natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er aldrig gjort så store fremskridt i henseende til kvindesagsarbejde, respekten for kvinder og ligestilling mellem kønnene, men samtidig kan man konstatere en meget tydelig stigning i forbruget af sexprodukter.
And, in the long run, we will have understood that it is in the field of edu­cation, training and the permanent education of children and adolescents where we must concentrate our efforts.
(1) Rapport af 14.12.95 af Maria Paola Colombo Svevo, som er referent for Europa-Parlamentets Udvalg om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender, vedrøren de menneskehandel.
(1) Report of 14 December 1995 on trade in human beings by Maria Poala Colombo Svevo, Rapporteur for the European Parliament Committee on Civil Liberties and Internal Affairs.
Jf. også resolutionen af 14.04.89 (dok.
See, also, the resolution of 14 April 1989 (doc.
A2-52/89) om udnyttelsen af prostituerede og den Illegale menneskehandel - rapporter af Michèle Hirsch (medlem af den belgiske menneskerettighedsllga og af Europarådet), der Især omhandler en komparativ ana lyse af et stort antal interna tionale konventioner specielt om menneskehandel.
A2­52/89) on the exploitation of prostitution and the trade of human beings. Reports by Michèle Hirsch of the Belgian league of human rights and the Council of Europe, presenting, particular­ly, a comparative study of the numerous international conven­tions on the human slave trade.
Belglen har oprettet en "interdéparte mental koordinationsenhed til bekæmpelse af den internatio nale handel med mennesker" (Kongeligt dekret af 16.02.95).
Belgium has set up an Interdepartmental coordination unit against the international trade in human beings (Royal Decree 16/02/95).
Den tredje vej mod målet består derfor i at lære om det enkelte menneskes rettigheder, forpligtelser og friheder.
Thus, the third step is educating the popu­lation as to the rights, duties and liberties of the individual.
Det viser sig at være meget afgørende at få denne indlæring helt fra barndommen, gennem hele opvæksten og under den fortsatte uddannelse.
This type of education has proven to be essential already from child­hood, throughout a person's studies and in their continuing education.
Globale problemer kræver globale svar
Global issues, global treatment
Visse aspekter af handelen med sex (menneskehandel, nutidige former for slaveri osv.) et permanent overvejelses- og samrådstema for De Forenede Nationers menneskerettighedskommission.
The sex trade constitutes ­ from certain perspectives (the traffic in human beings, contemporary forms of slavery, etc.) a topic of permanent reflection and discussion at the United Nation's Committee on Human Rights.
Samtidig på man håbe på, at europæerne under sig selv en virkelig dybdegående debat og ikke alene tager højde for alle konkrete aspekter og spørgsmål men også for de mere følelsesladede punkter, så vi kan få den størst mulige indflydelse i FN-samarbejdet.
Similarly, we can hope that Europe too will launch an all­encompassing debate taking into account not only all aspects and questions, but also the sensitive issues involved, in order to have every chance of having an impact in Geneva and at the UN.
Jacques Delors har ofte under streget fordelene ved et økonomisk og politisk stærkt Europa over for de økonomiske og finansielle kræfter på verdensplan.
Jacques Delors often underlined the advan­tages of an economically and politically strong Europe in the light of the global financial and economic stakes.
Dette gælder ikke mindre, når der er tale om emner af den slags, vi her i store træk har været inde på. ·
This is no less true of themes such as those we have just touched upon! o
informationssamfundet perspektiver
the information society
) nformationssamfundet synes at give rammerne og de teknologiske hjælpe­midler til at kunne realisere drømmen
... the dream of universal learning? J cation (nearly 50 million subscribers and growing), there can be no doubt that such interactivity of everyone with everyone opens the door to a different future.
I de ­ eller et stort ekstra marked, indespærret i konkurrencens diktatur? Den aktuelle debat om udviklingen af denne nye masse­kommunikation (næsten 50.000 abonnenter med udsigt til flere) viser klart, at alles ind­byrdes aktivitet med alle åbner et vindue til en anderledes fremtid.
"Communication is changing: we are moving from an active monopolist transmit ter which broadcasts to multiple passive receptors, towards a scenario where innumerable and theoretically unlimited entities are both emitters and receptors, and what is more, are totally active" (3).
om en universel vidensudbredelse og et verdensomspændende samarbejde om kundskabernes frembringelse. Super­BBS'erne (Bulletin Board Systems) ­ dvs. de mellemliggende net og deres indbyr­des sammenkobling, også kaldet
he Information Society seems to provide the framework and the technological instruments to realise the dream of universal learning and to achieve a global collaboration in such an effort.
