natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Erhvervsfrekvensen for kvinder i de enkelte aldersgrupper, Belgien, 1983 og 1990 deltage i arbejdsstyrken end deres forgængere med det resultat, at man kan konstatere, at erhvervs­frekvenserne for alle aldersgrupper op til pensionsalderen med tiden vil stige.
86 risen so that the typical Patternsdescribed above are less Pronounced than they were 7 yearcago ago
Det står endnu ikke klart, hvorvidt de ændringer, der er sket, varsler en udvikling i retning af et mere ensartet mønster i EF og en generel udjævning af de fortsat ganske sto­re forskelle mellem erhvervsfre­kvenserne for henholdsvis mænd og kvinder i de fleste EF­lande.
Nevertheless, the activityrate for men aged between 15 and24 in the Community as a wholein1990 wasstillonaveragearoun d7 percentage points higher than that for women (587o asagainst S LVo ) . Thegaprangesfrom around I percentage pointsor more in the three Southern Member States of Portugal, SPainand Greece as well as - contraryto the general pattern in the UK, to lessthan 3 percentagepoints in the case of Belgium, the
Erhvervsfrekvensen for unge mænd og kvinder, 15-24 år i EF-landene, 1986 og 1990
In this age group, activity rates aregenerally much higher for married
I denne aldersgruppe er erhvervs­frekvenserne generelt meget højere for gifte end for ugifte.
,-,W'''6mgn"',.' and 5I7o for single men.
I 1990 var erhvervsfrekvensen for gifte kvin­der under 25 år i EF 61% sammen­holdt med 44,5% for ugifte kvinder, og kun i Danmark var tallene no­genlunde ens for de to grupper,
This almostcertainly reflects differences in theparticipation of married and singlepeople in higher education, and the
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market corresponding differences in theirneed and capacity to earn income.
80 mens erhvervsfrekvensen for ugifte kvinder i Tyskland var højere end for gifte kvinder.
In the middle age group of 25-49,thedifference between activityrates for men and women widenssharply.
For mændenes vedkommende var tallene hen­holdsvis 94% for gifte mænd og 51% for ugifte mænd. Dette skyldes næ­sten helt sikkert forskelle med hen­syn til de giftes og de ugiftes deltagelse i det højere uddannelses­system og dertil svarende forskelle med hensyn til deres behov for og evne til at have erhvervsindtægt.
Withtheexception of Denmark, where the differencewas only 5 percentage points in19 9 0(94Vo for men, SgVofor women) the activity rate for menin this age group was more than25 percentage points higher than that for women in all MemberStates (Graph 88). fn Greece, Spain, Ireland and Italy, the dif- ference was 40 percentage pointsor morc (94-967ofor men, 47-56Vofor women).
For aldersgrupperne over 50 år fal­der erhvervsfrekvensen både for mænd og kvinder, men forskellene mellem de to grupper er endnu mere udtalte, hvilket til dels skyl­des en tendens til, at kvinder i de fleste lande pensioneres tidligere end mænd, selv om de lever længe­re. I EF som helhed var erhvervsfre­kvensen i 1990 for mænd i denne aldersgruppe ca. det dobbelte af er­hvervsfrekvensen for kvinder (67,5% sammenholdt med 33,5%).
For those aged 50 and over, activity rates decline for both men andwomen,butthedifferencesbetween them are even more pro- ffi.iB' nounced, reflectinginpartthetendency for women in most coun- tries to retire earlier than men,even though they live longer.
Kun i Danmark, Frankrig og Stor­britannien var forskellen mindre end 30 procentpoint (figur 89).
Only in Denmark, Franceand the UK was the difference lessthan 30 percentage points (Graph
I Ir­land og Spanien var erhvervs­frekvensen for mænd ca. 50 procentpoint højere end erhvervs­frekvensen for kvinder (71­74% sammenholdt med 22­23%).
89).fn Ireland and Spain,the ratefor men was around 50 percentagepoints higher than for women (71-7 4Vo as compared with 22-237o).
