natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Som det fremgår af de foregående afsnit, indebærer informationssamfundet an detog mere end en omfattende ændring af det teknologiske paradigme, der lig ger til g rund for vores samfund.
Building the European information society for us all Final policy report of the high-level expert group
De politiske ud fordringer, de indebærer, er på tilsvarende måde næsten altomfattende.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000
An employment agenda for the year 2000
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000
Do c u men drawn t up onthe basisof COM(97)479final.
Europa-Kommissionen Generaldirektorat Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender Kontor V/A. 1
Cataloguing data can be found at the end of thispublication. publication.
Dokument, der er udarbejdet på grundlag af KOM/97/479 endelig udg.
Communities,
© De Europæiske Fællesskaber, 1997 Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: Kort resumé
An emplo5rment agenda for the year 2000: executive summary
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: Kort resumé
An employment agenda for the year 2fi)0: executive summary o
- Ungdomsarbejdsløsheden faldt en smule, hvilket skyldes demografiske faktorer og det forhold, at flere unge er under uddannelse, men den gennem snitlige ungdomsarbejdsløshed i EU er stadig over 20%.
While youth unemployment has fallen slightly, dueto demographic factors and a higher participationin education,the average rate in the Union remainsat ovet 20Vo.
- Jobtabene i de seneste 10 år har været koncentreret i sektorer, som tegner sig for en fjerdedel af den samlede beskæftigelse i EU.
Job losses over the last 10 years have been concentrated in sectors which account for less than aquarter of total employment in the lJnion.
1997-rapporten om beskæftigelsen i Europa kommer på et afgørende tidspunkt i EUs udvikling.
The Employment in Europe report L997 comes at adefining moment in the development of the Union.
I den nye traktat, der blev vedtaget i Amsterdam, er beskæftigelsen gjort til et spørgsmål, der vedrører hele EU, og forbedring af beskæftigelsen er blevet et udtrykkeligt mål for EU.
Thenew Treaty, agreed at Amsterdam, makes employmenta matter of common concern and introduces employrnentas an explicit goalfor the Union.
Rapporten indgår i forberedelserne til det ekstraordinære Europæiske Råd om beskæftigelse og arbejdsløshed og i bestræbelserne på at videreudvikle den europæiske beskæftigelsesstrategi.
This report contributesto the preparations for the extraordinary EuropeanCouncil on employment and unemployment and to thefurther development of the European employmentstrategy.
I rapporten redegøres der for den seneste udvikling i beskæftigelsen og på arbejdsmarkedet. Der peges på, hvilke udfordringer det 21. århundrede vil bringe, mens EU forbereder sig på denne nye fase i sin udvikling med færdiggørelsen af det indre marked, tredje fase af ØMU og forberedelserne til udvidelsen med man ge nye medlemslande.
It presents the latest trends in employment andthe labour market and looks forward to the challenges ofthe 21st Century as the European Union prepares itselffor this new phase in its development with the completionof the Single Market, the third phase of EMU and thepreparations for the new wave of enlargement.
17% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder kæmper med en eller anden form for handicap; næsten halvdelen af disse er mellem 50 og 64 år.
LTVy of the working age population is hampered'bydisabilities; nearly half of these are in the 50-64 agegroup.
Den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens for handicappede personer er 44%, og det er næsten 17% under den samlede beskæftigelsesfrekvens.
The average employment rate of disabledpeople is 447o,nearly LTVo below the overall rate.
Den seneste udvikling — job og jobmuligheder
Recent developments in jobsand employability
De vigtigste spørgsmål på beskæftigelsesdagsordenen
The main questions for theemployment agenda
Den økonomiske vækst var svag i 1996—kun 1,5%—og det økonomiske opsving tog først fart i slutningen af året.
At L.\Vo, economic growth was slow in 1996, the recovery not gathering momentum until the end of theyear.
Inflationen var fortsat lav (2,5%), og lønudviklingen var beskeden.
Inflation, at Z ' l r V o carttinued to be low and wagedevelopments were moderate.
- Beskæftigelsen voksede med ca. 600.000 job i 1996, men det var ikke nær nok til at opveje de job, der gik tabt under recessionen, eller til at nedbringe arbejds løsheden i nævneværdig grad.
The challenges of the next decade raise serious questionsabout the ability of the European labour market to respond to them. The single market and EMU focusattention on mechanisms of economic adjustment andtheir effectivenessand on whether the European labourmarket is sufficiently flexible to secure a balanced and
Det er et stort spørgsmål, om det europæiske arbejdsmarked vil være i stand til at tage de udfordringer op, der kan forventes i det kommende tiår.
