natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forum­modellen er resultatet af en ny arbejdsmetode, som er foreskrevet i »det integrerede program til fordel for SMV og hånd­værk«, nemlig de »samordnede aktioner«.
The forum is the out­come of a new method of work, provided for in the new inte­grated programme in favour of SMEs and the craft industry: 'concerted actions'.
Gennem erhvervsud­vikling på nationalt, lokalt og regionalt plan skaber disse tiltag en ny dynamik i form af dialog og samarbejde mellem de involvere­de parter.
Their aim is to breathe a new dynamism as regards dialogue and cooperation into relations between the parties involved in business development at the national, local and EU level.
De samordnede aktioner sigter på at forenkle virksom­hedernes juridiske, administrative og fiskale rammevilkår (Samordnet Aktion nr. 1 ) samt på at analysere de forskellige nati­onale erhvervsstøtteformer (Samordnet Aktion nr. 2).
These actions are designed to simplify the legal, administrative and fiscal conditions under which busi­nesses must operate (concerted action 1 ) and examine the dif­ferent national business support measures (concerted action 2).
Samtidig sikres en bedre formidling af gode erfaringer med hensyn til SMV­støtte i de mest kritiske virksomhedsfaser, nemlig etablering, udvikling og overdragelse.
These actions also publicize the best practices in support of SMEs during the most critical stages of their existence: cre­ation, development and transfer.
Kommissionen har planer om en tred­je samordnet aktion, som skal opmuntre til i højere grad at udnyt­te de serviceydelser, der står til rådighed for erhvervslivet.
The Commission envisages a third concerted action, to consist of encouraging greater use of the services offered to businesses.
Kommissionen har allerede støttet en undersøgelse, som er udført i den private sektor, om hvorvidt det vil kunne lade sig gøre at oprette et kapitalmarked på EU­plan.
The European Commission proposed, at the end of last October, the creation of a European stock exchange designed
EU-politik for udvikling på landet af Franz Fischler, medlem af Europa-Kommissionen
A Community policy for rural development by Franz Fischler, Member of the European Commission
Inden for rammerne af landbrugsreformen af 1992 er Den Europæiske Union i særlig grad begyndt at tage sig af sine landområder og deres specielle problemer.
The European Union is paying particular attention to the countryside and its problems in the framework of the 1992 agricultural reform programme.
Landdistrikterne udgør i al deres mangfoldighed en uundværlig del af de tætbefolkede europæiske regioner i fremgang.
With their diversity, the Union's rural areas form an indispensable part of the prosperous and densely populated regions of Europe.
Det drejer sig derfor om at bibeholde den historisk nedarvede befolkningsstruktur — ikke i form af konservatisme, men nærmere som en udviklingsstrategi, der er rettet mod fremtiden, og som svarer til de nutidige krav, for dermed at kunne nå frem til en selvstændig udvikling.
It is a question, therefore, of maintaining the pattern of rural settlements inherited from the past — not with the aim of preservation but rather of development, within the framework of a forward-looking strategy, corresponding to present-day needs, and with autonomous development as its goal.
Rækker langt ud over landbrugspolitik
Going well beyond farm policy
Det drejer sig her om en uafhængig politik, der tager hensyn til alle økonomiske, sociale og kulturelle aspekter i landbosamfundene.
The aim is an independent policy, one which takes into account all aspects of rural life — economic, social and cultural.
Derfor er der tale om meget mere end egentlig landbrugspolitik.
Which is why it goes well beyond agricultural policy.
Landdistrikterne lider stadig af mange svagheder, herunder et ufuldstændigt ¡nfrastrukturnet og et utilstrækkeligt serviceudbud — navnlig hvad angår specialiseret sundhedspleje og sociale tjenester.
Rural areas continue to have many weaknesses. They include an incomplete network of transport and other infrastructure, and an inadequate supply of social and other services, particularly in the field of specialized medicine.
Hertil kommer, at lokalbefolkningerne i almindelighed mangler såvel grundlæggende som vedvarende uddannelsesmuligheder.
In addition, rural populations generally lack opportunities for training, both initial and continuing.
Landområderne har dog også deres stærke sider, idet de både bosætnings- og rekreationsmæssigt virker tiltrækkende.
But the countryside also has its assets.
De byder nemlig på en »oase« af fred og ro som modvægt til hverdagens stress og jag.
It is attractive both to live and to relax in; it offers an oasis of tranquillity to compensate for the stresses of daily life.
Lidt efter lidt bør landdistrikternes svagheder derfor overvindes gennem en sammenhængende politik.
Hence the need to eliminate gradually the weaknesses of rural areas by means of a coherent policy.