Den nuværende lave erhvervsfre­kvens for kvinder i de ældre alders­
N[l'oft'fi12., P'., -fi D'ffi .., W . g m , ef i ,,t,, ', likely to increase in the older agegroups.
Erhvervsfrekvensen for ugifte og gifte kvinder, 2549 år i EF-landene, 1986 og 1990
Rates werealso relatively low among marriedwomen, however, in a number ofmore developed,Northern areas,such as the Netherlands (547o)and Luxembourg (40Vo).
60 grupper afspejler sociale holdnin­ger, der blev formet på et tidligt tidspunkt i tilværelsen.
Activity rates for women in theover-50 age group also vary markedly between married and singlewomen.
For de æld­re generationer i de fleste lande var det ikke almindeligt socialt accept­abelt for kvinder at arbejde overho­vedet, eller i hvert fald kun at arbejde så længe, det blev skønnet nødvendigt at have egen indkomst.
Over the CommunitY as awhole, the activity rate for singlewomen in the 50-64 age group is 15 percentage points higher than thatfor married women (47Vo as against327o) and in Spain and Ireland, thedifference is around 30 percentage points or more (Graph 91).
Efterhånden som de yngre genera­tioner af kvinder bliver ældre, må vi forvente, at erhvervsfrekvensen vil stige, også for de ældre aldersgrup­per.
OnlY in Denmark and the UK is the ratehigher for married than for singlewomen.
Storbritannien er erhvervsfrekvensen højere for gifte end for ugifte kvinder i denne aldersgruppe.
The six Member States where thiswas the case consist of all the South- ern European countries plus Denmark and Belgium. fn the remaining countries in the North ofthe Community, the activity rate forwomen with children under 1b wasbetween 10 (France and Luxembourg) and 20 (Germany and Ireland) percentage points below the average rate for those without.
Erhvervsfrekvensen for kvinder, 2549 år med og uden børn i EF-landene, 1986 og 1990
It is true that family structureshaveundergonefar-reaching
De seks EF-lande, hvor dette var tilfældet, er alle de sydeuropæiske lande samt Danmark og Belgien.
" changes in recent years.
I de øvrige lande i den nordlige del af EF var erhvervsfrekvensen for kvinder med børn under 15 år mel lem 10 (Frankrig og Luxembourg) og 20 (Tyskland og Irland) procent point lavere end den gennemsnitlige erhvervsfrekvens for kvinder uden børn.
In particular, fertility rates (the number of
Gennemsnitligt antal børn pr. kvinde i den fødedygtige alder i EF-landene, 1980 og 1989
'.''ll''ii.niiri1,+rtt.iiiixii:i' ilil "t.'.t'..',ffi.--tiffiil,mi-'.. .i,-1..-.,
De fleste kvinder, der ønsker at have erhvervsarbejde, står over for det vedvarende problem med at for ene familiemæssige forpligtelser og erhvervskarriere.
+tttt.ffi children per woman of child-bear-ing age) have fallen in almost all Member States (Graph gB). Theeffect of this on labour force participation, and vice versa, is, however,unclear.
De stigninger i erhvervsfrekvensen, der har fundet sted overalt i EF i de seneste år, tyder på, at kvinderne er blevet bedre i stand til at deltage i arbejds styrken, hvad enten det nu er fordi, de er bedre rustet end før til at gøre det, og/eller fordi bedre støtteforanstaltninger har gjort det lettere for dem.
Women in Denmark, forexample, who have the highest rateof activity in the Community, havea fertility rate similar to that ofwomen in the Netherlands, whohave one of the lowest activity rates.
Det er korrekt, at familiestrukturerne har undergået vidtrækkende ændringer i de seneste år.
The increased availability of childcare facilities might appear to be one of the factors underlying higheractivity among women, although the levels of provision continue tovary significantly between coun- tries.
Specielt er fødselsfrekvensen (antallet af børn pr. kvinde i den fødedygtige
Denmark has by far the highest level of provision, with
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked alder) faldet i næsten alle EF­lan­dene (figur 93).
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market will progressivelynarrow.