Employment rose by some 600,000 in 1996, notenough to make signifrcant inroads into makinggood the job losses of the recession or reducingunemployment.
Med det indre marked og ØMU er opmærksomheden rettet mod økonomiske tilpasningsmekanismer og disse mekanismers effektivitet og mod spørgsmålet om, hvorvidt det europæiske ar bejdsmarked er tilstrækkeligt fleksibelt til at sikre en afbalanceret og bæredygtig udvikling i beskæftigelsen i de kommende år.
sustainable development of employment in the years tocome.
- Deltidsjob udgjorde — som tilfældet har været siden 1992 — nettojobskabelsen i 1996.
Parttime jobs again accounted for all net job creation in 1996, as they have each year since L992.
Det største problem er at skabe tilstrækkelige jobmuligheder
The main problemis job creation o
- De voksende jobmuligheder førte til en ny stigning i erhvervsfrekvensen.
The rise in job opportunities led to a renewed rise inlabour force participation.
Kvindernes erhvervsfrekvens steg yderligere fra 56,5% til 57%, mens mændenes erhvervsfrekvens faldt mindre end tidligere.
Participation of womenincreased further, from 56'/r%otn 57Vo and withdrawalof men from the labour market sloweddown. down.
- Arbejdsløsheden er fortsat høj — 10,6% i midten af 1997 — og over 5% af arbejdsstyrken i EU havde i 1996 været ledige i et år eller mere.
Union had been unemployed for a year or more in
- De arbejdsløse havde store vanskeligheder med at finde job: mindre end en tredjedel af de mænd og en fjerdedel af de kvinder, som var arbejdsløse i 1995, kom tilbage i arbejde i 1996.
The unemployed had great difficulty in findingjobs:under a third of men, and a quarter of women whowere unemployed in 1995 had found a job by 1996.
Uanset hvilken sammenhæng der måtte være mellem væksten i beskæftigelsen og væksten i produktionen, står det klart, at det største problem fortsat er at få skabt flere job. Den stigning i erhvervsfrekvensen, der kunne registreres som reaktion på den forholdsvis beskedne forbedring af jobmulighederne i perioden 1994-1996, viser, at der er en arbejdskraftreserve i Europa, som kan mobiliseres, og som er langt større, end arbejdsløshedstallene lader ane.
Whatever the relationship between employment and output growth, it is clear that the major problem remainsthe creation of more jobs.
Sammenholdt med beskæftigelsesfrekvensen i USA er der tale om en reserve på over 20 mio. mennesker, der skal findes job til.
Compared with the employment ratein the US, this reser:ve amounts to over 20 million peopleto be found jobs.
Der er behov for en bred vifte af foranstaltninger for at få frigjort dette vækstpotentiale og sikre, at der bliver tale om varig og bæredygtig vækst.
A range of measures is needed to unlockthis growth potential and to make growth sustainable.
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: Kort resumé tagere, så de får de færdigheder, der skal til for at sætte dem i stand til atter at deltage fuldt ud i samfundslivet.
unemployed and displaced workers to equip them withthe skills and abilities to enable them to reintegrate intothe mainstream of society.
At få bygget bro over "kvalifikationskløften" er en afgørende forudsætning for at få skabt et mere fleksibelt og dynamisk arbejdsmarked.
Bridging the skills gap is a key to a more flexible and dynamic labour n'Larket.
- Det er korrekt, at en nettostigning i beskæftigelsen på kort sigt først og fremmest afhænger af væksten i produktionen På længere sigt afhænger den dog også af institutionelle strukturer og samfundets prioritering af beskæftigelsesproblemet og af, hvordan eventuelle konflikter mellem denne prioritering og opretholdelse af produktivitetsstigninger og forbedret konkurrenceevne håndteres.
While in the short term, net job creation dependsmainly on the rate of output growth, in the longerterm it also depends on institutional structures andsocietal choice on the priority given to employmentand how possible conflicts, between this and maintaining productivity growth and competitiveness,are reconciled.
- Skattereglerne bør fortsat gøres mere beskæftigelses venlige, så der skabes et klima, der kan stimulere iværksætterinitiativer ogjobskabelse. jobskabelse.
Tax-benefit systems should continue to be mademore employmentfriendly to create an environmentthat stimulates enterprise and the creation ofjobs.
Samtidig må bestræbelserne på at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau gå hånd i hånd med en fortsat indsats for at sikre, at den nødvendige fleksibilitet er til stede på arbejdsmarkedet.