Vi må bevare, udvikle og styrke de levedygtige landområder og -samfund.
It is necessary to preserve, develop and consolidate viable rural communities and regions.
I dette øjemed må der inden for landbrugssektoren træffes forholdsregler ved for eksempel at forbedre produktions-, markedsførings- og forædlingsstrukturerne, slå til lyd for kvalitetsprodukter og regionale former for salg direkte fra producenten og desuden styrke landmændenes konkurrenceevne, nyplantningen af skove og landdistrikternes turisme.
Measures need to be taken to this end in the agricultural sector — to strengthen, for example, the production, marketing and processing sectors; promote quality products, along with regional systems which allow producers to put their products up for sale themselves.
Man må også inddrage andre sektorer for at kunne skabe arbejdsspladser, livskvalitet, beskæftigelse og — til syvende og sidst — trivsel.
Simply supporting farmers is not enough, however; it is necessary to involve other sectors in order to create jobs, a better quality of life, employment and, ultimately, prosperity.
Støtte til SMV, handel og håndværk
Supporting SMEs, trade and craft industry
Denne multisektorielle tilgangsvinkel skal danne vort udgangspunkt.
This multisectoral approach must be our starting point.
De mest forskellige sektorer må kunne drage fordel af den planlagte styrkelse.
The most varied sectors must benefit from the consolidation which is envisaged.
Unionens projekter omfatter støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV), handel og håndværk samt til miljøbeskyttelse.
The EU's projects include support for SMEs, trade and craft industry as well as environmental protection.
Det er ved at styrke integrationen og samarbejdet mellem de forskellige erhvervssektorer, at regionerne kan sikres en vedvarende konkurrenceevne.
Reinforcing and strengthening cooperation between the various economic sectors should make rural areas competitive on a long-term basis.
Endvidere må vi fremme etableringen af nye virksomheder og udvikle landbefolkningernes muligheder for såvel grundlæggende uddannelse som efteruddannelse.
In addition, it is necessary to promote the setting-up of new enterprises and to develop the opportunities available to people living in rural areas for both initial and continuous training.
I programperioden 1994-1999 bidrager Unionen med 30 mia. ECU til investeringer i udvikling af landdistrikterne.
The European Union will make available some ECU 30 million for investments aimed at developing rural areas over the 1994-99 programming period.
EU tager sig således af den økonomiske side af udviklingsprogrammerne, men intet kan ændres uden en aktiv medvirken fra landboerne og de virksomheder, der allerede har etableret sig på landet.
The EU has dealt with the financial aspect of the development programmes; but the active participation of the people living in rural areas, and the businesses which are established there, is needed to bring about change.
En forudsætning for disse programmers succes er, at vi i praksis efterlever principperne om subsidiaritet, gennemskuelighed og borgernes nærhed.
A prior condition to the success of these programmes is the concrete application of the principles of subsidiarity, transparency and citizens' proximity.
Landregionerne og deres indbyggere er i stort omfang nødt til selv at udvikle deres projekter.
Rural areas, and the people living in them, are obliged to conceive their projects themselves to a large extent.
Kun således vil man kunne skabe virkelig betydningsfulde fremskridt, som kan bidrage til at løse de eksisterende problemer på området.
This is the only way in which really significant projects, which contribute to the solution of local problems, can be finalized.
Også de små og mellemstore virksomheder, der har etableret sig i landdistrikterne, indgår i støtteprogrammerne, som navnlig går ud på at modernisere denne del af erhvervslivet.
SMEs established in rural areas are also included in the support programmes.
Det skal især ske ved at indføre ny teknologi og ved at udnytte forskningsresultater.
These provide for the modernization of SMEs, particularly through the introduction of new technologies and the application of the results of technological research, to begin with.
SMV-sektorens konkurrenceevne skal endvidere styrkes via en effektiv markedsføring, ligesom handels- og erhvervsrådgivningen både kvalitativt og kvantitativt bør forbedres.
But the support programmes are also aimed at strengthening the competitiveness of SMEs through more effective marketing, quality improvements and advice on commercial and economic matters.
Men for at opnå de bedste resultater for erhvervslivet, må virksomhedslederne også her bidrage med deres egne idéer.
However, in the same way as the rural population, company managers must come forward with their own ideas, in order to ensure the best results for their enterprises.
Vi står således overfor nogle store udfordringer, når det gælder regionalpolitik.
We are facing major challenges in the area of regional policy.
EU-politikken har til formål at indføre foranstaltninger, der støtter en selvstændig og fremadrettet udvikling af landdistrikterne — en udvikling, der i bedste fald må føre til en forøget dynamik ude i de berørte områder.