Virkningen af dette på erhvervsfrekvensen og vice ver­sa er dog uklar. F.eks. har kvinder­ne i Danmark, som har den højeste erhvervsfrekvens i hele EF, en fødselsfrekvens, der svarer til fød­selsfrekvensen for kvinder i Neder­landene, som har en af de laveste erhvervsfrekvenser.
A furtherquestion of no less imPortance is
sen generelt er lavere i den sydlige del af EF.
France and Belgium some waybehind.
Andre faktorer, herunder sociale holdninger og traditioner, mulighederne for at få et passende arbejde til en acceptabel løn og med rimelige arbejdsvilkår og udbredel­sen af deltidsarbejde spiller ind, og det samme gør de gældende regler på beskæftigelsesområdet, som eventuelt kan begrænse mulighe­den for deltidsarbejde.
The lowest overall levels of provision are in Ireland, the whether such a narrowing can beachieved without women having toaccept jobs of low quality with poorpayandconditionsinother words, whether it can be combinedinstead with improvements in theposition of women in the labour differences.
kvens mellem kvinder med og kvin­der uden børn (de største forskelle kan registreres i de tre sidstnævnte lande tilligemed Tyskland), men ikke desto mindre er erhvervsfre­kvensen for kvinder i Storbritanni­en i aldersgruppen 25­49 år med børn stort set den samme som for de tilsvarende grupper i Frankrig og Belgien (der er dog langt flere af disse kvinder i Storbritannien end i de andre to lande, der arbejder på deltid).
It does not exPlain, for example, why the UK has a relatively high rate of activitY amongmostwornen with or without children or why activitYrates are generally low in the South of the Community.
På den anden side er kvin­dernes erhvervsfrekvens i Neder­landene og Irland væsentligt lavere end i de øvrige nordlige EF­lande.
Other factors, including social attitudes and conventions, the availability of suitable market.
Flere børnepasningsfaciliteter kan tilsyneladende være en af forklarin­gerne bag den stigende erhvervsfre­kvens for kvinder, selv om der fortsat er store forskelle landene imellem med hensyn til udbuddet af sådanne faciliteter.
Netherlands and the IJK. Whilethese differences are to some extentreflected in the differences in activity rates between women with andwithout children (the latter threecountries with Germany have thewidest differences),it is nevertheless the case that women in the25-49 age group with children inthe UKhave similar rates of activityto their counterparts in France and Belgium (although many more of ofpart-timeworkingarealsoimportant, as well as regulationsgoverningemploymentwhichmight limit the possibility of parttime working.
Danmark har langt de fleste tilbud om børnepas­ningsfaciliteter, og derefter kom­mer Frankrig og Belgien.
these women in the UK work Part-timethaninthelattertwo countries).
Den laveste dækning med børnepas­ningsfaciliteter finder vi i Irland, Nederlandene og Storbritannien. Disse forskelle afspejles til en vis grad i forskellene i erhvervsfre­
On the other hand, the activityrates ofwomenin the Netherlands and Ireland are well belowthosein other Northern European countries.
Stigningen i erhvervsfrekvensen for kvinder med børn tyder på, at disse faktorer er ved at ændre sig, og det er fortsat et åbent spørgs­mål, hvorvidt og i hvilket omfang denne stigning vil fortsætte frem­over, og om de store forskelle, der fortsat eksisterer med hensyn til kvindernes erhvervsfrekvens i forskellige egne af EF, gradvis vil udjævnes.
This suggests that the availabilityof childcare facilities is only partof the explanation for activity rate with a lower level of educationalachievement (Graph94- note thatalthough the general form of therelationship between education andactivity may be similar, the educational attainment levels depicted inthe graph are not necessarilY comparable between countries).
Erhvervsarbejde og uddannelsesniveau
A similar differenceexists in Italy, Germany and Belgium, while in Spain it is evenwider.
A = fuldført mindst en universitetsgrad Β = fuldført uddannelse på gymnasietrin eller tiisvarende
,1= gmpleted at least one univ$rs_BAR_llt degree
Erfaringerne fra flere EF­lande ty­der på, at erhvervsfrekvensen for både mænd og kvinder er positivt relateret til uddannelsesniveauet.
