natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„. % af befolkningen (15-64)
Recent changes in unemployment
. % af arbejdsstyrken
„. % population (15-64)
I det tidligere Øst tyskland steg arbejdsløsheden fra under 11% i 1991 til næsten 16% i 1994.
The increase in unemployment was particularly pronounced in Finland
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier beskæftigelsen i både industri og servicesektor hurtigere i denne pe riode end i de forudgående år i mod sætning til mændenes.
Summary and conclusions : trends and strategies
beskæftigelse steg med 4,5%.
Employment of men and women more than women and in consequence the number of men in work declined by 5%.
Men siden 1990 har den langsigtede ten dens atter gjort sig gældende, og antallet af mænd i beskæftigelse er faldet markant.
Since 1990, year, around four times the rate of growth of jobs for men in this sector), this was not sufficient, unlike in the past, to compensate for the reduction in jobs in industry and agriculture.
Antallet af kvinder i beskæftigelse er også faldet, men dog langt mindre.
While the employment of women has also fallen, the decline has been very much less.
Siden arbejdsløsheden toppede i foråret 1994 er arbejdsløsheden i EU faldet igen, men kun meget langsomt.
Since the peak rate reached in the Spring of 1994, unemployment in the Union has come down, but only very slowly.
Ved den seneste månedsoptælling (maj 1995) var den gen nemsnitlige arbejdsløshedsprocent stadig næsten 11%, hvilket kun er en lille smule mindre end året før.
At the latest monthly count (May 1995), the average rate was still almost 11%, only margi nally below the level a year earlier.
Selv om væksten i BNP i EU synes at være taget til i midten af 1993, har det hidtil kun haft minimal ind virkning på arbejdsløsheden.
Although growth of GDP in the Union seems to have resumed in mid-1993, this as yet has had a minimal impact on the numbers out of work.
Kun i fem EU-lande, Danmark, Spanien, Nederlandene, Finland og Sverige, faldt arbejdsløsheden (justeret for sæsonbetingede udsving) med mere end 0,1% af arbejdsstyrken i løbet af de første fem måneder af 1995.
Only in five Member States, Denmark, Spain, the Netherlands, Finland and Sweden, did unemployment (on a seasonallyadjusted basis) fall by more than 0.1% of the labour force, in the first five months of 1995.
I de øvrige lande forblev den enten uændret eller steg endda — i Portugal med hele 0,6%.
In the others, it either remained unchanged or increased, in Portugal, by as much as 0.6%.
Denne tendens var fælles for de fleste EU-lande, og i alle landene har kvinderne øget deres andel af be skæftigelsen i servicesektoren i de seneste år.
This tendency was common to most Member States and in every case, women have increased their share of employment in services in recent years.
Som det fremgår af det følgende, er en stadig større del af disse job deltidsjob frem for fuld tidsjob.
As described below, an in creasing proportion of these jobs have been parttime rather than full-time.
Det er endnu vanskeligt at sige noget om, hvorvidt væksten i kvindernes beskæftigelse i service sektoren skyldes deres større villig hed til at arbejde på deltid, eller om det stigende antal deltidsjob tværtimod er et resultat af, at kvinderne ønsker at arbejde på deltid — med andre ord, om den vigtigste under liggende faktor er øget efterspørgsel efter kvindelige arbejdstagere eller øget efterspørgsel efter arbejdstagere på deltid.
How far the growth in employment of women in services is a consequence of their much greater readiness to work parttime and how far, on the contrary, the increased importance of parttime working is itself a result of women wanting to work parttime — in other words, whether the main underlying factor is an increased demand for women or an increased demand for parttime workers — are questions which remain unanswered.
Det er dog bemærkelsesværdigt, at kvindernes andel af beskæftigelsen er steget alle steder, selv i de lande, hvor deltidsarbejde ikke er særligt udbredt.
However, it is significant that the share of women in employment has increased every where, even in countries where parttime working is relatively unimportant.
Den vigtigste umiddelbare årsag til stigningen i mændenes beskæfti gelse i slutningen af 1980'erne var væksten i beskæftigelsen i industri en, hvor mændene udgør 75% af arbejdsstyrken.
The main proximate cause of the increased employment of men in the late 1980s was the growth of jobs in industry where men account for 75% of the work force.
I de ti år forud faldt beskæftigelsen i industrien ganske betydeligt, hvilket resulterede i, at netop mændene mistede mange ar bejdspladser.
