natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse regioner får samtidig hovedparten af de langfristede lån, som Den Europæiske Investeringsbank yder til investeringer i udvidelser og modernisering af nettet, opsendelse af satellitter, udlægning af kabler, bygning af stationer og produktion af topteknologisk materiel (mere end 350 mio ECU i 1987).
These regions also benefit from most of the long­term loans granted by the European Investment Bank to finance the extension and modernization of networks, the deployment of satellites, cables and stations, and the production of materials involving advanced technology (more than 350 million ECU in 1987);
□ Fælles holdning i internationale forhandlinger på telekommunikationsområdet.
The Community is a driving force in discussions with the United States, Japan, etc. on future standards for high­definition television1as well as in GATT negotiations, which for the first time are now to cover trade in services.
Fællesskabet spiller en afgørende rolle såvel i drøftelser med bl.a. Japan og USA
In addition, the Community takes advantage of its position as a large user of telecommunications to encourage the development of modern services.
Der er således etableret et videokonferencesystem mellem institutionerne i Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg og de europæiske hovedstæder, ligesom der er etableret særlige systemer for institutionernes kommunikation med hinanden (INSIS) og for overførsel af data indenfor handel og landbrugsordningerne (CADDIA).
Strasbourg and the capitals of Member States, and specific systems have been created for the exchange ofinformation between institutions (Insis) and for exchanges of data on agricultural markets and trade (Caddia).
Markederne åbnes — grønbogen og dens følger
Opening up markets: the Green Paper and its follow-up
Hvilke regler skal fra udgangen af 1992 gælde for telekommunikation på det fælles marked?
What regulation is to be applied to telecommunications in view of the single market of 1992?
Det er det centrale tema i den grønbog om telekommunikation, som EF­Kommissionen offentliggjorde i juni 1987.
That is the central theme of the Green Paper on Telecommunications published by the European Commission in June 1987.
Såvel for at imødekomme brugernes behov som for at give Fællesskabet livskraft og sikre fremskridt, má den ramme som love og regler udgør, tilpasses markedet og den teknologiske udvikling. Efter Kommissionens opfattelse er det muligt at sikre såvel den offentlige service som brugernes valgfrihed gennem tilpasninger, der afstemmes efter hinanden.
To ensure the future vitality and prosperity of the Community and to respond to users' needs, the regulatory framework should be adapted to the evolution of technology and of the markets; according to the Commission, it is by concerted adaptation that the twin objectives of public service and free consumer choice can be attained.
Den igangværende udvikling i en række medlemslande går i forvejen i retning af en liberalisering, både for så vidt angår adgangen til nettene, som vedrørende retten til at tilslutte terminaler og tilbyde kommunikationsydelser.
Current developments in many countries are making for liberalization, whether in regard to access to the network, connecting terminals to it, or offering services through it.
Det er naturligvis Fælles­skabets opgave at drage omsorg for, at denne udvikling tager højde for den europæiske dimension, så den i stedet for at give anledning til nye barrierer for samhandel og udveksling fjerner de eksisterende barrierer.
The Community must make sure that regulatory changes take account of the European dimension, and that they do not furnish a pretext for new barriers to trade but allow the elimination of existing barriers.
Man må derfor sikre, at det fælles marked for telekommunikation kommer til at fungere på tre områder.
The common market for telecommunications must be achieved in three areas:
Markedsmekanismerne må fungere:
□ terminals, so as to offer a wide choice to users;
Π For terminaler, så brugerne får det størst mulige udvalg.
□ services, so as to stimulate the development of this sector and the support it offers to the economy as a whole;
□ For kommunikationstilbud, så konkurrencen kommer til at præge og fremme udviklingen inden for telekommunikation og dermed det bidrag, som denne sektor kan give til hele samfundsøkonomien.
□ network equipment, so as to consolidate the international position of the European industry. This objective entails opening public purchasing, which alone will make possible the economies of scale necessary for the profitable develop­ment of new technology.
□ For omformere og andet udstyr til nettene, så europæisk industri kan befæste sin internationale position.
The analyses in the Green Paper are founded on a search for balance between the demands of public service, of users and of the market.
Dette sidste forudsætter, at markedet for offentlige indkøb og anlæg åbnes.
On that basis the Commission was able in February 1988 to present a communication on the achievement, by 1992, of a common market in telecommu­ nications.
Det har et sådant omfang, at konkurrencen på området vil give de besparelser, der er nødvendige for en rentabel udvikling af de nye teknologier.
The objectives of the action plan set out therein were given strong support by the Council of Telecommunications Ministers when they met in Berlin in April 1988.'
') Hvad angår de europæiske perspektiver for jernsyn, se Europa-nole nr. 4/88: »Et stort europæisk marked for den audiovisuelle sektor«.
This informal approval was confirmed formally by the resolution ofthe Council of Ministers of 30 June 1988, concerning the Green Paper.