This may reflect the greater easewith which welleducated womencan return to professional careersafter a break. It may also reflect
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked lige siden.
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market inthemid-1970swellunder407o in most cases - have shown a significant and fairly continuousincrease in their share since.
Men i Tyskland er kvin­dernes andel kun steget ganske lidt (fra 38% til 40%) og ser oven i købet ud til at være faldet igen siden mid­ten af 1980'erne.
Germätry, however,thepropor-tionhasrisenonlymarginally(from 38Vo to 407o)and appears to time.
Beskæftigelse og arbej dsløshed
have fallen since the mid-1980s.
Selv om denne sammenhæng er kon­stant og ensartet landene imellem, er den langt stærkere for kvindernes end for mændenes vedkommende.
tions and activity patterns similarto those of men - that is to säy,continuous careerswhich are notinterrupted by the birth of theirchildren.
I Nederlandene varierede erhvervs­frekvensen for mænd f.eks. kun gan­ske lidt, mens erhvervsfrekvensen for kvinder varierede fra under 40% for dem, der havde det laveste ud­dannelsesniveau, og op til 84% for dem med det højeste uddannelsesni­veau.
This may be due in parttothegreatercosts theyfacerelative to other women if they dointerrupt their career.
En lignende forskel ser vi i Italien, Tyskland og Belgien, mens den i Spanien er endnu større.
Less welleducated women, ontheotherhand, may find it more difficult to
1989/1990 en smule lavere end an­tallet af mænd, idet de udgjorde knap 48% af det samlede antal stu­derende (figur 95).
Employment andunemployment reconcile familyresponsibilitieswiththeircareers, and/or mayfind it harder to find suitable jobswithpayandconditions whichmake it attractive to work.
I de fleste EF­lan­de lå andelen af kvinder meget tæt på dette tal eller en smule højere.
Men and women in
Kvindernes erhvervsfrekvens er ikke kun steget, fordi holdningerne har ændret sig, eller fordi der tilby­des bedre støtteforanstaltninger.
Theseparallel developments can beseen from two perspectives.
Der er skabt ganske mange ekstra jobs for at skaffe beskæftigelse til stadigt flere kvinder.
Fromone side, women's employment hasincreased because there were morewomen who wanted to work.
Men i løbet af de sidste 15 år har væksten i be­skæftigelsen ikke kunnet holde trit med den voksende andel af kvinder­ne, der ønsker erhvervsarbejde, og mange kvinder har måttet accepte­re arbejdsløsheden.
Fromthe other side, it has increasedbecause the jobs created were predominantly jobs for women ratherthan men, in activities which havetraditionally been performed by higher education women and, in some cases, with thepay and conditions attached which more women than men were prepared to accept.
Desuden har størsteparten af de nye jobs, der blev skabt, ligget inden for nogle
The evidence onboth the pattern of employment andrelative rates of pay is consistent
Kvindernes andel i de højere uddannelser i EF­landene, 1975/76, 1985/86 og 1989/90
Overthepast15 years,however,jobcreation has failed to keep pace withthe growing proportion of womenwho want to work and significantnumbershavehadtoaccept with either point of view.
Dette skyldes måske, at det er let­tere for veluddannede kvinder at vende tilbage til en erhvervskarrie­re efter en afbrydelse. Det kan mu­ligvis også tilskrives det forhold, at veluddannede kvinder i højere grad har karriereambitioner og er­hvervsaktivitetsmønstre, der ligner mændenes — dvs. fortsatte er­hvervskarrierer, som ikke afbrydes ved børnenes fødsel.
Over the , Community as a whole,the number of women in highereducation in 1989/90 was slightlylower than the number of men,accounting for just under 48Vo ofthetotalnumberofstudents(Graph95). fnmost Member States, the proportion of women was either around this figure orslightly higher - in France, Spain and Denmark, women represent e djustoverhalfofall students in higher education.
Mænd og kvinder inden for de højere uddannelser
Themain exceptions were the Netherlands, wheretheproportionof women was 447o of the total, and,in particular, Germany, where theproportionof women wasonly around 407o.
