natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er stor forskel på, hvordan be skæftigelsen er fordelt på de enkelte sektorer i de regioner, der får støtte, og de regioner, der ikke får støtte, hvilket hovedsagelig afspejler for skelle i landbrugets betydning.
Although the disparity was not so marked for Objective 2 regions, the share of manufacturing employ ment in these industries, at 23% was, nevertheless, some way below that in less disadvantaged areas.
I 1991 arbejdede over 16% af alle dem, der var i beskæftigelse i mål nr. 1regionerne i hele EF, i land bruget, sammenholdt med under 5% i de områder, der ikke fik støtte.
At the same time, there is evidence of a narrowing of the gap over the 1980s.
Denne markante forskel kombineret med det faktum, at der fortsat nedlægges mange arbejdspladser i landbruget, har store konsekvenser for beskæftigelsen.
The increase has been especially pronounced in Denmark, Portugal and France, where the curve de scribing activity rates for women at different age groups resembles an inverted "U", with high activity for those in their 30s and 40s, in much the same way as for men.
Det betyder i virkeligheden, at der skal oprettes forholdsvis flere jobs i industri- og servicesektoren i mål nr. 1-regionerne end andre steder for at kom pensere for nedlæggelsen af arbejdspladser i landbruget.
In the UK and Germany, though activity rates for women of child-bearing age have also risen significantly over the past 30 years, the curve still tends to dip for women in their 30s, signifying some interruption in working careers because of family responsibilities. bilities.
Mellem 1986 og 1991 var væksten i beskæftigelsen i både industri- og servicesektoren højere i mål nr. 1-
The growth in importance of women is even more striking with respect to employment.
Kvindernes voksende betydning på arbejdsmarkedet er endnu mere slående i relation til beskæftigel sen. Mellem 1965 og 1991 steg antallet af kvinder i beskæftigelse i EF
Between 1965 and 1991, while the number of women in employment in the Community in creased by over 13 million, the number of men fell by 1 million.
Selv om forskellen ikke var helt så markant for mål nr. 2-regionernes vedkommende, var den del af industribeskæftigelsen, der lå i disse in dustrier, nemlig 23%, dog noget mindre end i de mere udviklede om råder.
Women were, in effect, entirely responsible for the growth in em ployment over this period. Though the employment of men increased during the 1980s, the growth of female employment was some seven times greater (7 million as opposed to 1 million).
Samtidig er der tegn på, at forskellen er blevet udjævnet noget i løbet af 1980'erne.
In no other developed part of the world was such a pattern evident.
Tyskland og Storbritannien fik det at have ét barn kvindernes er hvervsfrekvens til at falde med over 10% — med helt op til 15% i Storbritannien — mens det at have to eller flere børn får erhvervsfrekvensen til at falde i stort set alle EF-lande ne.
In contrast to high growth industries, low growth industries — such as iron and steel or clothing and footwear — are disproportionately located in problem regions.
med over 13 mio., mens antallet af mænd i beskæftigelse faldt med 1 mio. Væksten i beskæftigelsen i denne periode kunne i realiteten alene tilskrives kvinderne.
Indeed, their problems stem partly from this fact.
Selv om mændenes beskæftigelse voksede i 1980'erne, var væksten i kvinder nes beskæftigelse ca. 7 gange større (7 mio. sammenholdt med 1 mio.).
In 1989, low growth industries accounted for over 36% of manufacturing employment in Objective 1 regions — and for as much as 45% in Portugal and over 50% in Greece — as compared with under 25% in nonassisted areas.
Intet andet sted i den udviklede del af verden var der tale om en tilsvarende udvikling.
In Objective 2 regions, their share was 28%, and over 30% in the Netherlands, Belgium and Italy — though in the
høj erhvervsfrekvens for kvinder i 30'erne og 40'erne, stort set svarende til kurven for mændenes er hvervsfrekvens.
In contrast to the fall in activity rates for men in the older age groups, activity rates for women of
I alle de øvrige EF-lande, hvor der også har været tale om en kraftig stigning i kvindernes erhvervsfrekvens, falder den også ved 30-års alderen.
In all other Member States, although there have been substantial increases in activity, activity rates tend to decline from around the age of 30 onwards. In these countries,
Men i disse lande tyder ud viklingen på, at erhvervsfrekvensen for kvinder over 30 år meget vel kan stige, efterhånden som de yngre generationer bliver ældre.
Summary however, the evidence suggests that activity rates for women of 30 and over may well increase as younger generations grow older.
