natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådets afgørelse 91/116/EØF om ned­sættelse af Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk information på de Økonomiske og Sociale Områder (CEIES).
Council Decision 91/116/EEC set­ting up the European Advisory Committee on Statistical Information in the Economic and Social Spheres.
7/8-1990, punkt 1.7.2. • Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg: EFT C 31 af 6.2.1991 og EF-Bull. 10-1990, punkt 1.7.3.
EC 7/81990, point 1.7.2 Economic and Social Committee opinion: OJ C 31, 6.2.1991; Bull.
• Udtalelse fra Europa-Parlamentet: EFT C 19 af 28.1.1991 og EF-Bull. 121990, punkt 1.7.3.
EC 101990, point 1.7.3 Parliament opinion: OJ C 19, 28.1.1991; Bull.
• Foregående gennemførelsesforordning: Kommis­sionens forordning (EØF) nr. 420/90: EFT L 44 af 20.2.1990 og EF-Bull. 1/2-1990, punkt 1.5.5.
Basic Regulation: Council Regulation (EEC) No 1736/75 on the external trade statistics of the Community and statistics of trade between Member States: OJ L 183, 14.7.1975, last amended by Council Regulation (EEC) No 1629/88: OJ L 147, 14.6.1988 Regulation previously applicable: Commission Regulation (EEC) No 420/90: OJ L 44, 20.2.1990; Bull.
Vedtaget af Kommissionen den 15. januar. Vedrørende: årlig ajourføring af den statistiske landefortegnelse for Fællesskabets udenrigshan­del.
Adopted by the Commission on 15 January as the annual updating of the country nomenclature for the Community's external trade statistics.
Forslag til Rådets forordning om iværk­sættelse af en fællesskabsundersøgelse af industriproduktionen. striproduktionen.
Proposal for a Council Regulation on the establishment of a Community sur­vey of industrial production.
Forslag til Rådets forordning om statistikker over udveksling af goder mellem med­lemsstater (Intrastat).
Proposal for a Council Regulation on the statistics relating to the trading of goods between Member States (Intrastat).
12-1988, punkt 2.5.1. • Ferste udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg: EFT C 159 af 26.6.1989 og EF-Bull. 41989, punkt 2.6.3.
EC 12-1988, point 2.5.1 First Economic and Social Committee opinion: OJ C 159, 26.6.1989; Bull.
• Kommissionens første ændrede forslag: EFT C 177 af 18.7.1990, KOM(90) 177 og EF-Bull.
EC 4-1989, point 2.6.3 First amended Commission proposal: O) C 177, 18.7.1990; COM(90) 177; Bull.
5-1990, punkt 1.2.5. • Anden udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg: EF-Bull. 9-1990, punkt 1.6.3.
EC 51990, point 1.2.5 Second Economic and Social Committee opin­ion: Bull.
• Kommissionens andet ændrede forslag: EFT C 254 af 9.10.1990, KOM(90) 423 og EF-Bull. 9-1990, punkt 1.6.3.
EC 91990, point 1.6.3 Second amended Commission proposal: OJ C 254, 9.10.1990; COM(90) 423; Bull.
• Udtalelse fra Europa-Parlamentet: EFT C 324 af 24.12.1990 og EF-Bull. 111990, punkt 1.7.2.
EC 91990, point 1.6.3 Parliament opinion: OJ C 324, 24.12.1990; Bull.
Ændret forslag 7. februar.
Amended mission proposal adopted by the Com on 7 February. OJ C 47, 23.2.1991; COM(91) 18
Rådets afgørelse 91/115/EØF om ned­sættelse af et udvalg for penge-, kreditmarkedsog betalingsbalancestatistik.
Council Decision 91/115/EEC establishing a Committee on Monetary, Fin­ancial and Balance of Payments Statistics.
Vedtaget af Kommissionen den 31. januar. Kom­missionen ønsker at forbedre indsamlingen og formidlingen af statistiske data på kulområdet.
Adopted by the Commission on 31 January with a view to improving the collection and dissemination of coal statistics.