Internet (hvoraf betegnelsen "nettenes net") ­ er grundlaget for en kommunikationsforga­belse, som hidtil i hovedsagen har været forbeholdt forsknin­gen (først den militære og siden den videnskabelige).
limited essentially research world (first then scientific).
Drømmen opstod i oldtidens Grækenland, hvor man var mindre optaget af, hvem der stod bag en påstand, end om at fa sikkerhed for dens sandfærdighed. Denne idé synes ifølge Augusto Illuminati (4) at være blevet dyrket af blandt andre Averreoès (født 1126 på Cordoba og en stor kender og oversætter af Aristoteles) i hans tankeeksperiment om, at det mulige intellekt kunne gøres til noget upersonligt.
First appearing in the culture of ancient Greece, where less importance was given to the author of information than to the guarantee of its truthfulness, the dream seems, according to Augusto Illuminati (4), to have been cultivated by amongst others, Averroès (born in Cordoue in 1126, expert on and translator of Aristotle).
Begrebet om "det almene intel­lekt" optræder også i Marx' Grundisse.
He believed that potential intellect could be turned into something impersonal.
Silvana Panciera har siden 1983 ledet "Cen­teret for orientering og uddannelse i ny tekno­logi" tilhørende CASI­UO, som er en organi­sation for samfunds­ og erhvervsmæssig ind­slusning af unge ar­bejdsløse ved hjælp af informationsteknologi.
Technically, a computer, a modem, a subscription to a "server" computer and a telephone line are all that is necessary for anyone to tap into the nerve centres of knowledge (universities, research centres, libraries...) and to participate personally in exchange and diffusion of ideas.
... og til nutidens kulturelle spørgsmål
...and today's cultural issues he was Belgian iurope" ork on zenship
"Internauter, kollektiv intelli­gens, det globale og virtuelle universitet, teknokreatører osv." et kodesprog om nogle realite­ ter, hvis omrids endnu er meget bevæge­ligt og upræcist.
"Internaut, collective intelligence, virtual global university, technocreators, ..." are terms which describe a still very unstable reality with imprecise boundaries.
Nogle hylder denne magt, "som gør det muligt at håndtere et univers uden inerti, men ikke uden intel­lektuelle hindringer eller risici" (1).
Some are overjoyed by this power "that offers the manipulation of a weightless universe, but not without intellectual difficulties nor without risks" (1).
Andre skræmmes over at se de eksiste­rende uligheder vokse eller nye dukke op i horisonten.
Others are horrified to see inequalities growing or new ones on the horizon.
Hvordan kan man undgå at bekymres, når man ved, at "over halvde­len af menneskeheden aldrig har ringet til nogen, eller at der er flere telefonlini­er på Manhattan end i hele Afrika syd for Sahara?" (2).
How can we not be concerned when "more than one half of human kind has never dialed a telephone number, and when there are more telephone lines in Manhattan alone than in all of Sub-Saharan Africa" (2).
Brugen af denne term, når bestemte oplysninger tænkes udbredt til millioner af brugere, forekommer mig betydeligt mere virkelighedsnær.
The use of this word, when talking about practices involving millions of users, seems to me in keeping with reality.
Udtrykket information indgyder nemlig den forestilling, at der er tale om et budskab, som godt kan indeholde en vis ensidighed (alt efter de disponible oplysninger og uden, at disse nødvendigvis har kunnet sættes ind i en bredere sammenhæng), og som helt sikkert er subjektivt (idet ikke alle dem, der kom­munikerer, har tilegnet sig en universitetsfor­skers deontologi og uddannelse i videns­fremstilling).
"Information" implies the notion of a message which accepts a certain bias (according to indicators available at that time and without necessarily being able to integrate them into a larger context) and subjectivity (not everyone communicating has the training of a university researcher for the production of knowledge). It will be a challenge for future education to integrate the learning of skills to produce information of all kinds.
En af fremtidens vigtige udfor­dringer er derfor, at alle og enhver på grund­læggende niveau lærer at fremlægge oplys­ninger, hvad enten, det drejer sig om kildea­
The value of the communication device, outside research environments in which it has been used since the sixties, depends on the trust we can place in such information and its authors.
Vil cyberspace blive menneskeligt eller teknokratisk?
Will cyberspace be humanist or technocratic?