In the ten years before then, employment in industry fell significantly resulting in large scale job losses for men.
Selv om antallet af mænd i beskæftigelse steg i service sektoren, var det ikke nok til at opveje dette fald plus det ganske betydelige fald i beskæftigelsen i landbruget. Fra 1987 til 1990 i årene med høj nettovækst i beskæftigelsen steg beskæftigelsen i industrien med 6%, og antallet af job i denne sektor, som var besat med mænd, steg med 5%.
Though the number of men em ployed in services increased, this was not enough to offset this fall coupled with the substantial de cline in agriculture.
Resultatet var, at mændenes samlede beskæftigelse steg, men dog kun halvt så meget som kvindernes, hvis andel af de nye job var større end deres eksisterende andel af beskæftigelsen både i industrien og i servicesektoren.
As a result, the overall employ ment of men expanded, though still by only half as much as that of women, whose share of new jobs was more than their existing share of employment in both industry and services.
For mændene er dette af stor betydning i betragtning af det ved varende fald i beskæftigelsen i in dustrien, som næppe kan forventes at vende, og det er en meget afgørende faktor for mændenes jobudsigter i de kommende år.
So far this slow and far from universal fall is very much in line with the experience in the previous period of recovery from the mid1980s on.
Dengang tog det tre år, efter at arbejdsløsheden havde toppet, før den begyndte at falde mærkbart.
Then it took three years after unemployment had reached its peak for the rate to begin to fall significantly.
Hvis det holder stik, skal vi muligvis helt frem til midten af 1997, før der kan registreres større fald i arbejdsløsheden.
On that experience, it may not be until the middle of 1997 that major reductions in unemployment occur.
Det er dog ikke sikkert, at historien gentager sig, men de foreløbige prognoser for væksten i beskæftigelsen i 1995 og 1996 er ikke mere optimistiske end sidste gang.
It is not inevitable that history should repeat itself, but present forecasts of employment growth in 1995 and 1996 are no higher than that experienced last time round.
I recessionsperioden mellem 1990 og 1994 var faldet i beskæftigelsen i industrien langt større end stigningen i de tre forudgående år.
In the period of recession between 1990 and 1994, jobs in industry fell by substantially more than the rise over the preceding three years.
Ikke desto mindre steg kvindernes procentvise andel af
As in the past, this hit men much
Det har været en vedvarende ten dens i EU, at antallet af mænd i beskæftigelse er faldet, og antallet af kvinder i beskæftigelse er steget. I de ti år før 1985 faldt antallet af mænd i beskæftigelse med 4%, mens antallet af kvinder i beskæfti gelse steg med 10%.
For men, given the longterm reduction of jobs in industry, which there is little reason to expect to be reversed, the answer is of some im portance and is a major issue underlying their job prospects in future years.
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier smule mere end blandt kvinderne.
Summary and conclusions : trends and strategies
Ifølge de hidtidige erfaringer må dette forventes at fortsætte i det kommende par år, efterhånden som outputtet og antallet af job i frem stillingsindustrien begynder at stige igen, og stadigt flere kvinder søger tilbage til arbejdsstyrken på grund af de øgede chancer for at få et job.
Despite the larger job losses suffered by men, the rate of unemployment among women remains higher (averaging around 1273%) than for men (averaging just over
Erhvervsfrekvensen faldt også blandt ældre mænd over 55 år, og igen hurtigere end i de foregående år, hvilket er udtryk for en accelererende tendens i retning af førtidspensionering, fordi mænd i denne aldersgruppe, som mistede deres job, fik sværere ved at finde et nyt.
During this period, employment fell by 6 million and unemployment rose by 5 million; the labour force, therefore, declined by 1 million. Given the growth of working-age population and trends in rates of participation, the Union's labour force would have been expected to expand by some 4 million.
Mellem 1991 og 1994 faldt antallet af mænd over 55 år i arbejdsstyrken i samtlige EU-lande, bortset fra Tyskland, Grækenland og Irland, og det var kun i Tyskland, der var tale om en mærkbar stigning.
In other words, without the increased with drawal of young people and men aged 25 and over, there would have been 5 million more people in the work force in 1994 than there actually were.
Beskæftigelsen og forøgelsen af arbejdsstyrken i beskæftigelsen.
The fall in labour force participation which underlies this reversal of trend was especially marked among young people under 25.