Ifølge beslutningen skal virksomhederne inden for denne sektor således indberette visse statis­tiske data til Kommissionen fra januar 1991.
Under this Decision, undertakings in the sector are required to supply the Commission with certain statistics from January 1991 onwards.
Henstillingen omhandler en lignende forplig­telse for medlemsstaterne.
The recommendation places a similar obligation on the Member States.
Det Europæiske Fællesskabs direkte investeringer — perioden 1984-1988 mere bemærkelsesværdig end strømmen af inve­steringerne til og fra Fællesskabet.
European Community direct investment from 1984 to 1988
De er steget fra 4,2 mia. ECU i 1984 til næsten 20 mia. i 1988.
Over the same period (1984-88), intra-Com­munity investment expanded even more dramatically than the Community's flows to other countries, rising from ECU 4 200 million in 1984 to just short of ECU 20 000 million in 1988.
Der blev registreret voldsomme stigninger i 1986, der var det år, hvor undertegnelsen af Fællesakten bekræftede håbet om et stort euro­pæisk marked og hvor Spanien og Portugal tiltrådte Fællesskabet, og i 1988, hvor der blev konstateret endnu en fordobling.
Substantial increases were recorded both in 1986 — the year in which the signing of the Single European Act gave substance to hopes of a single market and in which Spain and Portugal joined the Community — and in 1988, when figures again doubled.
Det Europæiske Fællesskab er nettoeks­portør af kapital til direkte investeringer. Dets investeringer i udlandet er almindeligvis større end investeringerne udefra.
The European Community is a net exporter of direct investment capital — its investment in nonCommunity countries regularly exceeds the latter's investment in the Community.
I 1988 var kapital­eksporten mere end dobbelt så stor som kapital­importen, nemlig 30,7 mia. ECU mod 14,2 mia. ECU.
In 1988, for example, out­going capital was more than double incoming capital (ECU 30 700 million com­pared with ECLJ 14 200 million).
Når Fællesskabet i 1988 investerede 3 ECU uden for Fællesskabet, investerede Fællesska­bets virksomheder 2 ECU i en anden medlems­stat.
In 1988, for every three ecus invested outside the Community, Community enterprises invested two in another Member State.
Udsigterne til enhedsmarkedet tvinger de europæiske virksomheder til en omstrukture­ring. Det gør de især via direkte investeringer, nemlig gennem opkøb, fusioner, investeringer i andre virksomheder, etablering af nye virksom­heder.
The approach of the single market has forced Community enterprises to restructure their operations, and they are doing so in particu­lar through direct investment, e.g. via acqui­sitions, mergers, mutual holdings and the setting up of new branches.
De direkte investeringer er steget kraftigt i begge retninger i de senere år.
Direct-investment flows in both directions have increased substantially in recent years.
Både investerin­gerne i udlandet og investeringerne udefra er næsten blevet fordoblet i perioden 1984-1988. Investeringerne udefra er steget knapt så meget som Fællesskabets investeringer i udlandet.
Both outward and inward flows almost doubled between 1984 and 1988, although incoming investment grew somewhat faster than outgoing investment.
Selv om Det Europæiske Fællesskab er nettoeks­portør af kapital, er det således også et område, som tiltrækker sådan kapital.
Thus, although a net exporter, the European Community remains a magnet for investment capital.
Følgende publikationer er offentliggjort i januar og fås ved henvendelse til salgskonto­rerne for De Europæiske Fællesskabers publika­tioner:
The following documents were pub­lished in January and are available from the sales offices for European Community publications:
Ser man på de tilsvarende statistikker vedrø­rende Japan og USA, kan man konstatere følgende: Der foretages stadig meget store inve­steringer i USA (44 mia. ECU i 1988, hvilket er tre gange så meget som udlandets investeringer i Fællesskabet), i særdeleshed når dollarkursen er lav, men de amerikanske investeringer i udlan­det er meget svingende.