I modsætning hertil var erhvervsfrekvensen for kvinder, der kun havde en grunduddannelse eller endnu mindre, under 60% i ni EF-lande og i to af disse, Irland og Grækenland, under 40%.
less, the activity rate was less than 60% in nine Member States and in two of these, Ireland and Greece, less than 40%.
I modsætning til faldet i erhvervsfrekvensen for mænd i de ældre aldersgrupper steg erhvervsfrekvensen for kvinder over 50 år i løbet af 1980'erne i alle landene, bortset fra Grækenland.
segregation of women in employ ment. Over 75% of women in work were employed in services in 1991 as compared with under 50% of men.
Men hovedparten afvæksten i kvindernes erhvervsaktivitet lå dog blandt kvinder mellem 25 og 49 år — den alder, hvor det at passe en familie og stå for en husholdning er vanskeligt at forene med en erhvervskarriere. karriere.
55% of women worked in just two broad sectors — health, education and other services and distribution and catering — a higher proportion than in the early 1980s.
Mange af de kvinder, der gik ind i arbejdsstyrken i 1980'erne, tog del tidsbeskæftigelse, som voksede hurtigt i denne periode.
Many of the women who joined the labour force in the 1980s took up parttime jobs, which expanded rapidly over this period.
I 1991 ar bejdede over 28% af kvinderne på deltid sammenholdt med kun 4% af mændene.
In 1991, over 28% of women worked parttime as compared with only 4% of men.
Resultatet har været, at mens kvinderne tegnede sig for 40% af alle i beskæftigelse i EF i 1991, tegnede de sig for under 35% af det samlede antal udførte arbejdstimer.
Largely as a result, whereas women accounted for 40% of the numbers in employment in the Community in 1991, they accounted for under 35% of the total number of hours worked.
Et af de mest slående træk ved stigningen i erhvervsfrekvensen for kvinder i 1980'erne er, at den har været mere udtalt blandt kvinder med børn end blandt kvinder uden børn.
One of the most striking features of the rise in activity for women in the 1980s was that it occurred much more among women with children than for those without.
For denne gruppe steg den gennemsnitlige erhvervsfrekvens fra 50% til 60% mellem 1984 og 1991.
For this group, the average rate of activity went up from 50% to 60% between 1984 and 1991.
Der er dog fortsat tale om markante forskelle mange steder i EF i erhvervsfrekvensen for kvin der med familiemæssige forpligtelser og kvinder uden sådanne forpligtelser.
Nevertheless, marked differences in labour force participation between women with family responsibilities and those without still exist in many parts of the Community.
I mere end 30 år har man kunnet registreres en stigning i erhvervsfrekvensen for denne aldersgruppe i en række EF-lande.
Parttime working is most prevalent among older women — 50 years and over — rather than among women of child-bearing age.
I begyndelsen af 1960'erne var det normalt overalt i EF, at kvindernes erhvervskarriere blev afbrudt, når de blev gift og fik børn.
Never theless in many Member States significant proportions of women in the latter age group work parttime
Derfor var erhvervsfrekvensen højest inden dette alderstrin, hvorefter den faldt kraftigt og i de fleste lande forblev på et for holdsvis lavt niveau derefter.
At the same time, there has been an even larger increase in women employed in lower level activities, particularly clerical and servicejobs. For these women, there is much less evidence of improve ment in employment opportunities.
Siden 1960 er erhvervsfrekvensen for kvinder på 25 år og derover steget markant overalt i EF, idet proces sen dog i det store og hele er startet senere i de sydlige og mindre udviklede EF-lande end i den nordlige del af EF.
— 63% in the Netherlands, 45% in the UK, 40% in Germany and 32% in Denmark. In these countries, in particular, but also elsewhere, many more married women worked parttime in 1991 than single women, and more women with children than without.
I 1991 var 84% af enlige kvinder mellem 25 og 49 år i EF medlem af arbejdsstyrken, mens tallet for gifte kvinder uden børn kun var 67%.
In 1991, 84% of single women aged 25 to 49 in the Community were members of the labour force, whereas the figure for married women without children was only 67%.
Mange steder i den sydlige del af EF og i Irland var forskellen mellem de to grupper over 30%.
In many parts of the South and in Ireland, the difference between the two was over 30%.
I disse lande samt i Benelux-landene havde det at være gift en langt større indvirkning på erhvervsfrekvensen end det at have børn, hvilket må tilskrives en række socialt og kulturelt betingede faktorers indflydelse samt de familiemæssige forpligtelser.
In these countries, as well as in the Benelux countries, being married had a much greater effect on activity than having children, reflecting the in fluence of social and cultural factors as well as household responsibilities.
