natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visse deltagere understregede, at de havde krav på at blive respekteret som borgere og var ¡mod »forsorg i stedet for arbejde«-programmer og ordninger, som truer med tvungen aktivering.
Some participants stressed their right to respect as citizens and objected to "welfare to work" schemes which raised the spectre of compulsory participation.
Drøftelserne af den europæiske sociale model omfattede begge synspunkter: krav om indførelse af »sociale sikkerhedsnet« i stedet for universelle serviceydelser og dermed nedbringelse af arbejdskraftomkostningerne (gennem en nedsættelse af arbejdsgivernes og arbejdstagernes socialsikringsbidrag) og heroverfor advarsler om faren ved at opgive velfærdsstaten på denne måde og dermed gøre problemerne med udstødelse, ulighed og fattigdom endnu større.
Discussions of the European social model saw both: calls to substitute "social safety nets" for universal services and thus cut labour costs (through the reduction of employers' and employees' social security contributions); and, by contrast, warnings of the dangers of surrendering national welfare states in this way and thus adding to the problems of exclusion, inequality and poverty.
Deltagerne var tilsyneladende enige om, at der i Europa sker en stigende social polarisering, og at fattigdommen forværres.
Participants appeared unanimous in acknowledging the existence of social polarisation and deepening poverty in Europe.
Over for disse problemer synes de største udfordringer at ligge på de områder, der betragtes som karakteristiske for den europæiske sociale model: bestræbelser på at skabe øget beskæftigelse, opretholdelse og modernisering af offentlige sociale serviceydelser og socialsikringsordninger og en omfordeling af indkomst og arbejdstid.
In dealing with these problems, the greatest challenges were seen to be a number of areas which are believed to characterise the European social model: the creation of employment; the maintenance and modernisation of public social services and social security schemes; and the redistribution of income and working time.
EU har accepteret monetær stabilitet som et vigtigt mål, men deltagerne ønskede, at social stabilitet - forstået som social solidaritet og integrering på arbejdsmarkedet - prioriteres lige så højt i Kommissionens og de nationale regeringers politiske overvejelser.
While the EU had accepted monetary stability as an aim, participants wanted social stability - in the sense of social inclusion - to be given equal status in the thinking of the Commission and national governments.
Der blev præsenteret to debatoplæg på workshoppen, ét af professor Carlo Borzaga fra universitet i Trento (se det indrammede felt, side 17), og ét af professor Daniele Meulders fra universitetet ULB (Bruxelles), som gennemgik forskellige metoder til gøre beskatningen mere beskæftigelsesvenlig under titlen »Nye paradigmer og finansieringsformer«.
Two set-piece presentations were made to the session, one by Professor Carlo Borzaga of the University of Trento (see box on p.16) and one by Professor Daniele Meulders of ULB (Brussels), who analysed ways of making taxation more employment-friendly under the title "New paradigms and forms of financing".
Professor Meulders sagde, at forskellige initiativer til at styrke beskæftigelsen hæmmes af lovgivning, som betyder, at det samlede skatteprovenu ikke kan øges; der kan kun blive tale om en omfordeling.
Professor Meulders told participants that steps to enhance employment were limited by legislation that meant that the "package" of taxes could not be enlarged, but only the contents redistributed.
Efterhånden som det bliver lettere at flytte rundt med andre produktionsfaktorer inden for EU, og de bliver vanskeligere at beskatte, falder skattebyrden tungere på privatpersoner og det private forbrug.
With other factors of production increasingly mobile within the EU and hard to tax, the tax burden falls more heavily on individuals and private consumption.
Ifølge professor Meulders er der behov for en indsats på EU-plan, og det er nødvendigt at afskaffe reglen om enstemmighed i Ministerrådet, så medlemslandene kan træffe flertalsafgørelser om ændringer på skatteområdet.
European-level action is required, she said, and there is a need to break the unanimity rule in the Council of Ministers so that majority decisions on tax changes could be taken by the Member States.
I modsætning til, hvad man skulle tro, lægges der i en tid med voksende velstand en stadigt større skattebyrde på de fattige og dem, der arbejder, hvilket er et paradoks, som harmonerer dårligt med økonomisk vækst.