While very substantial investment con­tinues to be made in the United States, par­ticularly when the dollar is low (ECU 44 000 million in 1988, i.e. three times the volume of inward investment in the Community), US investment abroad fluctuates widely.
Japan, som startede disse investeringer på et relativt sent tidspunkt, har nu næsten indhentet Det Europæiske Fæl­lesskab med hensyn til investeringer i udlandet (29 mia. ECU, som blev investeret i udlandet i 1988).
Japan — although a comparative newcomer to this investment process — has now all but caught up with the European Community as regards investment abroad (ECU 29 000
Fællesskabernes organer og institutioner
Community institutions
Mødeperioden i Strasbourg fra den 21. til den 25. januar forholdet mellem Fællesskabet og de arabiske lande ville komme til at udvikle sig efter krigen.
Strasbourg: 21 to 25 January the auspices of the UN when the time came.
Han nævnte følgende hovedpunkter: anvendelse af den gældende fællesskabspolitik (Middel­havspolitikken, samarbejdet med Golflandene, tilnærmelsen til Tyrkiet), udvidelse af forbindel­serne med andre lande, navnlig Iran, eventuelt også Irak; udbygning af den politiske dialog med Samarbejdsrådet for Golfen samt med Egypten og Israel; udarbejdelse af regionale samarbejdsprojekter; øget støtte til de fattige lande; den rolle, EF eventuelt skal spille i forbindelse med en sikkerheds- og udviklings­plan for regionen.
Mr Matutes outlined the Commission's main ideas for developing Community relations with Arab countries after the war by implementing Community policies (Mediterranean policy, cooperation with the Gulf States, closer links with Turkey), by extending the network of relations to other countries, particularly Iran and poss­ibly Iraq, by deepening the political dialogue with the Gulf Cooperation Council, Egypt and Israel, by setting up regional cooper­ation projects, by increasing aid to poor countries and by playing a part in a plan for peace and economic development in the region.
Efter en lang og vanskelig udveksling af syns­punkter om de nærmere betingelser for en våbenhvile, vedtog Parlamentet en kompromis­beslutning om de betingelser, som Irak måtte opfylde for at opnå en øjeblikkelig indstilling af fjendtlighederne og genoptagelse af forhandlin­gerne (- > punkt 1.3.27). Hvad angår de baltiske lande, afslørede drøftel­serne en holdningsforskel mellem en gruppe medlemmer, der ønskede samarbejdet med Sov­jetunionen opretholdt, og en gruppe, der anmo­dede om øjeblikkelige gengældelsesforanstaltninger.
It became clear in the course of the debate on the Baltic republics that views were sharply divided: some members wanted cooperation with the USSR to continue, while others demanded that punitive meas­ures should be taken immediately.
Til sidst vedtog Parlamentet en beslut­ning, der slår til lyd for at undgå et brud med de sovjetiske myndigheder (- > punkt 1.3.118). 7.7.7.
The House eventually adopted a resolution warning against a break with the Soviet authorities (— > point 1.3.118). 1.7.1.
Denne mødeperiode, hvor der skulle ske en grundig gennemgang dels af Kommissionens, dels af Rådets arbejdsprogram for 1991, drejede sig hovedsagelig om Golfkrigen og situationen i de baltiske lande, således at en del af debatten om Kommissionens arbejdsprogram og afstem­ningen herom måtte udsættes til følgende møde­periode.
In the event this part-session, which was due to focus on the Commission's work programme for 1991 and the programme of the Luxembourg Presidency, was largely taken up with the Gulf conflict and the situation in the Baltic republics, so that part of the debate and the vote on the Com­mission's programme had to be postponed until the next part-session.
Kommissionens formand, Jacques Delors, redegjorde imidlertid for hovedlinjerne i de prioriterede arbejdsopgaver, der går ud på at sikre en afbalanceret iværksættelse af Fælles­akten og overholdelse af Fællesskabets interna­tionale forpligtelser og at forberede perioden efter 1992.
