natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over 20% af alle medlemssta­ternes lønmodtagere arbejder således om lørdagen.
In all the Member States, over 20% of employees worked on Saturdays.
Især er lørdagsarbejde udbredt i Det Forenede Kongerige og Italien (over 50%).
Saturday working was particularly prevalent in the United Kingdom and Italy (over 50%).
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 7­7996
Supplement — Frontier-free Europe, No 1-1996
Lønmodtagere, som arbejder om søndagen (i % af det samlede antal lønmodtagere)
Employees working on Sundays (% of total employees)
I Den Europæiske Union arbejdede 21% af samtlige lønmodtagere om søndagen i 1993.
Taking the European Union of Twelve as a whole, 21 % of the total number of employees worked on Sundays in 1993.
Lønmodtagere, som arbejder om søndagen (i % af det samlede antal lønmodtagere) eurostat
However, the practice frequently involved around 20% of employees in the indi­vidual Member States.
Lønmodtagere, som arbejder i hjemmet (i % af det samlede antal lønmodtagere)
Employees working at home (% of total employees)
Af de 9 mio. lønmod­tagere, som i 1993 arbej­dede i hjemmet, hvilket er 7,5% af det samlede antal lønmodtagere i Europa, erklærer 4%, at det er deres normale arbejds­plads.
In 1993, of the 9 million employees working at home, i.e. 7.5% of the total number of employees in the EU, 4% stated that it was their usual place of work.
22% af de britiske lønmodtage­re arbejder almindeligvis eller lejlighedsvis i hjemmet, hvilket er ca. 3 gange flere end i de lande, som følger efter Det For­enede Kongerige, nemlig Dan­mark, Belgienjyskland og Irland.
In all, 22% of employees in the United Kingdom usually or occasionally worked at home. This was about three times higher than in the countries im­mediately below the United Kingdom, i.e. Denmark, Bel­gium, Germany and Ireland.
I Frankrig omfatter den­ne form for arbejde kun 0,5% af lønmodtagerne.
In France this type of work con­cerned only 0.5% of employees.
' Lønmodtagere, som arbejder i hjemmet (i % af det samlede ant il lønmodtagere)
Employees working at home (% of total employees) eurostat
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 7­7996
Supplement— Frontier-free Europe, No 1-1996
Overtryksudstyr, der udsættes for et tryk på over 0,5 bar — trykkogere, tryktanke, varmtvandsbeholdere mv. — vil snart kunne cirkulere frit i det indre marked, takket være et direktiv, som Rådet vedtog den 23. november 1995. De nye regler, der først skal gennemgås af Parlamentet, forventes at kunne gøre det af med de eksisterende handelshindringer inden for denne sektor.
subject to pressures of more than 0.5 bar, which the EU Council of Ministers adopted on 23 November.
Det sker inden for rammerne af initiativet »Borgerne først«, som blev præsenteret for Rådet den 23. november 1995.
The campaigns will be conducted in the frame­work of the 'Citizens first' initiative, which was presented to the EU Council on 23 November.
Der er blevet udvalgt fem temaer: 1 ) Arbejde og bosættelse i et andet EU-land - 2) Køb af varer og tjenesteydelser på tværs af statsgrænser og brug af finansielle serviceydelser i Unionen -3) At studere i et andet EU-land - 4) At rejse i Unionen - 5) Ikkeunionsborgere og det indre marked.
Five major themes have been selected. They are: firstly, working and residing in another EU country; sec­ondly, making cross­border purchases of goods and services, and taking advantage of financial services in the EU; thirdly, studying in another EU country; fourthly, travelling within the EU and, finally, non­EU nationals and the single market.
Kommissionen udgiver en vejledning om hvert af de fem temaer og vil i sidste halvdel af 1996 uddrage konklusioner af dette projekt for yderligere at for bedre oplysningen af EU-borgerne og beskyttelsen af deres ret tigheder.
Each of these themes will be the subject of a guide, to be published by the Commission. During the second half of the year, the Commission will assess the results of its information campaigns, in order to see if it can do bet­ter by way of keeping EU citizens informed and safeguarding their rights.
Den 24. november 1995 underskrev den estiske premierminister, Tiit Vaehi, officielt sit lands ansøgning om optagelse i Unionen.
Estonia's prime minister, Tut Vaehi, signed on 24 November his country's application to joi n the 15­nation European Union.
Ifølge Vaehi havde Estland bedre forudsætninger for at blive EU-medlem end andre ansøgerstater på grund af landets neutrale budget og valutamæssige tilknytning til D-marken.