Π Markedet for telekommunikationstilbud åbnes gradvis — begyndende i 1989 for fri konkurrence.
□ progressive opening of the telecommunications services market to competition from 1989 onwards.
Alle andre service­tilbud end telefoner, telex og datatransmis­sion skal være liberaliseret i slutningen af 1989.
All services other than telephone, telex and data transmis­sion are to be opened by the end of 1989;
D Markedet for private antenner til modtagelse af satellit­TV åbnes for konkurrence inden udgangen af 1989.
Ζ full opening, by the end of 1989, ofthe market for receiving antennae for satellite broadcasts;
D Tariffer og gebyrer tilnærmes gradvis til de faktiske omkostninger.
□ progressive alignment of tariffs with costs;
D Endvidere gennemføres en række ledsageforanstaltninger: Post­ og telekommu­ nikationsvæsenernes administrative og forretningsmæssige aktiviteter skal adskil­les; der skal stilles en infrastruktur — et åbent net (ONP — Open Network Provision) — til rådighed for udbud og benyttelse af offentlige og private tilbud af telekommunikation, og der skal gælde fælles principper for tilslutning til dette net; der skal oprettes et europæisk norminstitut for telekommunikation (er oprettet af CEPT i marts 1988); der skal indføres total gensidig anerkendelse af medlemslandenes godkendelse af terminaludstyr; der skal (i alle lande) betales moms af telekommunikationsydelser; de europæiske konkurrenceregler skal gælde, og offentlige indkøb og anlæg skal åbnes for europæisk konkurrence.
Ζ a series of accompanying measures: separation ofthe regulatory and operational activities of telecommunications administrations; definition of common prin­ciples for access to the network (ONP, open network provision) for providers and users of services; creation of a European Telecommunications Standards Institute (this was set up by CEPT in March 1988); full mutual recognition between countries of type approval for terminals; application of VAT to telecommunications; application to the sector of Community competition rules; opening of public procurement.
Inden udgangen af 1988 må Fællesskabet endvidere tage stilling til en række andre problemer:
By the end of 1988, the Community is to define its positions on a series of other questions:
D Udvikling af kommunikation via satelliter: Der må formuleres regler for anvendelsen; markedet for udstyr til jordstationer må sikres udviklingsmulighe­der — bl.a. gennem fælles normer; forholdet til specialorganisationer som Det Europæiske Rumfartsagentur Eutelsat og internationale organisationer som Intelsat og Inmarsat må lægges i faste rammer.
□ promotion of Europe­wide services (public data services, videotex, ISDN, mobile communications, etc.): compatibility and interoperability of systems; common tariff principles, to ensure reasonable, market­led prices; development of European high value­added services, particularly through the Tedis pro­gramme and other initiatives designed to create a European information market;
') Den uformelle aftale om Berlin blev formelt bekræftet ved Ministerrådets resolution af 30. juni 1988 vedrørende grønbogen.
Ζ defining a Community position on international problems, particularly as regards relations with the Community's European neighbours (EFTA), the United States, Japan and the Third World, as well as in international organizations and negotiations (the GATT and ITU, the International Telecommunications Union);
Med sine 320 millioner højt kvalificerede indbyggere og de europæiske virksomheders nuværende positon, disponerer Fællesskabet over et imponerende potentiel, som må og skal udnyttes til at skabe vækst, beskæftigelse og øget levestandard ■
With its 320 million highly-qualified inhabitants and the positions already reached by its firms, the Community has enormous potential in this field — potential which must be exploited, in order to improve growth, employment, and the quality of life ■
Verdensmarkedet for databehandling og datatransmission i midten af 1980'erne (i mia ECU).
The world market for management and transmission of information in the mid-1980s (" 1000 million ECU).
Kilde: Undersøgelser foretaget at EF-Kommissionen.
Source: Studies of the Commission of the European Communities.
Informationskontoret for Danmark*) Højbrohus, Østergade 61, Postbox 144, DK.­1004 København K, Tlf. (01) 14 41 40 Ansvarshavende redaktør: Hans Jørn Hansen
Information offices (countries fully or partially English speaking*) Ireland 39 Molesworth Street, Dublin 2 ­ Tel. 71 22 44
*) Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bla. i alle EF­landene.
225 20 58 Windsor House, 9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EG ­ Tel. 24 07 08
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers ISSN 0379­315X Officielle Publikationer L ­ 2985 Luxembourg Katalognummer: CC­AD­88­015­DA­C
Catalogue number: CC­AD­88­015­EN­C
Det Europæiske Fællesskab og omverdenen
The European Community in the world
Det Europæiske Fællesskab spiller overfor resten af verden en stor og stadig voksende rolle.
re European Community plays an extensive and increasingly important role in international affairs.
Det fremtræder som en selvstændig juridisk enhed.
Legally, it is a separate entity with all the powers of a sovereign State within its areas of competence.
Det udøver indenfor sine kompetenceområder samme beføjelser som suveræne stater.