I EF under ét var antallet af kvinder på de højere uddannelser i
With the single exception of Ger-mary,allcountriesinwhichwomen representeda low proportion of higher education students
Europa uden for EF
Llnemployment
På den ene side kan man hævde, at kvin­dernes beskæftigelse er vokset, for­di der er flere kvinder, der ønsker at have erhvervsarbejde.
Over the Community as whole, the average rateof unemployment for women in1990 was almost LIToof the labourforce compared with around 6.57o for men (seeChapter 1 of this report).
De konkrete tal vedrø­rende henholdsvis beskæftigelses­mønsteret og lønforskellene mellem mænd og kvinder underbygger beg­ge synspunkter.
This dif-ferenceiscommontoallage groups to young peoPle under25 as well as to those older - andto all Member States - both thosewith high overall unemploymentand those with low overall unem- ployment.
Kvindernes andel i beskæftigelsen,
Female share of employrneht,
% af samlet beskæftigelse
% total ernployment
Selv om kvinderne har lavere er­hvervsfrekvens end mændene, har de højere arbejdsløshed.
In other Western European countries, the US and JaPäo, the difference between the unemploYment rates of men and women ismuch less than in the CommunitY.
I EF som helhed var den gennemsnitlige ar­bejdsløshed blandt kvinder i 1990 næsten 11% af arbejdsstyrken sam­menholdt med ca. 6,5% for mænde­nes vedkommende (se kapitel 1 i denne rapport).
Moreover, over the 1980s, the difference in the CommunitY has widened rather than narrowed fromaround 3 percentage points in theearly part of the decade - I27o forwomen,9%o for men in 1983 to the 4to 5 percentage points of todaY.
I syv af EF­landene var arbejdsløsheden blandt kvin­derne mindst dobbelt så høj som blandt mændene.
6 tie employment i.";:r.I*;,".r b6 e
Det betyder naturligvis også, at be­skæftigelsesfrekvensen for kvin­derne, dvs. den del af kvinderne, der rent faktisk er i beskæftigelse, målt i procent af alle kvinder i den arbejdsdygtige alder, er endnu la­
Although the share of women in total employment in the Community rose from 337o to 397o
Ændringer i kvindernes andel i beskæftigelsen, 1985­90 vere i forhold til mændenes end er­hvervsfrekvenserne — som omfat­ter både de beskæftigede og de arbejdsløse målt i procent af befolk­ningen i den arbejdsdygtige alder.
Changein wornen's shareof employment, 1985-90 between L970and 1989, this shareremains lower than in other parts of Western Europe and the US wherewomencurrentlyaccountforaround45Vo ofemployment(Graph 96).
Mænds og kvinders beskæftigelse
% total employment
Kvindernes andel i beskæftigelsen varierer dog ganske betydeligt i EF og afspejler således forskellene i er­hvervsfrekvens.
The share of employment accountedfor by women varies markedly, how-ever,across the Community, reflecting the differences in rates ofactivity.
Mens kvinderne repræsenterede over 40% afalle be­skæftigede i Danmark, Storbritan­nien, Frankrig, Sydtyskland og det nordlige og centrale Portugal i 1990, udgjorde de under 35% i Ir­land og store dele af Spanien og Syditalien (kort nr. 27).
Thus, while women represented over 407o of the numbers inemployment in Denmark, the UK,France, Southern Germany and Northern and Central Portugal in1990, they accounted for less than357o in Ireland and over much of Spain and Southern Italy (Map 27).
I de fleste regioner i EF har der været tale om en stigning i kvinder­nes andel i beskæftigelsen i de se­neste år.
Employment of women and men isconcentrated in different sectors.
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market gf_BAR_,,,,:",,,,,
Sektormæssig fordeling af kvindernes beskæftigelse i EF, Europa uden for EF, USA og Japan, 1970,1980 og 1989
,fGmale,'employmcnt,'in the Community, ßotr'
% af kvindernes samlede beskæftigelse El Landbrug I Industri
Sectoral,distribution,,of a..at-.;.:at-
M i 100 kvindernes andel i beskæftigelsen er forholdsvis lav, samt i Portugal (kort nr. 28).