He held that Estonia was better placed than other countries for member­ship, given that it has a balanced budget and a currency tied to the German mark.
Estland er den anden baltiske unionskandidat efter Letland, der indgav sin ansøgning til EU-formandskabet den 27. oktober 1995.
Estonia is the second Baltic State to seek member­ship; the first, Latvia, applied on 27 October.
Begge lande har ligesom deres naboland, Lithauen, undertegnet associationsaftaler med Unionen.
Both countries have Association Agreements with the EU, as does their neighbour, Lithuania.
Hurtigst muligt at få indført edb-systemer i transittoldklareringen er den klare hensigt med en rådsresolution, der blev vedtaget den 23. november 1995.
> BRIEFLY Top priority is to be given to the computerization of customs tran­sit procedures, under the terms of a resolution adopted by the EU Council on 23 November.
Rådet henstillede i den forbindelse til Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder at foretage det fornødne. Målet er at få det nye system til at fungere senest i 1998 for at effektivisere kontrollerne.
The resolution also calls on the European Commission and the Member States to take the necessary steps to this end, so that the new system is in operation in 1998 at the latest.
Det sker med henblik på at forebygge og afsløre toldsvindel, der siden 1990 har fundet sted for et beløb af mindst 700 mio. ECU.
The aim is to make customs checks more effective, in order to be able to prevent and detect fraud, which has cost the EU at least ECU 700 million in this area since 1990.
Kommissionen gjorde allerede i marts 1995 Rådet opmærksomt på dette problem.
The Commission drew the Council's attention to this problem last March.
Slovenien besluttede den 25. november 1995 at tilmelde sig den Centraleuropæiske Frihandelssammenslutning, der omfatter Ungarn, Polen, Den Tjekkiske Republik og Slovakiet.
Slovenia decided on 25 November to join the Central European Free Trade Association, whose members are Hungary, Poland, the Czech Republic and Slovakia.
Ifølge den slovenske minister for eksterne økonomiske forbindelser, Janko Dezelak, udgør tilslutningen »et bedre udgangspunkt for at opnå Sloveniens endelige mål, nemlig at blive optaget i Den Europæiske Union«.
For Janko Dezelak, Slovenia's Minister for External Economic Relations, membership represents 'a better starting point for the country's ultimate objective — membership of the European Union'.
# Følgerne af de ustabile valutakurser
# The impact of currency fluctuations
Mindre lovgivning— bedre udøvelse
Stimulation, not legislation
Den monetære ustabilitet bremsede i 1995 Unionens samlede, økonomiske vækst med omkring 0,25-0,50%— iberegnet faldet i dollarkursen.
Turmoil in currency markets, and its effect on the US dollar, led to a slowdown in economic growth of the order of 0.25 to 0.5% in the European Union last year.
Det er et af de afslørede fænomener i en analyse, som Kommissionen offentliggjorde i begyndelsen af november 1995.
This is one of the effects of currency fluc­tuations on the internal market brought to light by an analysis pub­lished by the European Commission in November.
På tre år — 1992-1995 — har fem EU-valutaer tabt mindst 20% af deres værdi i forhold til Det Europæiske Monetærsystems mest stabile møntenheder — D-marken og den hollandske gylden.
In three years, starting in the summer of 1992, five EU currencies have depreciat­ed by 20% or more against the most stable currencies in the European Monetary System — the German mark and Dutch guilder.
Kursudsvingenes skadevirkningerer især gået ud over bil- og tekstilindustrierne i nationer med stabil valuta og endda i visse af de regioner i de valutastærke lande, som grænser op til medlemsstater, hvis mønt er faldet i kurs.
The car and clothing industries, for example, have been unfavourably affected by currency fluctuations in countries with stable currencies, as have some frontier regions close to countries whose currencies have depreciated.
For Kommissionen at se er denne udvikling et bevis på, at det haster med at få indført fælles valuta.
For the Commission such developments point to the urgent need for a single currency.
I 1996 vil Kommissionen kun fremsætte 19 nye lovgivningsforslag mod 43 i 1995.
The European Commission will propose just 19 new pieces of leg­islation this year, as against 43 in 1995.
Herved efterleves princippet om at »handle mindre for at handle bedre«, som kommissionsformand Jacques Santer lancerede i begyndelsen af 1995.
This is in keeping with the principle of 'doing less, but doing it more effectively', set out by Commission President Jacques Santer at the beginning of 1995.