Deltidsarbejde er mere udbredt blandt ældre kvinder — 50 år og derover — end blandt kvinder i den fødedygtige alder.
More women than men in the Community are also employed in temporary rather than permanent jobs, many of these — 36% in 1991
I mange EF-lande er der dog en meget stor del af kvinderne i den sidstnævnte gruppe, der arbejder på deltid — 63% i Nederlandene, 45% i Storbritannien, 40% i Tyskland og 32% i Dan mark. Specielt i disse lande, men også andre steder, arbejdede i 1991 langt flere gifte kvinder end enlige kvinder på deltid, og også flere kvin der med børn end kvinder uden børn.
The division between men and women in employment is a major reason for the persistence of significant disparities in wage levels.
Deltidsbeskæftigelse for kvin-
— being part-time. For the majority of women, working in temporary jobs was a matter of necessity rather than choice.
Stigningen har været særligt udtalt i Danmark, Portugal og Frankrig, hvor den kurve, der beskriver er hvervsfrekvensen for kvinder i for skellige aldersgrupper, ligner et omvendt "U", idet der er tale om en
In 1991, the average activity rate for women of 25 to 49 who had completed higher education or training was around 80% or more in all Member States, much the same or only marginally lower than for men. By contrast, for women with only basic education or
Resumé der hænger derfor i mange lande sammen med deres familiemæssige forpligtelser.
Summary two countries — Italy and Spain — they were strengthened.
nemsnitligt kun får 16 ugers løn.
employment restructuring where job losses do occur.
Overalt i EF gælder det, at jo ældre man er, des højere fratrædelsesgodtgørelse har man krav på.
This is particularly the case in France and Italy where significant funds are available for employment adjustment.
For størsteparten af kvinderne var det at have et midler tidigt job snarere udtryk for et nødvendigt onde end for deres eget valg.
Over the second half of the 1980s, moreover, there was little change in these perceptions.
af hovedårsagerne til, at der fortsat består betydelige lønforskelle mel lem de to køn.
In all countries, workers are protected against unfair dismissal and in most they receive monetary compensation when made redundant.
Gennemførelsen af princippet om "lige løn for samme arbejde" har kun været af begrænset virkning i en situation, hvor de eksisterende jobs er ulige fordelt mellem mænd og kvinder, og hvor der tillæg ges de samme arbejdsopgaver for skellig markedsværdi, alt efter om de udføres af mænd eller af kvinder.
In all countries also, special regulations apply to collective redundancies, requiring prior notification and the implementation of a statutory procedure designed to avoid layoffs where possible or to alleviate their effect.
Regler om beskyttelse i ansættelsen og tilpasning af arbej dsstyrken
Mandatory periods of notice and severance payments impose significant costs on firms in a number of Member States.
Tidsbegrænsede ansættelseskontrakter giver virksomhederne mulighed for at ansætte arbejdstagere for en begrænset periode og dermed mulighed for at omgå reglerne om beskyttelse i ansættelsen.
The average cost in the Community as a whole amounts to the equivalent of some 22 weeks' pay, though in Greece, Spain and Italy, it is over 40 weeks.
Bortset fra i Danmark, Irland og Storbritannien, hvor reglerne om midlertidig beskæftigelse er forholdsvis lempelige, er der i alle EF-landene restriktioner for anvendelsen af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter. I Belgien og Nederlandene reguleres dette område til dels via overenskomstforhandlinger.
White collar workers, who receive an average of 26 weeks' pay, tend to be significantly better protected than blue-collar workers, for whom the average is 16 weeks.
Den store tilgang af kvinder på ar bejdsmarkedet har ikke været led saget af nogen væsentlig spredning med hensyn til de jobs, de udfører.
Unemployment is the major economic and social challenge facing the Community in the 1990s.
Omfanget af deltidsarbejde, som hovedsagelig forekommer inden for servicefagene, har forstærket kvin dernes fastlåsning i bestemte sektorer og fag. Over 75% af de kvinder, der havde arbejde, var beskæftiget i servicesektoren i 1991, sammen holdt med under 50% af mændene.
The problem is to provide employment opportunities not only for the millions now unemployed but also the equally large numbers of inactive people deterred from entering the labour market by the acute short age of jobs.
55% af kvinderne arbejdede inden for kun to hovedsektorer — sundhedsvæsen, undervisning og andre tjenesteydelser samt distribution og restaurationsvirksomhed — og det var flere end i begyndelsen af 1980'erne.