Contrary to assumptions, at a time of increasing wealth, a larger burden of taxation has been placed on the shoulders of the poor and working people - a paradox that does not sit easily with economic growth.
Blandt mulige løsninger afviste professoren en form for »grundindkomst« eller »borgerløn«.
Among possible options, the Professor ruled out a "basic" or "citizen's" income.
Hun mente ¡midlertid, at det gamle »Tobin-skatteforslag«, hvorefter der pålægges en mindre skat (på op til 0,5 o/o) på internationale valutatransaktioner, i den nuværende situation var mere oplagt end nogensinde (en sådan skat vil per definition kræve en transnational aftale).
However, she found the long-standing 'Tobin tax" proposal, whereby a small tax (of up to 0.5%) would be levied on international currency transactions, was more desirable than ever under current circumstances (such a tax would, by its nature, require transnational agreement).
Social beskyttelse: tilpasning til de ændrede behov
Social protection: adapting to changing needs
Siden da har de økonomiske og sociale vilkår, som de har fungeret under, ændret sig radikalt - f.eks. er arbejdsløsheden (og især langtidsledigheden) steget til vedvarende høje niveauer; der bliver stadigt flere pensionister i forhold til folk i den arbejdsdygtige alder, og denne tendens vil fortsætte; kønsfordelingen i arbejdsstyrken har ændret sig, og det samme har uddannelses-, arbejds- og pensionsmønstrene.
Since then the economic and social conditions under which they operate have changed considerably - for example: unemployment (and especially long-term unemployment) has risen to persistently high levels; the ratio of people above retirement age to those of working age has increased and is set to do so further; the gender balance of the labour force has been transformed; and the pattern of education, work and retirement has changed.
Der hersker i dag bred enighed om, at det er nødvendigt med en reform af de sociale beskyttelsesordninger.
problems of financing. Today, there is a widespread consensus that social protection systems have to be reformed.
Debatten er sat øverst på den politiske dagsorden, ikke alene fordi udgifterne til social beskyttelse tegner sig for 28,5 % af BNP, men også fordi social beskyttelse spiller en central rolle for indkomstfordelingen og for den sociale samhørighed.
The issue's importance on the political agenda is underlined by its scale - social protection accounts for 28.5% of GDP in the EU - and its central role in redistributing income and promoting social cohesion.
Debatten om fremtidens sociale beskyttelse kan ikke begrænses til en rent teknisk diskussion mellem en lille gruppe eksperter.
The debate on the future of social protection cannot be limited to a technical level, confined to a small group of experts.
Der må også fokuseres på dens politiske og sociale dimensioner.
Its political and social dimensions must also be addressed.
I nogle medlemslande har ønsket om at begrænse stigningerne i de offentlige udgifter og nedbringe de ikke lønmæssige arbejdskraftsomkostninger lagt pres på finansieringen af de sociale beskyttelsesordninger, og det rejser spørgsmålet om, hvilke behov der er de mest akutte og vigtigste i relation til social beskyttelse.
In some Member States, the desire to limit the growth of public spending and reduce non-wage labour costs has put pressure on the financing of social protection systems, raising the question of what are the most urgent and important needs in the field of social protection.
Med udgangspunkt i »folks sociale behov« kan der peges på to forskellige hovedaspekter ved en reform af de sociale beskyttelsesordninger:
Starting from people's "social needs", the process of reforming social protection systems has two main strands: • those needs which have existed since the creation of the systems, in particular poverty, sickness and disability.
• Nye behov, der kan være opstået som følge af nye vilkår på arbejdsmarkedet og i samfundet, som der endnu ikke er taget højde for med de eksisterende systemer.
• new needs which might be emerging from the new realities on the labour market and in society, which are not yet taken into account by existing systems.
Definitionen af »nye behov« afhænger af den enkeltes opfattelse og er derfor i høj grad et politisk spørgsmål.
The definition of "new needs" depends on individual perspective and is, therefore, a highly political matter.
Disse nye behov vil dog formentlig omfatte problemer i relation til »jobegnethed«, befolkningsmæssige ændringer og social udstødelse/integration.
However, such new needs might include issues relating to "employability", demographic change and social exclusion/inclusion.