The aim of Community policy is to introduce measures which support an autonomous and forward-looking development of the countryside. Ideally, this development should lead to the energization of the areas in question.
FEBRUAR 1996 · Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 9. januar 1996.
FEBRUARY 1996 · The text of this issue was completed on 9 January 1996.
Domstolen i Luxembourg, at EF­traktaten udelukker enhver begrænsning i andelen af »fremmede« spillere med statsbor­gerskab i EU, som kan engageres af en europæisk fodboldklub.
■ Signposting the European currency itation on the number of 'foreign' players, nationals of an EU country and fielded by a European club, is contrary to the EC Treaty.
Domstolen anerkender kun begrænsninger på grundlag af nationalitet, for så vidt angår kampe, hvor to landshold spiller mod hinanden.
For the Court, restrictions based on nationality are valid only in the case of matches between national teams.
EF­dommerne mente i øvrigt, at overførselssy­stemet, der medfører betaling af et pengebeløb til den over­førte spillers hjemklub, strider mod EF­traktaten i tilfælde, hvor vedkommende to klubber befinder sig i forskellige euro­pæiske lande.
The Court also held that the transfer system, involving the payment of a sum of money to the club to which the player under trans­fer belonged, is contrary to the EC Treaty when the two clubs in question are in different EU countries.
Det gjaldt f.eks. den belgiske fodboldspiller Jean­Marc Bosman, som havde indgået en kontrakt om at spil­le i Frankrig. Han gav derfor bolden op til EF­Domstolen, hvis kendelse har en direkte og omgående virkning.
The Court's involve­ment in European football came about through a case involv­ing the Belgian footballer Jean­Marc Bosman, who had entered into a contract to play in France.
Dette blev siden understreget af Europa­kommissær med ansvar for soci­ale anliggender, Pádraig Flynn.
The European Court's ruling has an immediate and direct effect, as was underlined by Pádraig Flynn, the European Commissioner for social affairs.
■ Et EU­økomærkat for el­pærer
■ An eco-label for light bulbs
Vejen frem mod den fælleseuropæiske valuta er fremdeles afmærket.
The road to the European currency has now been signposted.
De 15 EU­landes stats­ og regeringschefer døbte ikke alene den nye mønt »euro« under Det Europæiske Råd i Madrid den 15.­16. december 1995.
The Heads of State or Government of the European Union did more than choose a name for the new currency — the 'Euro' — at the European Council, held in Madrid on 15 and 16 December 1995.
De vedtog også en præcis tidsplan for gennemførelsen i henhold til traktaten om Den Europæiske Union (Maastricht).
They also drew up a timetable, marking the procedure founded on the Treaty on European Union.
For det første vil stats­ og regeringscheferne på grundlag af statistikkerne for 1997 »så tidligt som muligt« i 1998 beslutte, hvilke medlemsstater der kan deltage i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union.
To begin with, the Heads of State or Government will decide 'as soon as possible' in 1998, on the basis of the statistics for 1997, which EU countries will be able to take part in the third phase of economic and monetary union.
Denne træder i kraft pr. 1. januar 1999, hvor de omfat­tede valutaers indbyrdes vekselkurs uigenkaldeligt vil blive fastlagt i forhold til euroen.
This will begin on 1 January 1999, when the conversion rates between the partici­pating currencies, and between them and the Euro, will be fixed once and for all.
Til den tid skal Den Europæiske Centralbank fungere, og den nuværende, officielle ecu­»valu­takurv« vil ikke længere eksistere.
On that date the European Central Bank will start operating and the official basket of currencies making up the present ecu will disappear.
Omregningen fra ecu til euro vil ske i forholdet 1 til 1.
Ecus will be converted into Euros on a 1­to­1 basis.
Senest den 1. januar 2002 vil euro­pengesedler og ­mønter blive sat i omløb sideløbende med de nationale penge, som inden for en maksimumsfrist på et halvt år efter, at euroen er indført, ikke længere vil have nogen lovbestemt kurs.
On 1 January 2002 at the latest, Euro notes and coins will be put into circulation, alongside the notes and coins of the Member States. The latter will no longer be legal tender within six months at most of the introduction of Euro notes and coins.
■ EF­varemærket nu disponibelt
■ Community trade mark now available
Først var det vaskemaskiner, opvaskemaskiner, toiletpapir, køkkenruller, rengøringsmidler og kunstgødning.
First washing machines, dishwashers, toilet paper, kitchen rolls, laundry detergents and soil improvers; now a seventh category of products can obtain the European Union's eco­label — single­ended light bulbs.