100 in employment work in servicescompared with men and a correspondingly lower proportion workinindustry.In1990, 7 57o ofall women in work were emPloyedin services as against onlY I97oin industry, whereas 5I7o of menworkedinservices and427o inindustry (Graph 97).
Kvindernes andel i beskæftigelsen steg også ganske be­tydeligt i Nederlandene og i nogle få vestlige regioner i Tyskland, hvor tallet i forvejen var lavt i forhold til andre nordlige egne af EF.
Nevertheless,in the Community as a whole, moremen are working in services thanwomen around 44 million asagainst 39 million - reflecting thelower numbers of women in emPloYment generally.
Samtidig var der dele af Frankrig — f.eks. Bretagne — og Tyskland, hvor kvindernes andel i beskæfti­gelsen faldt i samme periode.
The proportion of women workinginservices in the CommunitY, though high, is significantly lowerthan in other parts of Western Europe and the US (Graph 98).
Kvindernes andel i beskæftigelsen i de enkelte sektorer i EF, 1970, 1980 og 1990
For both men and women, the Proportion employed in services has tnät*8l.':flü,ffifit' ffi n' increased markedly over the Post-waryears,asservices have e9.
% af samlet beskæftigelse i sektoren
b,lff*n commsl?1'l i'ffi1 nt, in, s'oc,to tr
Mænds og kvinders beskæftigelse er koncentreret på forskellige sektorer.
"6,.t ,effioy rne expanded relative to other sectors(see Chapter 4).
En langt større del af kvinderne i beskæftigelse end af mændene arbej­der i servicesektoren, og en tilsvaren­de mindre del arbejder i industrien.
Much the sametendency is also apparent in otherdeveloped countries.
Stort set samme tendens kan registreres i andre udviklede lande. Men antallet af kvinder, der arbejder i servicesektoren, er kon­
In other words, the growthof employment of women relative tomen, over both the long- and shortterm, has not been at the expenseof of
Kapitel 6 Mænd og kvinder på EF's arbejdsmarked
Chapter 6 Men and Women in the Community Labour Market men working in industry or agriculture but is entirely attributable tothe growth of service employment.
Tabet af arbejdspladser både i landbrug og industri — over 50% i førstnævnte sektor mellem 1970 og 1990 og 12% i sidstnævnte sek­tor — har derfor ramt mænd og kvinder i lige høj grad. Væksten i kvindernes beskæftigelse i for­hold til mændenes både på lang og på kort sigt er med andre ord ikke sket på bekostning af mændenes beskæftigelse i industri og land­brug, men kan udelukkende til­skrives væksten i beskæftigelsen i servicesektoren.
For both men and women, the distribution of employment betweenthethreebroadsectors largelyreflects the relative importance ofthese sectors in the local economy.Where agriculture is important,such as in Portugal or Greece, theproportion of both men and womenemployed in this sector is relativelyhigh (207oin Greece, 307o in Portu-galin1990).Whereindustryaccounts for a high share of economic activity, such as in Germätry,higher proportions of both men andwomen work in this sector thanelsewhere (Graphs 100 and 101 -the countries are ranked in bothgraphs in terms of the proportionemployed in services; differences inthe ordering of countries thereforereveal differences in the relativedistributions of men's and women'semployment).
For både mænds og kvinders ved­kommende afspejler beskæftigel­sens fordeling mellem de tre hovedsektorer i vidt omfang disse sektorers relative vægt i den lokale økonomi.
In both Greece and Portugal, agriculture provides significantly more jobs for women thanwould be expected given its relativeimportance.
De steder, hvor landbru­get har stor betydning, som f.eks. i Portugal og Grækenland, er en for­holdsvis stor procentdel af både mænd og kvinder beskæftiget i den­ne sektor (20% i Grækenland, 30% i Portugal i 1990).
Thus, in 1990, womenaccounted for 45Vo oftotal agricultural employment in Greece and 507oin Portugal as against a Communityaverage of 347o. The same is true for Germ dfry, wherewomenrepre-sented447o ofagriculturalemployment (Graph 102).