This, in turn, means achieving a higher and more stable rate of economic growth, translating, this more effectively into jobs and securing an equitable distribution of work between regions and social groups.
Udviklingen i 1980'erne i retning af en øget liberalisering af arbejdsmarkedet, havde generelt kun en begrænset indvirkning på reglerne om beskyttelse i ansættelsen.
Community Labour Force Survey data on involuntary job losses provide some evidence on how regulations affect actual behaviour.
Kun i tre lande — Frankrig, Portugal og Storbritannien — blev reglerne lempet i væsentligt omfang, mens de i to lande — Italien og Spanien — blev skærpet.
With some notable exceptions, there seems to be the expected negative relationship between the incidence of dismissal and the per ceived severity of employment regulations, in the sense that coun tries with the highest incidence — Denmark and Ireland — had relatively weak regulations and countries with relatively low incidence — Italy and the Netherlands — had the most stringent regulations.
I alle fem lande var der dog tale om en lempelse af reg lerne om brugen af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter.
On the other hand, the incidence of dismissals was also low in the UK and Portugal, both of which had relatively weak protection regimes.
Foranstaltninger der regulerer ar bejdsgivernes muligheder for at skaffe sig af med arbejdskraft og vælge atypiske former for ansættelse findes i alle EF-landene, og reg lerne kan være mere eller mindre strenge, som det også påpeges i kapitel 7.
There is, in addition, some evidence that countries where restrictions on the use of fixed-term contracts were relaxed over the 1980s — Spain, France and Portugal — also experienced some growth of temporary employment.
I alle landene er arbejdstagerne beskyttet imod uberettiget afskedigelse, og i de fleste lande får de en fratrædelsesgodtgørelse, hvis de afskediges.
In France, such contracts may have become the main means of entry into employment.
Rundspørger blandt arbejdsgiverne bekræfter, at reglerne om beskyttelse i ansættelsen betragtes som værende strengest i Italien og mest lempelige i Storbritannien.
Fixed-term contracts give firms the ability to engage workers on a temporary basis and, therefore, the possibility of avoiding the intention of employment protection regulations.
Der var desuden ikke tale om større ændringer i disse opfattelser i løbet af anden halvdel af 1980'erne.
In Belgium and the Netherlands, this is partly exercised through collective bar gaining procedures.
Men de er i vidt omfang koncentreret inden for den offentlige sektor eller i tilsvarendejobs i liberale erhverv. Samtidig er der sket en endnu større stigning i antallet af kvinder, der er beskæftiget med ukvalificeret ar bejde, specielt i kontor- og service jobs.
The heads of state or government, meet ing in Copenhagen, requested the Commission to prepare a White Paper on the issues of employment, growth and competitiveness.
For disse kvinder er der ikke videre tegn på, at beskæftigelses mulighederne er blevet forbedret.
These two processes are complementary.
Obligatoriske opsigelsesvarsler og fratrædelsesgodtgørelser indebærer betydelige omkostninger for virksomhederne i en række EF-lande.
The trend towards labour market deregulation in the 1980s had, in general, only a limited effect on em ployment protection regulations.
Funktionærer, som gennemsnitligt får 26 ugers løn, er generelt langt bedre beskyttet end arbejdere, som gen
In only three countries — France, Portugal and the UK — were they significantly weakened, while in
Den beskæftigelsesmæssige opdeling mellem mænd og kvinder er en
The purpose of the framework is to put in place a strategic process for more concerted and collective action — by all the Community institutions and the member States —
Data fra EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse vedrørende tab af job uden egen skyld giver et vist indtryk af, hvordan reglerne påvirker de faktiske forhold. Med nogle få bemærkelsesværdige undtagelser kan der tilsyneladende konstateres den forventede negative sammen hæng mellem hyppigheden af
Employment protection regulations are supported by certain active la bour market policies in a number of countries, the aim being to help prevent redundancies happening (through subsidising short-term working, for example) or to assist
Resumé udarbejde en hvidbog om beskæfti gelse, vækst og konkurrenceevne. Disse to initiativer supplerer hinanden. den.
Summary towards more employment-intensive growth.
Arbejdsløsheden er den største økonomiske og sociale udfordring for EF i 1990'erne.
The aim is to focus on the employment problem, not just on the unemployment problem.
Som det fremgår af kapitel 8, har Kommissionen vedtaget en meddelelse om en fælles rammepolitik for beskæftigelsen i EF, der tager det nødvendige hensyn til lokale for skelle i beskæftigelses- og arbejdsløshedsproblemernes omfang og karakter. Stats- og regeringscheferne opfordrede på deres møde i København Kommissionen til at
An essential starting-point is a recognition of the major differences which exist between Member States in the level of employment they have succeeded in sustaining, in their level of public expenditure and the way they raise revenue to finance it and in their systems of labour market organisation.
