how ECU 36 300 million of this aid should be shared out among the seven countries concerned.
Spanien får således 9,78 mia ECU til sine sydlige og vestlige områder, Italien 7,44 mia til Mezzogiorno, Portugal 6,96 mia, Grækenland 6,67 mia, Irland 3,67 mia, Frankrig 888 mio til Korsika og de oversøiske departementer, og endelig får Det Forenede Kongerige 793 mio til Nordirland.
Spain will receive ECU 9 780 million for its southern and western regions; Italy ECU 7 440 million for the Mezzogiorno; Portugal ECU 6 960 million; Greece ECU 6 670 million, Ireland 3 670 million, France ECU 888 million for Corsica and its overseas departments and, finally, the UK ECU 793 million for Northern Ireland.
Denne støtte, som skal gøre det muligt for modta­gerregionerne at forberede sig på det indre marked, supplerer den økonomiske hjælp, der er givet af de nationale og regionale myndigheder.
This aid is intended to help these regions prepare for the single market; it will complement the finan­cial support provided by the national and regional authorities.
De 2,1 mia, der endnu ikke er fordelt, skal gå til »fællesskabsinitiativer«, som Kommissionen vil stille forslag om sidst på året.
The remaining ECU 2 100 million will be devoted to the Community's own initiatives, to be proposed by the Commission at the end of this year.
■ Europæisk mærkning af vaskemidler
■ European labels for washing powders
I en henstilling der blev vedtaget den 13. september 1989 og som straks trådte i kraft, opfordrer EF­Kommissionen producenter af vaskemidler, rengøringsmidler og andre »vedligeholdelses­produkter« til at mærke emballagen med en række farlige stoffer, når de optræder i en koncentration på over 0,2 % i produktet.
The European Commission has invited manufacturers of washing powders, detergents and other cleaning agents to identify on the packaging the presence of a series of toxic substances, whenever the level of concentration exceeds 0.2%. The invitation is contained in a recommendation which was adopted on 13 September and came into force at once.
Ef­ter henstillingen skal fabrikanterne ligeledes angive koncentra­tionen af stofferne, nævne eventuelle enzymer og konserve­ringsmidler og give forbrugeren en detaljeret og iøjnefaldende brugsanvisning på emballagen.
Manufacturers must also indicate the level of concentration of these substances, as well as the presence of en­zymes and preservatives, and provide consumers detailed instruc­tions for use, clearly printed on the packaging.
Denne henstilling, som er udar­bejdet sammen med repræsentanter for industrien, er ikke juri­disk bindende.
This recommenda­tion, which was finalized with the help of manufacturers, is not mandatory.
Hvis Kommissionen må konstatere, at fabrikan­terne ikke tager handsken op, vil den foreslå Ministerrådet en egentlig retsakt.
However, if the European Commission notes that manufacturers are not playing the game, it would propose binding Community legislation to the Twelve.
Af de 68 europæiske »love« i forbindelse med program 1992, som allerede er trådt i kraft på papiret, er der kun syv, som faktisk finder anvendelse i alle EF­medlemslandene; i resten af tilfældene har de nationale myndigheder ikke i alle med­lemslandene overført direktiverne til den nationale lovgiv­ning.
Of the 68 'European laws' adopted under the 1992 programme, only seven can be implemented in all 12 European Community countries; as for the others, the 'directives' in question have not yet been incorporated by the governments of all the Member States into their national legislation.
EF­Kommissionen kan naturligvis indlede en procedu­re mod de genstridige medlemslande, hvilket i sidste ende fø­rer til en sag for EF­Domstolen, hvis de pågældende lande ik­ke sørger for at få bragt orden i forholdene efter en almindelig påmindelse.
There is a recognized procedure the European Commission can follow in the case of the recalcitrant States, of course; it would end before the Euro­pean Court of Justice in Luxembourg, should the States in ques­tion still refuse to meet their obligations. But a Court judgment against a Member State is not always the end of the matter.
Men at et land dømmes for EF­Domstolen bety­der ikke altid, at sidste ord er sagt i en sag: Hvis de nationale myndigheder ikke efterlever Domstolens retsafgørelse inden for en given frist, skal Kommissionen indlede endnu en sær­lig procedure; i øjeblikket er der 43 sådanne procedurer i gang!
If the government fails to implement it within a certain period of time, the Commission must lauch a special procedure. The fact is that 43 such procedures are currently under way!
Kommissionen konstaterer i en rapport fra begyndel­sen af september (COM (89) 422), at der er problemer her­med og foreslår forskellige skridt til hurtig forbedring af si­tuationen: at hvert af de tolv medlemslande skal udpege en person, der skal være ansvarlig for gennemførelsen og koor­dinationen af »1992­foranstaltningerne«, at de nationale ad­ministrationer skal gøres bevidste om den europæiske dimen­sion, og at disse administrationer skal udveksle oplysninger indbyrdes.
The Commission, which has pointed to these difficulties in a report published in early September (COM (89) 422 final), has put forward a num­ber of proposals for rapidly remedying the situation: the appointment by each of the Twelve of a contact person with responsibility for monitoring application of the '1992 measures'; alerting national administrations to the European dimension and facilitating information exchanges between them.
Kommissionen har tænkt sig selv at holde møder med hvert af de tolv medlemslande for at gøre situationen op med hensyn til »1992­foranstaltningerne« og foreslå et pro­gram for udveksling af nationale embedsmænd inden for de sektorer, der er mest berørt af det indre marked.
The Commis­sion, for its part, plans to hold meetings with each of the Twelve to review progress, and to propose an exchange programme for officials from the various national administrations who are most involved in the single market.