Nu kan også produktkategori nummer syv — elektriske pærer med enkelt­sokkel — opnå Unionens »økomærkat«.
The European Commission adopted on 5 December 1995 the ecological criteria for awarding the label to single­ended light bulbs, the type most widely used in homes.
Kommissionen ved­tog den 5. december 1995 en række kriterier for tildeling af mærkatet til denne type el­pærer, som er den mest anvendte af private.
The criteria favour bulbs which use little electricity, notably compact fluorescent lamps.
Kriterierne begunstiger energiebesparende pærer og ikke mindst kompakte, fluorescerende lamper.
Manufacturers awarded the eco­label can display the corres­ponding logo on their products — a flower with 12 stars for petals and the EU's 'E' in the middle.
Når øko­mærkatet er tildelt, har fabrikanten lov til at forsyne sine pro­dukter med det tilsvarende logo — en blomst med tolv stjer­ner som »kronblade« og et stiliseret »E« for »Europa« i midten.
For more information on the eco­label, contact Mr Mark Moys at the European Commission (DC XI­E­4), tel. (32­2) 299 03 24; fax (32­2) 295 56 84.
Europas professionelle Av­programfolk har siden den 1. januar kunnet mod­tage støtte til deres faglige uddannelse for en periode på fem år, takket være programmet MEDIA II, som blev endeligt vedtaget af Rådet den 22. decem­ber 1995.
Europeans working in the audiovisual programmes sector are entitled to financial help with vocational training from 1 January 1996, thanks to the MEDIA II programme, which the EU Council of Ministers adopted defini­tively on 22 December 1995.
Det samlede støttebeløb på i alt 45 mio. ECU fordeler sig på uddannelse i ledelse og ny teknologi, virksomhedspraktik og netværksop­bygning af sektorens europæiske uddannelsesinstitutioner.
A total of ECU 45 million will be available under the programme, over a five­year period. It will be used to fund train­ing in management and the new technologies, in­house training and the establishment of a network of European training institutes.
Virksomhederne har siden den 1. januar 1996 kunnet anmode om indregistrering af EF­varemærke hos »Harmonise­ringskontoret for det indre marked« i Alicante (Spanien).
Since 1 January 1996 companies wanting to register Community trade marks can apply to the Office for Harmonization in the Internal Market, located in Alicante (Spain).
Kommissionen vedtog nemlig den 22. december 1995 de to forordninger, der gør det muligt at sætte EF­varemærkesyste­met i kraft.
This follows the adoption by the European Commission on 22 December 1995 of the two regulations needed for the system of Community trade marks to come into force.
Heraf handler den ene om procedurereglerne, mens den anden behandler de afgiftsmæssige aspekter.
The first of them covers rules of procedure, the sec­ond the taxes which must be paid.
Med det nye varemærkesystem slipper virksomhederne fremover for at skulle ansøge i flere medlemsstater.
Thanks to the new system, companies must no longer apply for registration in the various EU countries.
EF­varemærket nyder den samme beskyttelse og er underkastet de samme regler over hele Unionen.
Community trade marks enjoy the same level of protection throughout the EU, and are subject to the same rules in all EU countries.
De nationale varemærker afskaffes dog ikke af den grund.
This does not mean the disappear­ance of national trade marks.
For at ansøge om EF­varemærke skal man henvende sig til: Harmoniseringskontoret for det indre marked (mærker, tegninger og modeller) ­ Avenida de Agui­lera 20 ­ E­03080 Alicante ­ Tlf.: (34) 65 1 3 91 00 ­ Fax: (34)65 13 91 73.
Applications to register Community trade marks must be sent to the Office for Harmonization in the Internal Market (trade marks, designs and models), Avenida de Aguilera 20, E­03080 Alicante, Spain, tel. (34­6) 513 91 00; fax (34­6) 513 91 73.
Til december 1998 træder en række nye bestemmelser om arbejdstageres sikkerhed og sundhed under brug af arbejdsudstyr i kraft.
The new measures regarding the health and safety of workers when using machinery and other work equipment will come into force in December 1998.
Direktivet herom, som Rådet vedtog den 5. december 1995, indeholder sikkerhedsfor­skrifter for mobilt materiel og løfteudstyr, herunder især gaffeltrucks.
The EU Council of Ministers adopted a directive on 5 December 1995 which sets out safety requirements for mobile equipment, including equip­ment used for lifting loads, especially fork­lift trucks.
Bestemmelserne drejer sig navnlig om stabiliteten af adskilleligt og flytbart udstyr.
The text deals particu­larly with the stability of mobile equipment and equipment that can be dis­mantled.