Fuldførelsen af det indre marked og en korrekt anvendelse af de allerede vedtagne regler er en af hovedmålsætningerne i Kommissionens arbejdsprogram for 1996, der blev præsenteret den 15. november 1995.
Completing the single market, even while ensuring the effective implementation of the legislation already in force, is one of the key priorities of the Commission's 1996 programme, unveiled on 15 November.
De øvrige højtprioriterede emner er — ligesom i 1995 —beskæftigelsen, Den Økonomiske og Monetære Union, regeringskonferencen, hvor unionstraktaten skal revideres, samt Unionens forbindelser med resten af verden.
As in 1995, the Commission's other priorities deal with employment, economic and monetary union, the intergovernmen­tal conference on reforming the Treaty on European Union and the EU's external relations.
Dette sidste kapitel handler ikke mindst om at forberede Central- og Østeuropas deltagelse i Unionens enhedsmarked.
Preparing Central and Eastern Europe for the European single market is a key feature of these relations.
Kommissionen indledte den 9. november 1995 en fire måneders høringsrunde om det »2. bankdirektiv«.
The European Commission launched on 9 November four months of con­sultations over the second banking directive.
Man vil herigennem søge at undgå, at med lemsstaterne misfortolker denne »banklov« og derved hindrer, at der kan udbydes bankservice på tværs af grænserne.
The aim is to ensure that Member States do not interpret this 'law' in such a way as to prevent the cross­border offer of banking services.
Kommissionen ønsker via høringen at lodde stemningen i banksektoren, blandt bankbrugere og på regeringsplan.
The Commission meanwhile is seek­ing the views of bankers, customers and national governments.
LANG VEJ IGEN FOR DET INDRE MARKED
The European Commission would like to stimulate the information society, while finding room in it for all the official languages of the European Union.
Med sigte på at stimulere udviklingen af »informationssamfundet« ved at sikre plads til alle officielle EU-sprog, fremsatte Kommissionen den 8. november 1995 et forslag til medlemsstaterne om et treårigt program (19961998).
To this end it proposed to the Fifteen on 8 November a three­year programme (1996­98), which would help businesses, in particular, to use the services of translators and interpreters via computerized networks.
Med et budget på 15 mio. ECU ville programmet blandt andet kunne lette erhvervslivets adgang til oversættere og tolke via datanet.
The new programme would have a budget of ECU 15 million.
For bedre at fastslå oplysningsbehovet blandt Unionens befolkning og virksomheder, hvad angår den fremtidige overgang til fællesmønt, afholder Kommissionen en rundbordskonference om den fælles valuta. Arrangementet foregår den 22.-24. januar 1996 i Bruxelles og samler omkring 300 topledere fra alle berørte sektorer.
The European Commission is organizing a round table on the single cur­rency in Brussels from 22 to 24 January of this year.
Som supplement til spillereglerne for telekom-sektoren, der skal liberaliseres inden 1998, fremsatte Kommissionen den 14. november 1995 to forslag.
The aim of the round table is to determine the information needs of both the public and the business community with regard to the introduction of the single currency.
Det indre marked fungerer endnu ikke, som det skal — Kommissionen og medlemsstaterne må fortsat arbejde hårdt for at nå .målet.
The single market is not working properly as yet, and the European Commission and the 15 Member States must put in a lot of hard work in order to make it work.
Det var kernen i den meddelelse, som Europa-Kommissæren for det indre marked, Mario Monti overbragte Rådet den 23. november 1995, idet han fremlagde den seneste situationsrapport.
That, in substance, is the message which the European Commissioner responsible for the single mar­ket, Mario Monti, delivered to the EU Council of Ministers on 23 November, when he presented the Commission's latest assess­ment of the single market.
Kommissionen har for første gang undersøgt, hvorvidt alle foranstaltninger vedrørende det indre marked er blevet iværksat — og ikke blot dem, der indgik i hvidbogen »Mål 1992«.
The Commission examined for the first time the implementation of all the measures concerning the single market, and not simply those set out in the White Paper on the 1992 programme.
Ud af de 1 308 direktiver, der skulle omsættes til national lovgivning, havde halvdelen af medlemsstaterne således pr. 21. november »glemt« de over 100. Den gennemsnitlige »efterlevelsesgrad« lig ger på 90,4%.
Thus of the 1 308 directives which had to be transposed into national law, more than 100 had simply been 'overlooked' by half the Member States as of 21 November, while the average rate of transposition stood at 90.4%.