Bliver det et forum for almen kulturel udbredelse, et tale­ og informationsrum for de mindst bemidle­
Will it become a space for the démocratisation of culture, a place of free speech and information for those most in need, or will it be another vast competitive market?
nalyse eller om mulighederne for en almen udbredelse. Værdien af disse metoder uden for forskermiljøerne, som har brugt dem siden 60'erne, ligger jo i den tiltro, man kan have til hele denne oplysningsmasse og dens ophavsmænd.
...a challenge for women the telecommunications market (except in Spain, Portugal, Ireland and Greece).
'Trance Telecom har i sin egenskab af offentlig tjeneste - men selvfølgelig også i sin egen interesse - besluttet at gøre en ende på denne uligelige situation" (5).
pedophile networks already uncovered).This does not seem to be a problem arising from the Information Society itself except for the area these networks can now reach.
Fra 15. marts kan enhver Internet-abonnent i Frankrig nemlig tilslutte sig nettenes net til regional telefontakst.
A delib­erate effort to maintain the non­confidential nature of messages accessible to every Internet navigator might discourage such actions.
Men princippet er ikke alment gennemført i Unionen, selv om det godt nok er vedtaget med virkning fra 1. januar 1998, hvor markedet for telekommunikation liberaliseres undtagen i Spanien, Portugal, Irland og Grækenland.
In any event, information provided by subscribers should be checked at server level by ethical committees and a collective vigilance should be encouraged in the same way as when we receive racist leaflets through our letter­box.
Kommission går ind for følgende mål: "Alle EU-borgere bør, uanset deres levestandard og bopæl, til en overkommelig pris kunne få adgang til et udvalg af faciliteter til telekommunikation - almindelig telefon, telefax og dataoverførsel - for at kunne del tage i informationssamfundets udvikling" (6).
The principle that the European Commission defends is the following: All cit­izens of the Union, whatever their standard of living or place of residence, must have guaranteed access, at a reasonable cost, to a range of telecommunication services from the telephone to data transmission to the fac­simile, which will allow them to participate in the development of the Information Society (6).
Målsætningen er ikke særlig præcis i definitionen af, hvad der er "overkommeligt" eller hvordan det opnås. Erklæringen har i det mindste den fordel, at dette gode regnes blandt dem, det offentlige skal investere i.
Although not explicit in its defi­nition of "reasonable cost" nor of how to make it reasonable, the principle at least places this "activity" in the same category as others which must be protected by the pub­lic service.
Skyldes det ulige udviklingsniveau lande og regioner imellem alene forskelle i infrastrukturerne, eller er den manglende udrustning nogle steder allerede i sig selv en kulturel følgevirkning?
Inequalities exist not only between North and South (access to electricity, telecommu­nications density and the distribution of computer equipment) but also between the countries of the European Union.
Personligt mener jeg, at forskellene er de foreløbige konsekvenser af en kulturbetinget prioritering af kundskabernes rangorden og af de indbyrdes forhold mellem viden og kultur og mellem folks eksistensopfattelse og lykkesbegreber.
While the average telecommunications density (num­ber of telephone lines per 100 inhabitants) is 44 in the Union, it varies from between 32 in Portugal and 57 in Denmark.
Efter at have diskuteret to emner - nemlig forandringen af den hidtidige kommunikationsmodel og ulighedernes kulturelle følge virkninger - vil jeg kort berøre endnu to punkter, dels spørgsmålet om det anvendte sprog, dels det dobbelte kulturaspekt omkring udbredelse og skabelse.
Having addressed two questions, specifical­ly the change in communication patterns and the cultural consequences of inequali­ties, I would like to take up two others: the issue of languages and that of culture and its diffusion and creation.
Hovedbudskabet med denne artikel er ikke at behandle ulighederne i adgangen til infor mationssamfundet.
In an interview with Eur­op News, Colette Flesch, Director­General of Directorate General X (Information, Communication, Culture and Audiovisual Media) pointed out that "Internet does not impose a particular language on users" (7), but that the choice of the communication will determine how many people can under­stand the information.
Alligevel vil jeg dog gerne gøre opmærksom på de kulturelle konsekvenser heraf i henseende til viden og dens almene udbredelse.
Hence, English dom­inates for the moment, not only because the majority of Internet subscribers are of Anglophone origin, but English is also slow­ly acquiring the status of international "lin­gua franca" as was the case with Latin during other periods in history.
Ulighederne eksisterer ikke alene mellem den nordlige og den syd lige halvkugle med hensyn til elektricificering, telefontæthed og udbredelse af edbudstyr.
What differences will appear in the near future between Finnish students, with their school libraries equipped for Internet access, and Greek or Italian students in classes where access to the computer is still limited?