En reform af de sociale beskyttelsesordninger kræver, at der træffes nogle grundlæggende politiske valg: solidaritet over for individuel ansvarlighed; kollektiv sikring over for individuel sikring; balancen mellem det sociale beskyttelsesniveau, vort samfund ønsker at opnå, og viljen til at finansiere det; alle borgeres adgang til offentlige serviceydelser og faren for social udstødelse.
Fundamental political choices have to be made in reforming social protection systems: solidarity vs individual responsibility; the roles of collective and individual provision; the trade-off between the level of protection societies want and their willingness to finance it; and the universal accessibility of public services and the danger of social exclusion.
• Hvad vil konsekvenserne være af den igangværende reformproces i medlemslandene, navnlig for de mest udsatte samfundsgrupper?
Among the questions raised by the social protection debate are the following: • What will be the consequences of the ongoing reform process in the Member States, in particular for the most vulnerable groups in society?
Er der en risiko for, at de senere års reformer kan resultere i en forringelse af den sociale beskyttelse?
Is there a risk that recent reforms may result in lowering the level of social protection?
• Hvordan kan vi sikre os, at de sociale beskyttelsesordninger bevarer et stærkt element af solidaritet mellem dem, der er i beskæftigelse og har en relativt høj indkomst og yder et betydeligt bidrag til finansieringen, men samtidig ikke efterspørger sociale ydelser, og dem, som ikke er i beskæftigelse eller har en lav løn og får flere overførsler fra det offentlige?
• How can we ensure that social protection systems retain a strong element of solidarity between those who are employed with a comparatively high income and, while making a significant contribution to financing, make few demands on social protection and those who are unemployed or on low wages and receive more transfers from the system?
• Hvordan gør vi de sociale beskyttelsesordninger mere beskæftigelsesvenlige uden at forringe det sociale beskyttelsesniveau?
• How do we make social protection systems more employment-friendly without lowering the level of social protection? • In which specific areas does the input of NGOs and the social partners have particular added value?
• Hvordan kan ngo'er og arbejdsmarkedets parter sikre, at der i den politiske proces på alle niveauer tages hensyn til deres synspunkter og til de mennesker, de repræsenterer.
• How can NGOs and social partners ensure that their views and those of the people they represent are taken into account in policymaking at all levels?
En modernisering af de sociale beskyttelsesordninger er mere end blot et spørgsmål om at reagere på nye behov med institutionelle ændringer.
Modernising social protection systems involves more than translating emerging needs into institutional changes.
Udfordringen består i, at kravene til de sociale beskyttelsesordninger er steget, samtidig med at der sættes stadigt snævrere grænser for deres finansiering.
The challenge consists in the fact that demand on social protection systems has increased while there are greater constraints on funding.
Målet må derfor være at finde mulige løsninger på denne dobbelte udfordring.
The aim, therefore, is to find possible solutions to this double challenge.
De valg, der skal træffes, er i sidste instans beslutninger om, hvordan vor samfundsmodel skal se ud.
The choices to be made are ultimately decisions on the model of society.
Deltagerne i workshoppen understregede samfundsdialogens grundlæggende betydning og det faktum, at forummet var en enestående lejlighed til at styrke denne dialog; samtidig udtrykte de tilfredshed med, at spørgsmålet om social beskyttelse var blevet anerkendt og taget op til debat som et centralt politisk emne.
Participants at the session recognised the basic importance of the civil dialogue, for which the Forum represents a key moment, and expressed appreciation that the topic of social protection had been recognised and debated as a central
Der var enighed om, at spørgsmålet om social beskyttelse bør anskues ud fra en helhedsvinkel som et »væsentligt element i den europæiske samfundsudvikling«.
political issue. It was agreed that a global approach should be taken to the theme of social protection, which is perceived as a "major element in European civilisation".
Deltagerne ønskede, at de offentlige sociale forvaltninger (på nationalt, regionalt og lokalt plan) fremover bliver stærkere repræsenteret og inddraget i debatten for at sikre, at der tages hensyn til samfundsdialogen i den politiske beslutningsproces, navnlig i medlemslandene.
For the future, it was seen as desirable that the representation and involvement of the social public services (at national, regional and local levels) should be reinforced, in order that the civil dialogue be taken into account in political decision-making, especially in the Member States.