However, Mr Delors outlined the priority areas of Com­mission activity: balanced implementation of the Single Act, the need for the Com­munity to face up to its international responsibilities, and preparations for post1992.
Rådets formand, J. Poos, gjorde opmærksom på en række andre vigtige arbejds­opgaver, nemlig gennemførelsen af det indre marked, oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union, omdannelsen af Fællesskabet til en politisk union og styrkelsen af Fællesska­bets indsats på den internationale scene.
Mr Poos, the incoming President of the Council, reminded the House of the challenges involved in completing the internal market, establishing economic and monetary union, transforming the Com­munity into a political union and strength­ening the role of the Community on the international scene.
På dette stadium af debatten gav et flertal af parlamentsmedlemmerne udtryk for støtte til programmet.
At this point in the debate, a majority of members expressed support for the Presidency's programme.
Efter at have lyttet til et indlæg fra den italienske rådsformand, J. Andreotti, om Det Europæiske Råds andet møde i Rom og en redegørelse for resultaterne af det italienske formandskab, insisterede Europa-Parlamentet igen på at blive inddraget i regeringskonferen­cerne og på sin ret til at drøfte konklusionerne af disse konferencer.
Following a statement by Mr Andreotti, the outgoing President of the Council, on the Rome II European Council and the achieve­ments of the Italian Presidency, Parliament renewed its demand for an active part in the Intergovernmental Conferences and asserted its right to debate the conclusions. At the end of the debate, which included the adoption of a resolution (—» point 1.1.1), members also called for the Community to be given increased powers in the area of foreign and security policy.
Hvad angår Golfkrigen, kom en stor del af Parlamentets arbejde til at vedrøre efterkrigsti­den og behovet for at få sat gang i fredsproces­sen i regionen gennem afholdelse af en interna­tional konference.
Nine common pos­itions were adopted without any amend­ments: eight of them concerned the con­clusion of cooperation agreements with the EFTA countries on applied metrology and chemical analysis and on the Stimulation plan for economic science (SPES) (—* point 1.2.85); the last concerned hazardous sub­stances (— > point 2.2.20). Much of the time devoted to the war in the Gulf was taken up by a debate on the postwar situation and the need for an inter­national conference to initiate a peace pro­cess in the region.
Rådets formand, J. Poos, understregede, efter at have udtrykt tilfredshed med Fællesskabets fælles optræden i alle faser af krisen, at Europa til sin tid vil komme til at deltage aktivt i indkaldelsen af denne fredskon­ference under FN's auspicier. Kommissions­medlem Abel Matutes redegjorde for, hvorledes
Mr Poos expressed his satisfaction with the cohesion displayed by the Community throughout the crisis and stressed that Europe would play an active part in convening a peace conference under
Fem forslag var til førstebehandling, bl.a. for­slag om »rene lastbiler«. (-» punkt 1.2.222), om forskningsprogrammer vedrørende ikke-nuklear energi (-* punkt 1.2.83), om landbrug og agroindustri (-* punkt 1.2.81) og sidst, men ikke mindst, forslag om statut for det europæiske selskab.
Five proposals were given a first reading: they concerned 'clean' lorries (—* point 1.2.222), research programmes in the field of nonnuclear energy (— > point 1.2.83), agriculture and the agro-industry (— > point 1.2.81) and, most significant of all, the Euro- 116
Europa- Parlamentet forbehold støtter medlemsstaternes bestræbelser for at begrænse virkningerne af terrorismen.
Members also voiced their concern about the possibility of a xenophobic backlash in the Member States and stressed the need for effective Com­munity aid for refugees and for full Com­munity involvement in the efforts of the Member States to limit the effects of environmental terrorism.
del samt skattemæssige bestemmelser (- > punkt 1.2.69). Hvad angår konsultationsproceduren, afgav Parlamentet udtalelse om forslaget til direktiv om begrænsning af naturgasforbruget i kraftværker (-» punkt 1.2.109), om indgåelsen af en protokol mellem Fællesskabet og Republik­ken Senegal vedrørende fiskeri (- > punkt 1.2.217) samt om en afgørelse om forvaltningen af sygdommen bovin somatotropin (- > punkt 1.2.15). Ved mødeperiodens afslutning vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om afhol­delse af to særlige plenarforsamlinger i Bruxel­les den 30. januar og 6. februar, hvor man bl.a. skulle drøfte udviklingen i Golfen. På dagsordenen for denne plenarforsamling stod også den seneste tids begivenheder i de baltiske lande.