Der er også skævheder EU-landene imellem, for selv om den Unionens gennem snitlige antal telefonliner pr. 100 indbyggere ligger på 44, svinger tallet fra 32 i Portugal til 57 i Danmark.
Inequalities between rural and urban areas will also remain as long as the concept of a "universal service" is still just a concept. Telephone costs for consulting the networks are not based on the local tariff wherever you are located.
Hvilken forskel vil der i nær fremtid være mellem finske studerende, hvis skolebiblioteker efterhånden er fuldt udstyrede med Internetadgang, og græske eller italienske studerende, hvor computeren stadig er et sjældent redskab?
France Telecom, for example, recently compensated for this inequality: "France Télécom has decided to put an end to this unfair situation as part of its public service mission, but also in its own interests" (5).
Ulighederne land- og bydistrikter imellem vil også fortsætte, så længe begrebet "almen serviceadgang" ikke er gennemført. Nettenes konsultationspriser er ikke alle steder lokaltakster. France
From now on, all Internet subscribers in France can go on­line for the price of a local phonecall.
I et interview i Eur-op Nyt påpegede generaldirektøren for GD X, Colette Flesch, med rette, at "Internettet ikke påtvinger brugerne noget bestemt sprog" (7), men at val- september - oktober - november 1996 · nr. 44
August ­ September ■ October 1996 · n· 44
informationssamfundet met med vidensoverførsel, og de slår til lyd for, at man ved at forstærke multimedietek­nikken skal udvikle det aktuelle informati­onssamfund til et samfund præget af fantasi, hvor dataene udnyttes på en mere interaktiv og konstruktiv måde (8).
the information society answer is also affirmative for those who believe that it is just a question of time, linked to social acknowledgement, the same road already travelled by photographers, comic­strip artists, scriptwriters.
Men ud over, at alle er enige om, hvor vigtigt det er at udvikle den kulturelle og sproglige mangfol­dighed som et berigende element i den europæiske identitet og fællesarv, er det efter min mening utopisk at tænke sig, at alle sprog skulle have samme rang med hensyn til kommunikation på verdensplan. Vi rummer hver især det sprog, der ligger os nærmest (modersmålet) og et eller flere "kommunika­tionssprog".
But despite the fact that everyone agrees on the importance of developing cultural and linguistic diversity in order to enrich the European identity and common heritage, it is in my opinion utopie to believe in an equal status for all languages in international communication.
Hvordan man vægter sprogene kommer an på, hvilken type informationsudveksling og indflydelssfære, man ønsker.
The usage we make of these will depend on the type of exchanges and the area of influence we wish to reach.
Under alle om­stændigheder vil fællessproget engelsk aldrig erstatte hverken éns modersmål eller de sprog, man har lært af andre grunde end med henblik på global kommunikation.
In any case, international English will never replace our mother tongue nor those we learn for rea­sons other than the universalisation of exchanges.
Dertil skal siges, at før man på Internettet vil kunne få noget ud af at kunne mange sprog, skal der komme flere "internauter" med et uendeligt antal accenter.
It should also be said that in order to have a greater number of languages on the networks, what could be better than having a greater number of Internet navigators with their many different tongues.
Forsøg såsom Jean­Michel Jarres compu­termusik eller Richard Bohringers kloning af skuespillere i filmen 20.000 fod under hav­overfladen udgør endda ­ omend i begrænset antal ­ eksempler på en erstatning af det menneskelige element i de eksisterende kunstarter.
Experiments such as the music of Jean­Michel Jarre produced by computer or cloning actors for the film Twenty Thousand Leagues Under the Sea carried out by Richard Bohringer, indicate the replacement of the human element in existing arts.
Med de endnu spage og relativt ukendte initiativer, som går under betegnel­sen "interaktive romaner", forsøger man at indføre en ny litteraturgenre.
And the still fragile and little­known initiatives, which under the label "interactive novel" are trying to develop a new literary genre, a product combining literature and new technologies, advocate a collective creation from the net­works and multimedia tools.
Det er en krydsning af litteratur og ny teknologi, hvor­med man søger at fremme en kollektiv ska­beraktivitet på basis af multimedienet og ­redskaber.
The desire of these artists is that "art will be a moment in time and no longer a piece of property.
Disse kunstnere ønsker, at "kunst skal være øjebliksoplevelser og ikke længere arvestykker.
To prove it: its text generator will self­destruct after 300,000 pages.