Der er stadig særligt udtalte problemområder, nemlig den frie personbevægelighed - især, hvad angår anerkendelsen af erhvervsuddannelser, de offentlige udbudsmarkeder, forsikring, de nye teknologier og Av-sektoren samt den industrielle og intellektuelle ejendomsret.
They include the free movement of persons, particularly as regards the recognition of professional training; public procurement; insurance; new technologies and services; the audiovisual sector and intellectual and industrial property.
Kommissionen har bebudet, at man nu hurtigere vil skride ind over for overtrædelser, og at det indre marked skal tilpasses den teknologiske udvikling.
The Commission has announced accelerated infringe­ment proceedings and adjustments to the single market to take account of technological change.
Kommissionen foreslog den 8. november 1995 medlemsstaterne at gøre en fælles indsats for udviklingen af personlig kommunikationsservice pr. satellit.
In order to complete the ground rules of a liberalized telecommunications sector in the run­up to 1998, the European Commission submitted two pro­posals on 14 November.
Denne teknologi er særlig interessant for de regioner — navnlig i de sydlige EU-lande og i Central-/Østeuropa — der i dag er dårligt dækket af mobiltelefonnet. telefonnet.
The first seeks to guarantee that the Fifteen will grant licences to telecommunications operators in a non­discriminatory manner, and the second to ensure that rented lines are available in sufficient numbers and on terms which allow the information society to develop.
Det Grænseløse Europa, nr. 7-7996
Such regions are to be found notably in the southern parts of the EU and in Central and Eastern Europe.
♦idéer for håndværks­ og småvirksomheder oprettet en sammenslutning af europæiske børsmæglere, bør også fremhæves.
♦ Ideas for the craft industry and small businesses to promote capital participation in European SMEs with high growth rates and good prospects on foreign markets.
Europas to sekundærmarkeder for SMV­kapital forventes at være funktionsklare i løbet af første halvår 1996.
The two secondary European capital markets for SMEs will no doubt become operational during the first half of 1996.
Ovennævnte initiativer, der supplerer de eksisterende, nationale ordninger, er resultatet af rent kommercielle aktiviteter.
These initiatives complement existing national bodies and are purely commercial in origin.
Men dette betyder ikke, at Kommissionen og medlemsstaterne må holde sig helt uden for aktiviteterne og dermed risikere at svække den poli­tiske målsætning med forehavendet, nemlig at forbedre adgangen til langfristet kapital for europæiske SMV med potentiale for hur­tig vækst — deriblandt fremtidens førende industri­ og service­virksomheder.
This does not mean, however, that the European Commission and Member States must have nothing to do with them at the risk of weakening the political aim of the operation which is to improve the access to long­term cap­ital for SMEs with a potential for rapid growth, among which are to be found the future champions of manufacturing and service industries.
Målet er at lette oprettelsen af europæiske sekundærmarkeder for SMV­kapital.
The aim is to facilitate the creation of secondary European capital mar­kets for SMEs.
♦ Hjælp til SMV via »samordnede aktioner«
♦ Helping SMEs through 'concerted action'
I EU findes der i dag næsten 16 millioner håndværks­ og »småvirk­somheder«.
There are nearly 16 million small businesses and craft enter­prises in the European Union today.
De repræsenterer i alt mere end 40 millioner arbejds­pladser og 60­80% af de nye jobs, der er skabt inden for de sidste fem år.
They employ more than 40 million people and account for 60 to 80% of the jobs cre­ated in the last five years.
Men disse virksomheder kan ikke fortsætte med at optage arbejdskraft, medmindre deres udviklings­ og konkurrencevilkår sikres.
However, they can only continue to provide jobs if the conditions necessary for their development and competitiveness are assured.
Kommissionen har i anledning af den »Anden europæiske konference om håndværk og den lille virksomhed« bestræbt sig på at finde ud af, hvilke vanskeligheder denne sektor står overfor, samt at analysere de mulige løsninger herpå.
During the second European Conference on the Craft Industry and Small Enterprises, held in Berlin in September 1994, the European Commission tried to identify the challenges facing this sector, and to analyse possible responses to its concerns.
I meddelelsen »Håndværk og småvirksomheder ­ nøglen til vækst og beskæftigelse i Europa«, der blev vedtaget i slutningen af okto­ber 1995, har Kommissionen indkredset ti vigtige indsatsområder, for hvilke man har præciseret bestemmelserne for iværksættelsen inden for det tredje flerårige program til fordel for små og mel­lemstore virksomheder (SMV) og håndværk (1997­2000).