At the same time, efforts to improve the skill level of thework force must go hand in hand with continued effortsto ensure sufficient flexibility in labour markets andthat labour costs are conducive to job creation so thatemployment opportunities are provided for those whoseskill levels are likely to remain limited irrespective ofthe kind and extent of training received.
Arbejdskraftomkostningerne skal være tilpas lave til at tilskynde til oprettelse af flere arbejdspladser, så der også bliver beskæftigelsesmuligheder for dem, som må forventes fortsat kun at have begrænsede kvalifikationer, uanset hvilken og hvor me get uddannelse de får.
This meansthat the overall cost of employment for the latter, including the non-wage element, is at an appropriate levelin relation to productivity and that artificial barriersinhibitingjob creation are removed.
Det vil sige, at de samlede omkostninger ved at beskæftige denne gruppe, inklusive det ikkelønmæssige element, skal ligge på et fornuftigt ni veau i forhold til produktiviteten, og at kunstige hindringer, der gør det vanskeligt at skabe nye job, fjernes.
Such measures willalso help to increase confidence that policies for fostering labour demand will not simply lead to increased
Det vil også være med til at skabe større tillid til, at politiske tiltag med henblik på at øge efterspørgslen efter arbejds kraft ikke blot fører til højere inflation.
Investment, particularly in Europe-wide infrastructure projects, can have a major impact onemployment, adding to capacity and productivepotential, with less inflationary risk than consump-tion,andpromotingcompetitivenessandsustainable growth.
Fleksible arbejdsmønstre
Flexibility in working patterns
- En forudsætning for at der kan oprettes nye arbejds pladser er i høj grad, at der skabes et gunstigt økonomisk miljø.
Job creation depends to a high degree on creatingthe right economic environment.
Produkt- og servicemarkederne skal fungere mere effektivt for at resultere i oprettelse af tilstrækkeligt mange arbejdspladser til at skabe øget efterspørgsel efter arbejdskraft.
Product and services markets need to function in a more effectiveway in order to create new opportunities which willgenerate additional demand for labour.
De foranstaltninger, der er foreslået i handlingsplanen for det indre marked, bør derfor hurtigst muligt gennemføres i såvel medlemsstaterne som på EU-plan.
Measuresproposed under the action plan for the Single Market should therefore be implemented without an.y delay at national and Community level.
Fleksibilitet på markederne for varer og tjenesteydelser, f.eks. i form af lempelser aflukkelovens bestemmelser om at holde søndagsåbent, kommer til udtryk på det europæiske arbejdsmarked i form af atypiske arbejdsmønstre og ansættelseskontrakter.
Flexibility in goods and services markets, in the form, forexample, of the relaxation of restrictions on Sundaytrading, is translated in the European labour market intonon-standard patterns of work and emplo5rment contracts.
Deltidsarbejde og tidsbegrænsede kontrakter er blevet den normale reaktion på lav vækst og usikkerhed på markedet.
Parttime working and frxed-term contracts havebecome the standard response to slow market growth anduncertainty.
Den stigende gennemsnitsalder i EUs arbejdsstyrke kom bineret med den stadigt hastigere indførelse af ny teknologi betyder, at vi står over for en konstant voksende "kvalifikationskløft". Samfundet skal opretholde sin konkurrenceevne med stadigt færre unge med tidssvarende kvalifikationer og færdigheder og stadigt flere ældre ar bejdstagere, som er uddannet i teknologier, der ikke længe re bruges, og til job, der ikke længere er behov for.
The skills gap -a major structural problem levels of regulation, which alter the way in which employers hire labour, & s well as affecting the rate of net job creation. A new approach is therefore required whichneither condemns them outright nor promotes themsuperficially. Carefully designed programmes of reformare required, preferably negotiated through social dialogue between gouernments and social partners. Suchprogrammes should both end the discrimination againstpermenent work contracts due to excessiue regulation,and extend social protection, acquired and transferable rights, to non-standard forms of work. Flexibility in wages and salaries
Der må derfor sættes ind på tre fronter for at sikre, at indlæring, uddannelse og ajourføring af færdigheder ogkompetence er en kontinuerlig livslang proces: For det første må grunduddannelsessystemerne fuldstændigt omorganiseres.
Differences in wage levels across Europe tend to bewider than in the IlS, not only between Member States,which is to be expected, but also between regions within
Dels for at skabe en fornuftig overgang mellem skole og arbejde.
Member States.
Dels for at sætte de unge i stand til at tilpasse sig senere i arbejdslivet ved at sikre, at de får de relevante færdigheder og kvalifikationer.