Der var ligeledes enighed blandt deltagerne på workshoppen om, at man burde operere med en bred definition af begrebet social beskyttelse, så det omfattede ikke blot social sikring og socialpolitik, men også alle de funktioner, tjenester og ydelser, som sikrer alle samfundets medlemmers velfærd og livsbetingelser i nærmiljøet, navnlig boliger, uddannelse, sundhed og sociale foranstaltninger.
There was agreement among the participants at the session that there should be a wide definition of social protection, encompassing not just social security and social policy but all those functions, services and benefits which ensure the wellbeing and communal life of all members of society - notably housing, education, health and social services.
Forebyggelse af udstødelse blev enstemmigt erklæret for at være den »vigtigste opgave for socialpolitikken«: Det bør understreges, at socialsikringsordninger og sociale overførsler har meget stor effekt - uden dem ville næsten 40 % af EU's husstande have et indtægtsniveau på under det halve af landsgennemsnittet.
The prevention of exclusion was unanimously recognised as the "highest priority of social policy": it should be stressed that social security schemes and social transfers are extremely effective - without them, nearly 40% of EU households would have an income below half of the national average.
Flertallet af deltagerne mente, at en tilpasning af den sociale beskyttelse til større ændringer i de europæiske samfund forudsætter, at de solidaritetsmekanismer, der hidtil har eksisteret, må opretholdes eller genopbygges, og at den sociale beskyttelse må udbygges.
For the majority of participants, adapting social protection to major changes in European societies requires the maintenance or restoration of the solidarity mechanisms which have existed up to now, and the development of this protection.
Nye behov må anerkendes og defineres med hjælp fra de involverede parter og imødekommes med nye tjenester og ydelser.
New needs must be recognised, defined with an input from those involved and met by new services or new benefits.
En tilpasning kræver en tættere sammenkædning af samfundsdialogen og den sociale dialog, som primært vedrører arbejdsmarkedets parter.
Adaptation calls for the reinforcement of links between the civil and social dialogues.
Ngo'ernes og EFS's synspunkter er på mange områder sammenfaldende, men arbejdsgivernes forholdsvis begrænsede engagement i disse problemer tyder på, at det bliver en stor og vanskelig opgave at sikre en mere effektiv indflydelse på den samfundsøkonomiske beslutningsproces.
While there are numerous convergences between the views of the NGOs and the ETUC, what is seen as the relatively limited involvement of employers indicates the scale of the task to be faced if more effective influence is to be brought on socioeconomic decision-making.
• Den første prioriterer princippet om ligebehandling, solidaritet og kollektivt ansvar.
The session's examination of the general principles of social protection generally revealed two conflicting approaches: • the first gives priority to the principle of equality and the mechanisms of solidarity and collective responsibility.
Indkomst og offentlige ydelser bør i alle tilfælde sikre forudsætningerne for en ordentlig og værdig tilværelse for alle.
Incomes and benefits should in all cases guarantee the conditions for a decent life, affording full dignity to everyone.
Den almennyttige karakter af de organisationer, der er ansvarlige for social beskyttelse, de være sig offentlige eller private, opfattes som en vigtig garanti for solidaritet.
The not-for-profit nature of the organisations responsible for social protection, whether public or private, is seen as an important guarantee of solidarity.
Det er den holdning, som Platformen af Europæiske Ngo'er på det Sociale Område og EFS står for.
This broad approach is held by the Platform of European Social NGOs and the ETUC;
• Den anden holdning ønsker en ny balance mellem individuelt og kollektivt ansvar, navnlig gennem udvikling af supplerende social forsikring for samfundets mere velstående medlemmer.
• the second seeks a new balance between individual and collective responsibilities, notably through the development of complementary social insurance for the better-off members of society.
Anvendelsesområdet for den sociale beskyttelse bør i visse tilfælde omdefineres, så den i højere grad rettes mod de mest udsatte grupper i samfundet.
Social protection should, in certain cases, redefine its field of application to target those parts of society most exposed to risks.
En anden vigtig debat omkring udviklingen af de sociale beskyttelsesordninger og socialpolitikken drejer sig om sondringen og sammenhængen mellem de sociale rettigheder og ydelser, der er knyttet til arbejdsmarkedet, og de rettigheder og ydelser, der er sikret hele befolkningen.
Another important debate around the development of social protection schemes and policies relates to the distinction and relationship between social rights and benefits linked to work and those rights and benefits granted to the population as a whole.