In the communication enti­tled 'The craft industry and small enterprises: key to growth and employment in Europe', adopted at the end of October 1995, the Commission selected 10 high priority measures, the modalities of which will be set out in the third multiannual programme in favour of SMEs and the craft sector (1997­2000).
De primære aktionspunkter består i fortsat at forenkle admini­strationsbyrden og forbedre SMVs integrering i det indre marked, styrke det europæiske og internationale SMV­samarbejde og bidrage til at få oprettet tværnationale udviklingskontorer.
The measures to have special priority attention include: continuing the action of administrative simplification and improving the integration of SMEs in the internal marked­strengthening transnational and international cooperation between SMEs; supporting the creation of cross­border devel­opment agencies.
Der er desuden planlagt forskellige uddannelses­ og kursusaktiviteter for blandt andre kvindelige virksomhedsledere og unge håndværkere samt projekter, der skal fremme såvel den indbyrdes anerkendel­se af eksamensbeviser og erhvervskompetence som udnyttelsen af den nye informationsteknologis muligheder.
Various measures of vocational training and perfecting the skills of women managers and young craftsmen, for example, are envisaged. Work aimed at making the EU­wide recognition of diplomas and professional qualifications easier is also envisaged, as are activities designed to take advantage of the possibilities offered by the new information technologies.
Forbedring af håndværks­ og småvirksomhedernes adgang til finansiering er emnet for en række konkrete initiativer, herunder udvikling af begrebet gensidig kautionering.
Better access to financing by craft enterprises and small businesses will be the aim of a number of concrete initiatives, such as the development of mutual guarantee schemes.
Man vil på forskellig vis kunne højne personalets kundskabsniveau samt lave analyser og statistikker over sektorens økonomiske funktion og iværksæt­te et »europæisk akademi for håndværks­ og småvirksomheder«. Endelig ville man via en systematisk høring af de formidlende organer kunne sikre de små virksomheder en bedre repræsentati­on på EU­niveau.
A number of actions could be undertaken to improve knowledge of the sector — through analyses and sta­tistics relating to its economic role and the creation of a European institute for crafts and small businesses.
Kommissionen har derudover planlagt at udstede henstillinger på fem punkter, der især går ud på at forbedre udvekslingen af viden om den bedste praksis med hensyn til: at få inddraget sektorens repræsenterende organer mere effektivt i de forskellige koordine­ringsinstansers arbejde med emner vedrørende EU­politik, — at fremme uddannelser med vekslende teori/praksis og fremdyrke iværksætterånden, — at skabe bedre rådgivningsmuligheder for iværksættere og ledere af helt nye virksomheder, samt at tage større hensyn til håndværks­ og småvirksomheder, når der udar­bejdes tekniske normer.
The recommendations would aim, above all, at strengthening the involvement of representative bodies of craft firms and small businesses in the preparation of national positions within the framework of Community programmes; promoting apprenticeship and vocational training, using sand­wich courses; strengthening the spirit of enterprise creation; strengthening access to consulting for entrepreneurs setting up in business and for recently created businesses and, final­ly, taking more account of craft enterprises and small busi­nesses when drawing up technical standards.
Det første forum om »støtteforanstaltninger for erhvervslivet — etablering og indkøring af nye virksomheder« fandt sted i Madrid den 16.­17. november 1995.
The first forum on business support measures was held in Madrid on 16 and 1 7 November 1995; its theme was creating and supporting new businesses.
Arrangementet samlede over 300 deltagere, herunder repræsentanter for alle medlemsstater, højts­tående embedsmænd, eksperter, faglige organisationsledere og virksomhedschefer.
The forum brought together more than 300 participants, including representatives of the 15 EU Member States, senior officials, experts, heads of pro­fessional organizations and company managers.
Forummet analyserede de enkelte landes for­skellige støtte til virksomhedsetablering og ­indkøring og omfatte­de desuden en debat om de bedste metoder i praksis samt om, hvordan idéerne eventuelt kunne udnyttes andre steder.
The forum made it possible to analyse the various national measures for encouraging the creation and launch of new businesses and to organize a debate on the 'best practices' and their eventual transposition.
Desuden blev der i tre arbejdsgrupper diskuteret mere konkrete støttefor­anstaltninger for unge virksomheder på områderne finansiering og skatteforhold, uddannelse og rådgivning samt infrastrukturer — f.eks. iværksætteragenturer, videnskabelige tjenester, erhvervscentre mv.
Three workshops were devoted to the more selective study of specific support measures in favour of busi­ness start­ups in the financial and fiscal fields; training and consultancy services and such supporting structures as nurs­eries for businesses and science parks.