På grundlag af er faringerne fra 1980'erne kunne ganske mange af dem, som tilsyneladende har følt sig tilskyndet til at trække sig ud af eller undlade at gå ind på arbejdsmarkedet på grund af manglende beskæftigelsesmuligheder, blive trukket ind i arbejdsstyrken igen, når der bliver flere job.
The reduction in the proportion of this age group joining the labour market, which occurred in all Member States apart from Greece and Luxembourg, was by itself responsible for a reduction in the Union's work force of 3 million over this period, considerably more than in preceding years.
Hvis det sker, kan det, ganske som det var tilfældet i slutningen af 1980'erne, betyde, at arbejdsløsheden vil falde langt mindre, end man kunne forvente, når beskæftigelsen stiger.
Almost all of this decline in participation was mirrored in an increase in the proportion remaining in education and training, which in most parts of the Union, rose at a higher rate than previously (as described further below).
Mellem 1985 og 1990 voksede arbejdsstyrken således med næsten 1% om året, dvs. kun en smule mindre end den stigning i beskæftigelsen, der nu forventes, hvilket betyder, at der kun vil kunne registreres et meget begrænset fald i arbejdsløsheden.
Between 1990 and 1994, the number of men in the labour force aged 55 and over fell in all Member States except Germany, Greece and Ireland, and only in the former was there any significant rise in numbers. bers.
Endnu mere foruroligende er det nok, at ganske mange mænd i den bedste arbejdsdygtige alder, dvs. mellem 25 og 54 år, også trak sig tilbage fra det officielle arbejdsmarked. I alle EU-landene faldt er hvervsfrekvensen blandt mænd i denne aldersgruppe, og faldet var særligt udtalt i Italien, Irland og Storbritannien.
More disturbingly perhaps, significant numbers of men of prime working age, between 25 and 54 also withdrew from the formal labour market.
Det medførte en indskrænkning i EU's samlede ar bejdsstyrke på næsten 1,2 mio. i denne periode.
In total, this was responsible for reducing the Union's work force by almost 1.2 million over this period.
Antallet af personer i arbejdsstyrken, som voksede med næsten 1% om året i anden halvdel af 1980'erne, da beskæftigelsen steg, faldt igen i recessionsårene mellem 1991 og 1994.
These developments also have potentially important implications for labour force growth over the short and medium-term as the Union economy recovers and as the rate of net job creation in creases.
Mangelen på jobmuligheder synes at have tilskyndet specielt mange mænd til enten at trække sig ud af arbejdsstyrken eller vente med at træde ind.
On the experience of the 1980s, sizeable numbers of those who have been seemingly encouraged by the lack of employ ment opportunities to withdraw from, or not to enter, the labour market could be attracted into the work force as more jobs become available.
Samtidig bremse des den stigende tendens i den procentvise andel af kvinder i den arbejdsdygtige alder på jagt efter arbejde ganske betydeligt i disse fire år; tallet havde ellers vedvarende ligget forholdsvis højt igennem hele 1980'erne.
If this occurs, then just as in the latter part of the 1980s, it could appreciably reduce the extent to which unemployment comes down as employment expands.
Denne udvikling var kraftigt medvirkende til at for hindre arbejdsløsheden i at stige endnu mere, end den gjorde i denne periode.
If it occurs at a similar rate as between 1985 and 1990, the employment growth which is now forecast for 1995 and 1996 will have only a minor effect on the rate of unemployment.
Det er naturligvis ikke ensbetydende med, at en sådan stigning i be skæftigelsen ikke vil have en positiv virkning, eller at man på en eller anden måde bør forsøge at holde tilvæksten til arbejdsstyrken nede.
The numbers in the labour force, which expanded by almost 1% a year in the second half of the 1980s as employment increased, contracted during the recession years between 1990 and 1994. The lack of job opportunities seems to have persuaded a significant proportion of men in particular either to with draw from the labour force or to delay entry.
Men det er udtryk for, at der er ganske mange, som ikke figurerer i arbejdsløshedsstatistikkerne, men som gerne ville i arbejde, hvis der ellers var arbejde at få.
At the same time, the upward trend in the proportion of working-age women looking to work, which had persisted at a relatively high rate throughout the 1980s slowed appreciably during these four years.
Denne udvikling havde store konsekvenser for arbejdsløsheden under den seneste recession.
These developments had an important effect on unemployment during the recent recession.
Indskrænkningen af arbejdsstyrken var således særdeles mærkbar mellem 1991 og 1994.