Acting under the consultation procedure, Parliament gave its opinion on the proposal for a Directive on the restricted use of natu­ral gas in power stations (—► point 1.2.109), the conclusion of a protocol between the Community and Senegal on fishing (-» point 1.2.217) and a decision concerning the administration of bovine somatotropin (­♦ point 1.2.150).
Kommissionens næstformand, Frans Andriessen, understregede, at Fællesska­bet hele tiden har fordømt overtrædelserne af menneskerettighederne.
At the end of the week, MEPs decided to hold two extraordinary part­sessions in Brussels on 30 January and 6 February, principally to debate developments in the Gulf.
Også Parlamentet for­dømte overtrædelserne og understregede folke­slagenes ret til selvbestemmelse.
The latest events in the Baltic republics were also on the agenda.
Parlamentet tilsluttede sig Kommissionens opfattelse af situationen og mente, at man burde koncentrere indsatsen om at afgive de rette politiske signa­ler.
Mr Andriessen, for the Commission, reiterated that the Com­munity was always prepared to condemn human rights violations. Members denounced the recent violations too and reaffirmed the right of every people to self­determination.
Andriessen afsluttede plenarmødet med igen at udtrykke håb om, at der måtte blive opnået fremskridt og stabilitet i denne region.
They accepted the Com­mission's analysis of the situation and agreed on the need to concentrate on send­ing the right political signals.
Det fuldstændige referat af forhandlingerne: EFT-tillæg nr. 398 Den fuldstændige ordlyd af udtalelser og beslutninger: EFT C 48 af 25.2.1991
Mr An­driessen, winding up the debate, once again expressed his desire for progress and stab­ility in the region.
Det fuldstændige referat af forhandlingerne: EFT-tillæg nr. 399
Report of proceedings: OJ Annex 3­399
Hvad angår Golfen, drejede debatten sig hoved­sagelig om to emner, nemlig Fællesskabets forsøg på at udvide sine beføjelser på området samt behovet for en fællesskabspolitik, for så vidt angår våbeneksport.
With regard to the Gulf, the proceedings centred on two main points: an assessment of the action taken by the Community as regards the scope of its powers in this field and the need for a common policy on arms exports.
Hvad angår det første punkt, gjorde Kommissionsmedlem Abel Matu­tes opmærksom på, at Fællesskabet havde gjort alt, hvad det burde og kunne gøre, men at det eneste svar havde været ubøjelighed og til sidst krig.
On the first point, Mr Matutes, speaking for the Commission, argued that the Community had done everything it could and all that it was bound to do, only to find itself confronted by intransigence and war.
Han tilføjede, at Fællesskabets strategi for efterkrigstiden måtte gå ud på at foretage en fuldstændig og detaljeret analyse af de eksiste­rende problemer og, ud fra en global anskuelse, forsøge at nå til en realistisk differentieret løsning af regionens problemer.
He added that, once the war was over, the Community's strategy must be geared towards three goals: identifying the entire range of problems throughout the region, undertaking a thorough analysis of them all, and pursuing a realistic, flexible, case­by­case approach.
Han redegjorde også for målene for den indsats, der i efterkrigstiden skal gøres for at opnå en varig og stabil fred i området, baseret på en række klart definerede principper, nemlig at der skal ske en normalisering af de diplomatiske forbin­delser i området, at parterne gensidigt skal forpligte sig til at bilægge uoverensstemmel­serne, at der skal være ligevægt mellem de forskellige magter i området, at grænserne skal anerkendes, og at de grundlæggende indivi­duelle og kollektive rettigheder skal overholdes.