Average labour costs vary at the extremes from 5 ECU per hour to over 25 ECU per hour.
For det andet må såvel det offentlige som erhvervslivet udvise et langt stærkere engagement end den nuværende symbolske indsats for at forbedre hele den voksne arbejdsstyrkes kvalifikationer og løbende efteruddanne den, så den er i stand til at klare de udfordringer, der ligger i de nye teknologier.
Such differences largely reflect variations in labourproductivity and there is little sign of wages being excessiverelative to the contribution of labour to valueadded.
For det tredje må der udvikles bedre programmer, der kombinerer uddannelse, incitamenter og tilbud til de arbejdsløse og afskedigede arbejds
Analysis of labour cost differences betweenregionsin Europe and the US suggests that regional
Lønforskellene i Europa er generelt større end i USA ikke kun mellem medlemsstaterne, hvad der ikke er noget over raskende i, men også mellem regioner inden for samme medlemsstat.
The ageing of the Union's labour force, allied with theincreasing pace of new technology means that we arefacing an ever-expanding skills gap.
Beskæftigelsen på dagsordenen for år 2000: Kort resumé rette op på skævhederne på arbejdsmarkedet.
Poliry, therefore, is potentially important in correcting labour marketimbalances.
Der bør skabes bedre balance mellem de fordele, der er forbundet med denne pendlertrafik, og de ulemper, den indebærer på andre områder i relation til sociale serviceydelser, trafik og miljøforringelser.
Policies should aim at improuing the trade-off between such benefits and disaduantages which arisein other policy areas in relq,tionto theprouision of socialseruices, traffic an d enuironmentaldegradation. degradation.
Rent politisk skal man derfor koncentrere sig om at få afhjulpet disse problemer, ligesom man bør fokusere på manglende fleksibilitet på arbejdsmarkedet, der kan virke hindrende for jobskabelsen.
needs to focus on corcecting these problems, togetherwith labour market rigidities which can deteriob cre- ation.
Mobiliteten mellem forskellige sektorer og erhverv er også et vigtigt aspekt af fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, og der er tegn på, at den er forholdsvis høj i de fleste medlemsstater.
Sectoral and occupational mobility are equally important aspects of labour market flexibility and there isevidence that this is relatively high in most Member States.
I 1995 var "jobgennemtrækket" ca. 16% for mændenes vedkommende og 19% for kvindernes.
In 1995, job turnover was around L67ofor men and L97ofor women.
Det er vigtigt at gøre det lettere for folk at skifte job og sikre dem adgang til den nødvendige omskoling, hvis det skal lykkes at afhjælpe den begyndende mangel på kvalifikationer, indsnævre produktivitetsforskellene og dermed fremme vækst og beskæftigelse.
Malzing it easier for people tochange jobs and ensuring access to the necessary retrain- ing is important fo, combating emerging skill shortages,narrowirug productiuity gaps and thereby promoting growth and employment.
Erhvervslivet må tilpasse sig den enkeltes evner og muligheder
While the policies for labour migration mustcontinue to grvepriority to absorbingthe excess laboursupply in the EU, it must also recogRise the value of thecontribution made by migrants to the economies of the Union and, in accordancewith the Treaties in forceo
Migrationen inden for EU er forholdsvis begrænset: under 0,5% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder i 1995.
Adjusting to the capacitiesof individuals promote their rights and equal treatment commensurate with that contribution.
Indvandringen i EU er faldet markant siden begyndelsen af 1990'erne; kun halvdelen af immigranterne kommer fra tredjelande, og en stor del af de resterende er folk, der vender tilbage til deres eget land.
Within the Union, movementsoflabour between Member States are also small, much smaller than movementsbetween different parts of the US.
Selv om det vigtigste i relation til politikken over for vandrende ar bejdskraft fortsat må være at absorbere overskuddet af arbejdskraft i EU, er det vigtigt også at erkende værdien af det bidrag, migranterne kan yde til EUs økonomier, og i overensstemmelse med de gældende traktater at arbejde for at fremme deres rettigheder og sikre dem den ligebehandling, de har krav på.
Less than 2% of theworking age population in EU Member States are fromother EU countries. However, movements between regions within Member States are much larger than
Fleksible arbejdsmarkeder er også ensbetydende med, at arbejdsgiverne må tilpasse sig den enkeltes evner og behov og udnytte deres potentiale for dermed at få det størst mulige udbud af kvalifikationer og færdigheder.
Flexible labour markets mean that employers also needto adapt to the needs and capacities of individuals andto capitalise on their potential so as to maximise thesupply of skills.