Mange af disse spørgsmål hænger sammen, og arbejdsprogrammet i Rammepolitikken for Beskæftigel sen samt de emner, der skal be handles i hvidbogen, afspejler dette, idet der er opstillet en række specifikke aspekter af det overordnede problem, der skal behandles mere dybtgående.
Many of these issues are inter-related and the programme of work in the Employment Framework, as well as the issues to be addressed in the White Paper, reflects this, by setting out a number of specific issues, or aspects of the overall problem which need to be addressed in greater depth.
De analyser og forslag, der skal udarbejdes, skal så vise, hvordan man mest effektivt i EF får gennemført de grundlæggende ændringer, der er nødvendige for at opnå et mere arbejdskraftintensivt vækstmønster.
The analyses and proposals which will be prepared are designed to point us towards the main ways in which the fundamental changes required in order to achieve a more employment-intensive pattern of growth can be effectively pursued across the Community. munity.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects
Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver
Employment in the Community -trends and prospects
Beskæftigelsesniveauet i EF har længe været for lavt.
The level of employment in the Community has been too low for some time.
Nogle EF-lande har formået at omsætte vækst i beskæftigelse bedre end andre.
Some Member States have been more successful than others in translating growth into jobs.
Det er næsten udelukkende i servicesektoren, der er skabt nye arbejdspladser, men heller ikke denne sektor har undgået virkningerne af den nuværende recession.
Job creation has been heavily concentrated in services, though these have not escaped the present recession
grundlæggende indikator er antallet af personer i beskæftigelse i forhold til befolkningen i den arbejdsdygtige alder, som her er defineret som alle mellem 15 og 64 år.
There is no ideal way of measuring the performance of the Community in providing employment.
Denne relative fiasko er blevet mere markant siden begyndelsen af 1970'erne, da EF tilligemed en række andre industrialiserede lande i verden oplevede en nedgang i den økonomiske vækst.
While not everyone in this age group would necessarily like to work given the opportunity, it is reasonable to assume that the proportion which does is unlikely to differ significantly between
Beskæftigelsen i EF og andre steder, 1970-1992
Employment rates in the Community and elsewhere, 1970-1992
% af befolkningen (15-64)
% population (15-64)
Siden da er EF's BNP vokset med lidt mere end halvdelen af, hvad der var tilfældet i de to forudgående tiår.
Since then, Community GDP has grown at little more than half the rate achieved in the two previous decades.
Resultatet har været, at væksten i jobskabelsen har været utilstrækkelig til at skaffe beskæf tigelse til alle dem, der ønsker at arbejde.
As a result, the rate of job creation has been insufficient to provide employment for all those wanting to work.
Dette har ikke blot ført til en høj og stadigt voksende arbejdsløshed i en stor del af perioden, men har også bevirket, at mange mennesker er tvunget til at blive eller forblive erhvervsinaktive.
This has led, not only to high and rising unemploy­ment over much of the period, but to large numbers of people being ob­liged to remain, or to become, inactive.
Der findes ikke nogen ideel metode til at måle, i hvilket omfang det lykkes EF at skabe beskæftigelse. En
As examined in detail in Chapter 6, a large proportion of the people who are deprived of the opportunity of working are women.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver gunstige periode med internatio­nalt økonomisk opsving mellem 1985 og 1990, var det ikke nok til at udjævne forskellen til andre lande i væsentlig grad.
Although the Com­munity succeeded in increasing its employment rate during the favourable period of world recovery between 1985 and 1990, it failed to close the gap with other countries significantly.
lykkedes både EFTA­landene og Ja­pan at holde arbejdsløsheden nede.
in significant increases in unem ployment.
I den sidstnævnte periode er det kun Japan, der har undgået en kraf­tig stigning i arbejdsløsheden.
In the later period, only Japan has avoided a sharp increase in the rate.
Flere EFTA­lande oplevede arbejdsløs­hedsprocenter, som er helt uden si­destykke i nyere tid — i Finland var arbejdsløsheden i 1992 tæt ved 13%.
A number of the EFTA countries experienced a rise to levels unprecedented in recent history — in Finland, the rate in 1992 was close to 13%.
Siden da er beskæftigelsesfrekven­sen i EF faldet, men dog mindre end i EFTA­landene.
Since then the Community employ­ment rate has fallen, though by less than in the EFTA countries.