Mr Matutes, for the Commission, gave an assessment of the fin­ancial aid given in connection with the Gulf crisis, stressing its even­handed distribution — to refugees, to front­line States, to the Palestinians and, soon, to Israel and the Occupied Territories.
Dette indlæg blev modtaget med bifald af par­lamentsmedlemmerne, hvoraf nogle gav udtryk for, at de støttede idéen om at afholde en international konference.
He also spelled out specific objectives for action after the war with a view to achieving a stable and lasting peace, based on clearly defined principles.
Parlamentsmedlemmerne var også bekymrede over risikoen for, at der i medlemsstaterne skulle komme en reaktion mod udlændinge, og understregede behovet for, at Fællesskabet effektivt yder støtte til flygtningene og uden
These objectives were: the normalization of diplomatic relations in the region; a com­mitment by all parties to resolve their dis­putes; a stable balance of power in the region; and the recognition of borders and respect for fundamental individual and col­lective rights.
Hvad angår begivenhederne i de baltiske lande, fastslog Frans Andriessen, næstformand i Kom­missionen, at de stadig større vanskeligheder,
Mr Matutes' statement was well received by MEPs, some of whom expressed their support for the idea of a comprehensive international conference.
Europa-Parlamentet fælles landbrugspolitik og endelig GATT.
Parliament trating on its proposals for action on social policy, environmental policy, the use of the ecu, economic and social convergence, the reform of the common agricultural policy and GATT.
Jac­ques Delors fremhævede i sit svar på de forskel­lige indlæg, at 1991-programmet skal ses på baggrund af de begrænsninger, der ligger i Traktaten, Fællesakten, Rådets beslutninger og de disponible ressourcer.
In response to the points raised by members, Mr Delors stressed the need to bear in mind the constraints imposed by the Treaty, the Single Act, the Council's decisions and the availability of resources when analysing the programme for 1991.
Efter debatten vedtog Parlamentet en detaljeret beslutning om 1991programmet.
At the end of the debate, the House adopted a detailed resolution on the programme for 1991.
som situationen i Golfen og i de baltiske lande havde bragt for dagen, gjorde det mere nødven­digt end nogensinde med en fælles udenrigspoli­tik.
Members also debated the seventh annual report on the application of Community law and called for a breakdown of infringe­ments by sector as well as a more political approach to the issue.
Parlamentet drøftede også den 7. årsberetning om anvendelsen af fællesskabsretten og anmo­dede om, at der blev foretaget en analyse af overtrædelserne sektor for sektor, og at der blev indtaget en klarere politisk holdning til situatio­nen på dette område.
With regard to events in the Baltic republics, Mr Andriessen, for the Commission, said that the increasingly severe difficulties cau­sed by the situation in the Gulf and the Baltic republics made a common foreign policy even more essential than before.
En stor del af dem forsik­rede Kommissionen om, at de gik ind for en afbalanceret politik, der bedst muligt tager hen­syn dels til anerkendelsen af balternes egenart og folkeretten, dels til de resultater, der er opnået gennem perestrojkaen, samt unionens helt specifikke vanskeligheder.
Mr Andriessen's speech won broad approval in the House and many members spoke to assure the Commission that they would support a policy which took account, in as balanced a way as possible, of the special situation in the Baltic republics and the rights of the Baltic peoples on the one hand, while acknowledging the achieve­ments of perestroika and the specific diffi­culties currently facing the Soviet Union on the other.
Som svar på en række spørgsmål herom redegjorde Frans Andriessen nærmere for støtten til USSR og understregede, at det var umuligt at drøfte det baltiske spøgsmål inden for CSCE, ikke fordi EF-staterne var imod det, men på grund af modstand fra andre lande, f.eks. USSR.
Replying to questions, Mr Andriessen explained the different types of aid being given to the Soviet Union and added that the fact that the Baltic issue could not be discussed within the frame­work of the CSCE was not due to a refusal to do so by the Member States of the Com­munity but rather to opposition to the idea from other countries, notably the USSR.