At dette ikke sker i tilstrækkelig grad, kan vi læse af de meget begrænsede uddannelsestilbud til arbejdstagere og af den lave beskæftigelsesfrekvens blandt handicap pede personer.
Evidence of a lack of such adjustmentis the low rate of training of workers and the lowemployment rate of disabled people.
Der er ganske vist store forskelle mellem medlemsstaterne, men beskæftigelsesfrekvensen blandt handicappede er generelt højere i de lande, hvor den samlede beskæftigelsesfrekvens også er høj.
While this variesbetween Member States, it tends to be higher in countries where the overall employment rate is also high.Disability is often the result of dangerousworking conditions and poor safety standards.
10 mio. mennesker rammes hvert år af erhvervssygdomme, arbejdsskader og arbejdsulykker.
10 million peopleevery year are stricken by occupational diseases, in-juries or accidents .
Inden for EU er arbejdskraftens bevægelser mellem med lemsstaterne også begrænsede og langt mindre end bevægelserne mellem de forskellige egne af USA. Under 2% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder i EU-landene kom mer fra andre EU-lande.
A decisiueimplementation of agreed health and safety standards would substantially im-proue the safety situation, reduce public expenditure and between countries and are comparable in size to thosebetween states in the US.
I 1993-94 var det gennemsnitligt knap 1,5% af befolkningen, der flyttede mellem NUTS 1-regioner i Europa, hvilket skal sammen holdes med godt 2,5% i USA.
In 1993-94, an average ofjustunder L.57oof the population moved between NUTS 1regions in Europe, which compares with just over 2.5Voin the US.
I de fleste tilfælde kan disse bevægelser tilskrives beskæftigelses- eller uddannelsesmuligheder, og de er særligt udtalte i de yngre aldersgrupper.
In most instances, these movements are linkedto emplopnent or education and training opportunitiesand are particularly important among younger age increase the employability of the worleforce. force.
Dynamikken på arbejdsmarkedet
Dynamics of the labour market
Den regionale migration var en smule mindre i 1994 end i 1990 både i Europa og i USA, og det skyldes måske, at den økonomiske aktivitet var lavere i 1994.
The scale of regional migration was slightly lower in
Det tyder på, at mulighederne for at finde job kan være et lige så vigtigt incitament for folk til at flytte som manglen på job.
L994 than in 1990 both in Europe and in the US,perhaps becauseeconomic activity was lower in thelater year. This suggests that the availability of jobs
Det er muligvis også udtryk for de hindringer, som en ar bejdsløs, der vil flytte fra sit hjem til en anden del af landet for at søge arbejde, støder på både i Europa og i USA.
An average of 307oofthe unemployed find work withina yeaL This proportion tends to rise slightly in periodsof strong growth.
Der bør arbejdes på at fjerne disse hindringer.
In 1996, some 5'1, million people hadbeen unemployed for more than two years.
Gennemsnitligt 30% af de arbejdsløse finder et job inden et år.
In L99} thisfigure was 3 million, suggesting that even hard-corelong-term unemployment can be tackled with a periodof sustained employment growth.
Denne procentvise andel vokser normalt en smule i perioder med stærk vækst.
Structural unemployment reflects the nature of the econ off i Y , not theindividual.
I 1996 havde ca. 5,5 mio. mennesker været arbejdsløse i over to år.
There needs to be a three-prongedstrategy strategy may be just as important in encouraging people to moveas job shortages.
11992 var tallet 3 mio., og det tyder på, at selv den hårde kerne af langtidsledige kan skaffes i arbejde med en periode med vedvarende vækst i beskæftigelsen.
It may also reflect the constraintswhich exist,inboth Europe and the US, on someone whois unemployed moving from their home to another partof the country to look for work.
Den strukturbetingede arbejdsløshed afspejler karakteren af den pågældende økonomi, ikke den enkelte person.
Policy should aim atalleuiating theseconstraints. constraints.
Det er vigtigt at erkende, at der skal sættes ind på tre fronter for at få nedbragt arbejdsløsheden: Der skal sikres en tilstrækkeligt høj og vedvarende vækst, problemet omkring de ar-
fo, tackling unernployment: bringing about a sufficient,butsustainablerateofgrowth,tacklingthe em- ployabilityoftheurlernployed byenablingthemcorutinually to update their skills in line with labour
Regional mobilitet er ikke kun et spørgsmål om migration.
Regional mobility is not confinedto migration.
Mange steder i EU pendler folk i stor målestok, og det kan være et vigtigt element i bestræbelserne på at
Large-scale commuting occursin many parts of the Union and