Between 1991 and 1994, the effect of withdrawal
Næsten hele dette fald i erhvervs frekvensen modsvares af en stigning i andelen afunge, der forbliver under uddannelse, og i de fleste EU-lande steg denne andel hurtigere end tidligere (som det vil fremgå af det følgende).
This is not to imply, of course, that such employment growth is not beneficial, still less that labour force
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier for og effektiviteten af de forskel lige instrumenter i arbejdsmarkedspolitikken skal vurderes med regelmæssige mellemrum.
Summary and conclusions: trends and strategies local level, that create jobs which take account of new requirements, e.g. in the environmental and socialservice spheres;
får nogle faglige kvalifikationer.
Point 1: Improving employment opportunities for the labour force growth should be held down by some means.
Så mange som muligt skal have en erhvervsfaglig grund uddannelse og en videreuddannelse, som sætter dem i stand til gennem livslang indlæring at til passe sig de ændringer, der er forårsaget af den tekniske udvik ling, så de er mindre udsat for risikoen for at miste jobbet.
Rather it indicates the substantial numbers of people who do not appear in the unemployment figures but who, nevertheless, would like to work if jobs were available. able.
Bekæmpelse af langtidsledigheden skal være et vigtigt aspekt af arbejdsmarkedspolitikken. Der er behov for forskelligartede arbejdsmarkedspolitiske foran staltninger, der er afpasset efter de meget forskelligartede grupper af langtidsledige og deres behov.
Re-employment: a strategy for the Union reducing nonwage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect on decisions concerning the taking on of employees and in particular of unqualified em ployees;
Disse fem punkter er emnet for den resterende del af rapporten.
Five key areas of policy were em phasised at the Essen Summit as being of major importance for tackling the Union's employment problems:
Andelen af lederjob, tekniske job og job inden for liberale erhverv i den samlede beskæftigelse er gradvis vokset over tid i samtlige EU-lande, og den opadgående ten dens viser ingen tegn på at skulle svækkes.
The significant reduction in participation in the labour force of young people under 25, as noted above, was associated with an equally large in crease in the proportion of those remaining in education and training rather than seeking employment.
Punkt 1: Bedre beskæftigelsesmuligheder for arbejdsstyrken
In some degree, this reflects the policy effort in all Member States to extend the provision of education and initial training for young people to improve their chances of both finding, and remaining in, work (see Part II, Section 1 for details of the policy followed in different parts of the Union and the measures introduced in recent years).
- fremme af initiativer, specielt på regionalt og lokalt plan, som skaber job, der kan dække nye behov, feks. på miljøområdet og det sociale område.
The need for, and efficiency of, the instruments of labour market policy must be assessed at regular in tervals; improving employment opportunities for the labour force, by promoting investment in vocational training.
Beskæftigelsespolitikken skal gøres mere effektiv ved at undgå regler og systemer, som tilskynder folk til at lade være med at arbejde, og ved at gå fra en passiv over til en mere aktiv arbejdsmarkedspolitik.
• a more flexible organisation of work, in a way which ful fils both the wishes of em ployees and the requirements of competition;
Det markante fald i erhvervsfrekvensen blandt unge under 25 år var, som nævnt ovenfor, forbundet med en lige så stor stigning i andelen af unge, der forblev under uddannelse frem for at søge beskæftigelse.
This policy aim is inspired by two related features of the labour market in Member States which are becoming increasingly pronounced.
Dette er i et vist omfang udtryk for en politisk indsats i samtlige EU-lande for at øge tilbud dene om almen uddannelse og er hvervsfaglig grunduddannelse til de unge for at forbedre deres chancer både for at finde og for at forblive i arbejde (se del II, kapitel 1, vedrørende enkeltheder om politikken i de forskellige EU-lande og de foran staltninger, der er gennemført i de seneste år).
In the first place, unemployment rates among those with no educational or vocational training qualifications beyond basic secondary schooling are much higher than for those with such qualifications. In 1994 in the Union as a whole, 13% of those of 25 and over in the labour force without any further qualification were un employed as compared with 9% of those with additional qualifications and less than 6'/,% of those with university degrees or the equivalent.
Stigningen i udbuddet af uddannel sesmuligheder for unge har med ført, at næsten 70% af alle unge mellem 15 og 19 år i EU var under fuldtidsuddannelse i 1994 sammen holdt med kun 60% i 1987. Resultatet er, at 95% af dem i denne aldersgruppe, som blev betegnet som økonomisk inaktive, var i gang med en eller anden form for uddannelse.