I mange medlemslande er socialsikringsrettigheder, som i starten var arbejdsmarkedsrelaterede, gradvist blevet udvidet til at omfatte hele eller en meget stor del af den samlede befolkning, det gælder f.eks. børnetilskud og sygesikring.
In many Member States, social security rights which began as work-related have progressively been extended to all or some of the wider population - examples have been family allowances and healthcare insurance.
På tilsvarende måde har indførelsen i nogle medlemslande af garanterede minimumsindkomster, minimumsindkomster for ældre og endog »forsørgelsesforsikring« rejst spørgsmålet om en omdefinering af grænser og sammenfald mellem arbejdsmarkedsrelaterede ordninger og generelle ordninger.
Similarly, the introduction by some Member States of guaranteed minimum incomes, minimum incomes for older people or even "dependency insurance", have raised the question of a redefinition of the boundaries and crossover points between schemes related to work and general schemes.
For fagbevægelsen er det vigtigt at fastholde det kollektive medansvar blandt arbejdsmarkedets parter for alle de ordninger, der skal sikre erstatningsindkomster (pensioner og arbejdsløshedsforsikring, arbejdsulykker, sygdom, invaliditet).
For trade unions, it is important to maintain collective co-responsibility among the social partners for all those schemes which provide replacement incomes (pensions and insurance for unemployment, accidents at work, sickness, disability).
Debatten om grænserne mellem forskellige sociale beskyttelsesordninger hænger nøje sammen med spørgsmålet om den nødvendige udvikling med hensyn til finansieringen af den sociale beskyttelse.
The debate about the boundaries between different social protection schemes is linked to the issue of the necessary development of the financing of social protection.
Deltagerne var enige om, at denne finansiering i de fleste medlemslande lægger en alt for tung byrde på beskæftigelsen.
Participants were in agreement that in most Member States this financing weighs too heavily on employment.
Men bortset fra dette punkt stod arbejdsgivernes synspunkter på den ene side i skarp kontrast til ngo'ernes og på den anden side fagbevægelsens.
However, beyond this point, the views of employers on the one hand contrasted with those of NGOs and trade unions on the other.
Sidstnævnte ønskede de lønrelaterede socialsikringsbidrag reduceret gennem indførelse af en mere generel skat på alle indkomster og faktorer, især opsparing, energi og lejeindtægter.
The latter want pay-related social security contributions to be reduced through the introduction of wider general levies on all incomes and factors, especially savings, energy and rents.
Denne søgen efter nye måder at finansiere social beskyttelse på bør ud fra dette synspunkt gøres til genstand for beslutninger på europæisk plan, hvis vi skal undgå risikoen for, at der bliver konkurreret på bekostning af den sociale beskyttelse.
This search for new ways of financing social protection must, from this point of view, come within the scope of European-level decision-making - if we are to avoid the risk of competition at the expense of social protection.
Især væksten inden for privat forsikring er et spørgsmål, der bør reguleres på europæisk plan.
The growth of private insurance is a particular issue that needs to be regulated at European level. A number of contributors
Flere deltagere foreslog, at der blev oprettet en europæisk mekanisme for alternativ finansiering af social beskyttelse.
sought the creation of a European mechanism for the alternative financing of social protection.
Andre deltagere, som understregede den sociale beskyttelses betydning for den sociale samhørighed, efterlyste en analyse af, hvor meget fejl og mangler ved den sociale beskyttelse rent faktisk koster, og her tænkes både på menneskelige omkostninger, og hvad det koster for det offentlige at rette op på fejlene ved systemet (der blev ligeledes foreslået en undersøgelse af, hvad den manglende europæiske integration i relation til socialog arbejdsmarkedspolitik koster).
Some other participants - stressing the contribution of social protection to social cohesion - suggested an analysis of the costs of the faults and shortcomings of social protection in both human terms and with regard to the public expenditure required to repair the failings of the system (a study of the costs of the lack of European integration in social policy has also been suggested).
Flertallet af deltagere anså det for meget væsentligt, at spørgsmål i forbindelse med fremtidens sociale beskyttelse tages op på europæisk plan.
Taking account, at European level, of questions linked to the future of social protection was seen as crucial by the majority of participants.