I rapporten har Kommissionen allerede givet et fuldstændigt billede af, hvor langt man i hvert land er nået med hensyn til overførelsen af indre markedsforanstaltningerne.
In its report the Commission has already drawn up a detailed table showing the incorporation of the 1992 measures into the national legislation of each Member State.
I øvrigt beder Kommis­sionen EF­parlamentarikerne om at gøre deres kolleger i de nationale parlamenter opmærksom på disse problemer.
It has also invited the Euro­MPs to meet with their col­leagues in the national parliaments and alert them to these problems.
• Kort og register over skydevåben
• A firearms card and register
Når EF's tolv stats­ og regeringschefer mødes i Strasbourg i be­gyndelsen af december, vil der på deres bord ligge det udkast til et charter over de grundlæggende sociale rettigheder, som EF­Kommissionen vedtog den 27. september 1989. Denne tekst er en højtidelig erklæring, som ikke har bindende juridisk virk­ning, hvis den vedtages af de tolv lande.
The 12 European Community Heads of State or Government will have before them a draft social charter when they meet in Stras­bourg in December.
Meningen er, at EF skal »vise ansigt« på det sociale område.
It is in the form of a 'solemn declaration'.
Udkastet til et socialt charter nævner en række rettigheder, lønmodtagerne skal sikres, samti­dig med at der levnes medlemsstaterne stort spillerum på et om­råde som strejkeretten.
The proposed charter lists a series of rights workers are to be guaranteed, even while leav­ing such issues as the right to strike to the judgement of the in­dividual Member States.
Desuden forpligter Kommissionen sig til inden 31. december 1989 at forelægge Ministerrådet et aktions­program med forslag til EF­lovgivning, det vil sige en konkret udmøntning af forskellige aspekter i chartret.
In addition, the Commission has under­taken to present to the EC Council of Ministers, before the end of this year, an action programme containing proposals for Commun­ity 'legislation', thus giving substance to various elements of the charter.
Det oplæg til et charter, Kommissionen forelagde for ministrene i maj måned fik som helhed en god modtagelse; den britiske regering, som er imod udkastet, erklærede dog at være skuffet.
The draft of the charter which the Commission presented in May was well received by most of the Member States. It was op­posed by the British Government, which has expressed its disap­pointment with the revised version.
• Økonomisk og monetært samarbejde
• Economic and monetary cooperation
For at gøre det muligt at afskaffe grænsekontrollen uden dermed at forringe sikkerheden — tværtimod — foreslog Kommissionen den 20. september de tolv EF­lande at indføre et »EF­skydevå­benkort« med identifikation af både våbenet og dets lovlige inde­haver, som skal sætte jægere og sportsskytter i stand til at med­bringe deres våben til andre EF­lande.
In a proposal to the Twelve on 20 September, the European Com­mission has called for the creation of a 'European firearms card' identifying both the arm and its legal owner. The care would make it possible to eliminate border controls, as it would allow hunters and sportsmen to take their firearms with them to another Commu­nity country, but would not endanger safety.
Det indgår også i Kom­missionens forslag, at alle våbenhandlere i Fællesskabet skal fø­re register over ind­ og udførsel af våben, som er underkastet re­striktioner, og som kun kan forhandles efter opfyldelse af visse formaliteter. Kommissionen har opdelt skydevåbnene i fire kate­gorier: krigsvåben, forsvarsvåben, jagtvåben og »andre våben« — den eneste type våben, som skal kunne forhandles frit uden kontrol.
The proposal would also require all arms dealers throughout the 12­nation Community to keep a detailed record of all transactions involving firearms whose purchase was subject to restrictions or formalities.
Forslaget er inspireret af en aftale, som er indgået mel­lem de fem lande i »Schengen­Gruppen« — Tyskland, Frankrig og Benelux­landene — som forsøger at tage forskud på 1992 sammen; forslaget griber ikke ind i lovene om våbentilladelse.
The Commission's proposal is inspired by an agreement between the five countries of the 'Schen­gen group' — France, Germany and the three Benelux countries — who are trying to anticipate the 1992 deadline. The proposal does not affect the laws on the carrying of weapons.
De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, L­2920 Luxembourg, tlf. 4301­4567 eurostat
Statistical Office of lhe European Communities, L-2920 Luxembourg, Tel. 4301-4567 eurostat
Husholdningernes endelige forbrug Fødevarer, i KKS/indb., 1986
Final consumption of households Food, in PPS/inhabitant, 1986
I 1986 var det husholdnin­gerne i Italien og Grækenland, der brugte flest penge på fødevarer (ekskl. drikkevarer og tobaksvarer).
In 1986 expenditure by households on food (ex­cluding drinks and tobac­co) was highest in Italy and Greece.
Husholdningernes endelige forbrug ­ Fødevarer, ¡KKS/indb., 1986
Final consumption ol households - Food, in PPS/inhabitant, 1986
Bolig, varme og belysning
Rent, fuel and power
Husholdningernes endelige forbrug Bolig, varme og belysning, i KKS/indb., 1986
Final consumption of households Rent, fuel and power, in PPS/inhabitant, 1986
De gennemsnitlige udgifter pr. indbygger til bolig, var­me og belysning var i 1986 meget forskellige fra land til land.
In 1986 expenditure per in­habitant on rent, fuel and power varied sharply among the EC countries.
Husholdningernes endelige forbrug ­ Bolig, varme og belysning, i KKS/indb., 1986
Final consumption of households - Rent, fuel and power, in PPS/inhabitant, 1986
Danmark og Luxembourg havde det højeste udgiftsni­veau.
Expenditure was highest in Denmark and Luxembourg.