LEONARDO: ERHVERVSUDDANNELSE OG SMV
LEONARDO: VOCATIONAL TRAINING AND SMEs
Kommissionen bebudede den 21. december 1995 vedtagelsen af 225 pro­jekter, der skal finansieres af Samhørighedsfonden, i Unionens fire mindst bemidlede lande, nemlig Grækenland, Spanien, Irland og Portugal.
The European Commission announced on 21 December 1996 that it had approved 225 projects in the four less prosperous EU countries — Greece, Ireland, Portugal and Spain — to be financed by the Cohesion Fund.
Projekterne får til deling et samlet budget på 2,15 mia. ECU, hvoraf 51,4% er afsat til transportmateriel og 48,4% til miljøbeskyttelse.
A total of ECU 2.15 billion has been allocated to these projects, 51.4% of it for trans­port equipment and 48.4% for environmental protection.
Envidere besluttede Kommissionen den 20. december 1995, at det i foråret 1996 skal under­søges, hvorvidt Grækenland, Spanien og Portugal overholder målene ved­rørende de offentlige underskud. Findes de fastlagte grænser at være over­skredet, indstiller Kommissionen støttetildelingen fra Samhørighedsfonden.
Meanwhile, the Commission decided on 20 December to examine this spring just how far Greece, Spain and Portugal are meeting the objectives as regards govern­ment deficits; if the levels set have been exceeded, the Commission will sus­pend aid from the Cohesion Fund.
Lavtydende dieselmotorer i erhvervskøretøjer skal først fra 1. oktober 1997 overholde de normer for udslip af skadelige partikler, som siden 1. oktober 1995 har gældt for andre dieselkøretøjer. Denne midlertidige dispensation blev endeligt vedtaget af Rådet den 22. december 1995.
The European Leonardo programme, aimed at encouraging voca­tional training, for jobs with SMEs in particular, was effectively launched on 14 December, when the European Commission unveiled the first projects it had selected.
Det blev til i alt 749 projekter, som hver især omfatter samarbejde mel­lem flere virksomheder og institutioner fra forskellige lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, fra EU­medlemssta­terne samt fra Island, Lichtenstein og Norge.
There are 749 of them, and each project brings together several companies and institutes from the countries belonging to the European Economic Area — the 15 EU countries, Iceland, Liechtenstein and Norway.
De udvalgte projekter modtager tilsammen 89,7 mio. ECU fra EU­budgettet (1 ECU = ca. 7,15 kr.) ud af de i alt 620 mio. ECU, som er afsat til hele pro­grammet fra 1995 til 1999.
The pro­jects will share ECU 89.7 million (ECU 1 = UK£ 0.84or IR£ 0.82) among themselves, out of a total of ECU 620 million which is being provided by the EU for the five­year programme (1995­99).
SMV tegner sig i den første projekt­række for 21% af samarbejdspartnerne, idet de øvrige deltagere udgøres af uddannelsesinstitutioner, fag­ og erhvervsorganisatio­ner samt offentlige administrationer.
SMEs account for 21% of the participants in the first series of projects; other participants include training bodies, trade unions, pro­fessional organizations and public administrations.
Den 18. december 1995 vedtog Rådet endeligt en forordning, ifølge hvilken der skal indføres administrative straffeforanstaltninger — især bøder — mod det bedrageri, som plager Unionen.
From 1 October 1997 the low­powered diesel engines which equip com­mercial vehicles will have to conform to the anti­pollution standards regard­ing particulates which apply to other diesel engines since 1 October 1995.
Forordningen, der omfatter alle Fællesskabets politikker, giver definitioner på forskellige former for bedra­geri.
This particular Council decision must now be examined by the European Parliament.
■ Ingen diskrimination inden for fodbold
■ No discrimination in football
De 15 medlemsstater skal inden den 31. oktober 1996 ophøre med at bruge visse former for pesticider for at kunne overholde grænseværdierne med hensyn til giftrester i vegetabilske produkter, herunder frugt og grøntsager.
The EU Council of Ministers adopted definitively on 18 December 1995 a regulation which provides for administrative sanctions — particularly fines — for those who defraud the European Union.
Rådet vedtog den 30. november 1995 et direktiv, der forstærker den eksi­sterende EF­lovgivning herom.
The regulation covers all Community policies and sets out European definitions for the various types of fraud.
Forbuddet om diskrimination på grundlag af nationalitet — et af Unionens væsentlige principper — gælder også for profes­sionel fodbold.
The Fifteen will put a stop, from 31 October 1996, to some of the current uses of pesticides, in order to ensure that producers meet the limiting val­ues for pesticide residues contained in plants, especially fruits and vege­tables.