Som bevis herpå destruerer gen­rens tekstgenerator sig selv efter 300.000 sider ­ en måde at afslutte en historie uden handling og at lægge hele værdien i nuet". (9).
A way of giving an end to a story that has none and of rendering its full value to the moment". (9)
Denne teknologiske udklækning har et islæt af mytologi, eufori og sikkert også trang til globalt medborgerskab, der bringer os i tvivl om det nødvendige grundlag for en ny menneskelighed.
Even if this blossoming technological age is accompanied by mythology, euphoria and a desire for world­wide conviviality which provides us with the elements for a new kind of humanism, in my opinion it nonetheless raises some concerns:
Alligevel mener jeg, at denne udvikling forstærker bekymringerne for at opleve:
­ fictitious encounters which lack human qualities that cannot be digitalised;
­ et møde, der er temmelig fiktivt, fordi det
­ a global village, with no regulation of collective bonds stronger than its self­con­tented individualism will allow.
Det sidste spørgsmål jeg vil komme ind på, er den kulturelle dobbelthed i form af udbre­delse og skabelse.
The last issue to be addressed is that of cul­ture in its two facets of diffusion and cre­ation.
Hvad udbredelse angår, åbner netværkene og multimedierne for nogle realiteter, som mildest talt er spænden­de.
With regard to its diffusion, the net­works and multimedia offer fascinating pos­sibilities to say the least.
At bevæge sig rundt på museer og lære mere om, hvordan en nærmest ukendt for­fatter har levet; at høre symfonier ­ først én gang og derefter igen, hvor man efter ønske kan skille et enkelt instrument ud; at studere biograf­ og teatertilbudene, reservere plads og betale pr. bankkort ­ eller at "downloade" en gammel, uopdrivelig bogtekst og skrive den ud derhjemme: det er blot nogle af mulighederne ­ og endda ikke de mest opsigtsvækkende. Nogle taler om en verita­bel revolution, som skulle kunne løse proble­
Visiting museums and discovering in greater depth the life of a little­known artist, hearing symphonies and re­playing them isolating the instrument of your choice, consulting entertainment guides, making reservations and paying by credit card, downloading an old, out­of­print book and printing it out at home: these are just some of the initiatives possible, and not even the most extraordinary. Some speak of a revolution which could solve the problem of transmitting knowledge and could advocate, through the expansion of multimedia, a shift from the present "Information Society to a society of the imagination in which infor­mation will be exploited in a more interac­tive, more constructive manner" (8).
(2) Uddrag af den sydafrikanske vicepræsident Thabo Mbekls indlæg pá G7-konferencen om informationssamfundet, Bruxelles 24.-26. februar, 1995. Citat fra
(2) Address of South African Vice President Thabo Mbekl on the Information Society to the G7 in Brussels on 24-26 February 1995, quoted by I & Τ Magazine, European Commission, October 95, no. 18, p. 2 (3) 29th Censls Report -1995, quoted by Rivista del volontariato, Dec. 1995, p. 27
(4) Professor ved Universitetet i Urbino, har udgivet en antologi om Averroès et l'intellect public fra forlaget manifesto libri, 1995, s. 221
(4) Professor at the University of Urbino who coordinated an anthology on Averroès et l'intellect public, ed. manifesto libri, 1995, p. 221
(6) Meddelelse om "tjenesteydelser for alle", fremlagt for Ministerrådet af 18. marts, 1996
(6) Communication on universal service presented to the Council of Ministers on 18 March 1996
(7) "Informationssamfundet": Eur-op Nyt, nr. 3 - oktober 1995, s. 1.
3, October 1995, p. 1
(8) "Du Gauchisme aux CD-ROM": Interview med Pierre Ralman, direktør for Montparnasse Multimédia (fremstillede den ferste CD-ROM, skænket til Louvre-museet): Le Monde. 18.19. februar 1996
(8) "Du Gauchisme aux CD-ROM", Interview with Pierre Raiman, Director of Montparnasse Multimédia, producer of the first CD-ROM on the Louvre museum, In Le Monde, 18-19 February 1996
EUROPA blev oprettet i 1995 og administreres af GD X (Information, Kommunikation, Kultur og Av-sektoren).
Created in 1995 and managed by DG X (Information, Communication, Culture and Audiovisual Media), EUROPA provides up­to­date information on all aspects of European integration and user friendly access in the fol­lowing areas: f you would like information on Europe and the Information Society, four Web servers set up by the European Commission are available to the public.
Her findes de seneste oplysninger om alt vedrørende den europæiske integration.
Access to each of these is free of charge.