• implementing particular measures necessary to help young people, especially school leavers who have virtually no qualifications, by offering them either employment or training.
I de fleste EU-lande er andelen af unge under uddannelse steget i de seneste år i samme takt eller hurtigere, end erhvervsfrekvensen er faldet.
Varying labour market policy measures are necessary accord ing to the very varied groups and requirements of the longterm unemployed.
I Danmark, Irland og Storbritannien var stigningen i andelen af unge under uddannel se, specielt efter 1990, mindre end den andel, der forlod arbejdsstyrken.
a wage policy which encourages job-creating invest ments and in the present situation requires moderate wage agreements below in creases in productivity;
Den procentvise andel af regulært inaktive (hverken i arbejdsstyrken eller under uddannelse) steg altså.
Secondly, there is a strong longterm shift in the structure of jobs from less skilled to more skilled.
I Irland og Storbritannien var stigningen dog meget begrænset, mens der i Dan mark var tale om en stigning fra delige arbejdsmarked. tages særligt hensyn når der udarbejdes støtteforanstaltninger.
The share of managerial, technical and professional jobs in total employment has increased progressively over time in all Member States and the upward trend shows no sign of abating.
Dette politiske mål er affødt af to indbyrdes forbundne fænomener på
These points form the focus of the remainder of this Report.
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier under 2% til 8% afalle unge mellem 15 og 19 år.
Summary and conclusions : trends and strategies compared with less than one in 20 in Denmark and the Netherlands.
I 1994 var kun 5% af alle kvinder i beskæftigelse klassificeret i denne stillingsgruppe sammenholdt med 8,5% af mændene, mens knap 16% af kvinderne arbejdede som teknikere sammenholdt med knap 12% af mændene, og en lidt større andel af kvinderne end af mændene var beskæftigede i liberale erhverv.
schooling were unemployed, just over 772% of those with university degrees or the equivalent, while the comparable figures for men were 12% and under 57,%.
Derfor, og af hensyn til ligestillingen, er det vigtigt, at kvinderne får samme ad gang som mænd til almen og erhvervsfaglig grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i hele de res erhvervskarriere (i del II, kapitel 1, redegøres der mere detaljeret for de enkelte EU-landes politik på dette område).
Prospects for women's employment in relatively low skilled activities such as sales and general services are, in fact, better than for men, but while growth in these areas may help to absorb the large numbers of women unemployed, whether openly or hidden, there is also a need to in crease the opportunities for women in middle and higher level jobs.
Derudover er det, på trods af de forskellige tiltag fra statens side, stadigvæk et faktum, at andelen af helt unge, som i denne forstand er regulært inaktive, varierer ganske meget i EU.
While the recent increase in the proportion of young people remaining in education and training beyond basic schooling is in line with policy across the Union, it is open to question how far, in practice, it mainly reflects a lack of job opportunities.
Tendensen er ganske vist faldende, men tallet er fortsat højest i de fire sydlige EU-lande samt Danmark og Storbritannien på 5 % af den pågældende aldersgruppe.
To the extent that this is the case, participation in education beyond basic schooling may decline or rise at a slower rate in the near future as economic recovery occurs and more jobs become available.
I de øvrige EU-lande er det derimod kun ca. 2%.
Equal opportunities for women
Det vækker endnu merebekymring, at kun 72% af de unge mellem 20 og 24 år, som ikke var økonomisk aktive, var under fuldtidsuddannelse.
In Denmark, Ireland and the UK, especially after 1990, the rise in those remaining in the education system was less than the proportion leaving the labour force.
Det vil altså sige, at hver tiende hverken deltog i arbejdsstyrken el ler var under uddannelse. I Grækenland og Italien var det ca. hver sjette, og i Storbritannien hver ottende sammenholdt med mindre end hver tyvende i Danmark og Ne derlandene.
The relative numbers of those who were genuinely inactive (neither in the labour force nor receiving education or training), therefore, expanded.
I EU som helhed gælder det samme for kvinderne som for arbejdsstyrken som helhed med hensyn til sammenhængen mellem risikoen for at blive arbejdsløs og den pågældendes uddannelsesniveau, selv om ar bejdsløsheden stadig er større blandt kvinder end blandt mænd på samme uddannelsesniveau.
There is a similar trend towards more jobs for women as for men being in the managerial, technical or professional category, requiring more extensive education and higher skill levels.