Thus it can seal contracts with third countries on the whole range of matters that fall within the objectives of the European Treaties: the creation of a customs union and common policies in key sectors such as external trade, agriculture, transport, etc.
Det har på alle de områder, der er nævnt i Rom-Traktaten, beføjelse til at indgå bindende aftaler med tredjelande (lande udenfor EF).
To achieve these objectives, the Member States have formally transferred some of their sovereign powers to the Community. '
Det ses på mange måder, at Fællesskabets internationale kompetence er betydelig: Godt 130 lande opretholder diplomatiske forbindelser med Fællesskabet som sådan, indenfor GATT (Den Almindelige Aftale om Told og Udenrigshandel og indenfor Den Nordatlantiske Fiskeriorganisation optræder Europa-Kommissionen på med lemslandenes vegne og i stedet for disse.
There are numerous proofs of the importance of the Community's international role. Some 130 countries have diplomatic relations with the Community as such.
Fællesskabet deltager i samarbejdet indenfor OECD, der omfatter de vestlige industrilande.
In the GATT (General Agreement on Tariffs and Trade) and in the North Atlantic Fisheries Organization, the Community, through the European Commission, takes the place of Member States and speaks on their behalf.
Det opretholder selvstændige forbindelser med en række andre internationale organisationer, som f.eks.
It has links with other international organizations, such as the Council of Europe.
Europarådet. Det deltager i de vestlige topmøder med USA, Canada og Japan og nogle af medlemslandene.
It takes part in the western 'summits' with the United States of America, Canada, Japan and some of its own Member States.
Det deltager (eller har deltaget) i en lang række internationale konferencer af såvel regional som global karakter (f.eks. indenfor FN om øst-vestsamarbejdet i Europa).
It negotiates, or has negotiated, at numerous international conferences, both global (particularly in the UN framework) and regional: on East-West cooperation in Europe, for example.
På områder, hvor Fællesskabet har enekompetence — f.eks. international handel og fiskeri i det åbne hav — deltager Fællesskabet alene på medlemslandenes vegne, mens det i andre forbindelser — f.eks. vedrørende konventioner om miljø og transport — deltager sammen med medlemslandene.
When these agreements cover a subject in which it has exclusive competence — international trade or sea fisheries, for example — the Community participates alone on behalf of its Member States. In other instances (conventions on the environment, transport, etc.), both the Community and the Member States take part.
Den internationale samhandel er det vigtigste — men langt fra det eneste — område, hvor EF varetager forbindelserne til omverdenen. I 1986 udgjorde de tolv EF-landes eksport (bortset fra eksport til de andre medlemslande) 9,6 pet. af det samlede bruttonationalprodukt, mens det tilsvarende tal for USA og Japan var 7,2 pet. og 8,5 pet.
International trade is the most important basis of the Community's external relations, but not the only one.
Fællesskabets andel af verdenshandelen var 19 pet., mens USA lå på 17 pet. og Japan på 10 pet.
The Community's share of world trade, according to UN figures, was 19 %, as against 17 % for the United States and 10 % for Japan.
EF har som forvalter af den fælles ydre toldtarif — en naturlig konsekvens af toldfriheden medlemslandene imellem — ansvaret for handelspolitikken udadtil.
The Community has a common customs tariff, the necessary corollary of an internal customs union, and has responsibility for external trade policy.
Fællesskabet forhandler internationale aftaler om eksportkreditter og harmoniserer efterhånden medlemslandenes regler. Handelsaftaler med tredjelande forhandles af
Acting on proposals from the European Commission, it has the competence to negotiate international trading rules; to draw up customs procedures, franchises and import quotas; to ensure, within the framework of international regulations, protection
»De tolv« EF­landes udenrigshandel i mia ECU.
Foreign trade of the Community of Twelve (in billion ECU)
Andre industri­lande
Other industrialized countries
EF­Kommissionen og forelægges Fællesskabets Ministerråd til godkendelse.
against unfair foreign competition, and so on.
De vigtigste forelægges forinden Europa­Parlamentet til udtalelse.
The Community negotiates interna­tional agreements on export credits and its Member States are gradually harmoniz­ing their policies in that area.
Fællesakten (enheds­akten — i Danmark kaldet EF­pakken — red.) foreskriver optagelse af nye medlemslande og i forbindelse med associeringsaftaler, som f.eks. de aftaler, der er indgået med lande i Afrika og omkring Middelhavet, at Europa­Parlamentet afgiver en samstemmende udtalelse.
In addition, since the adoption of the Single Act amending the European Treaties, a favourable opinion from the European Parliament is required for agreements of accession to the Community or for association agreements such as those concluded with African and Mediterranean countries.
Fællesskabet optræder således over for resten af verden som en handelspartner med egen identitet og med betydelig vægt.
The Community, therefore, has a place on the world stage as a trading partner in its own right, one of the largest, with a role that increasingly extends beyond trade questions alone.
Dets indflydelse går i stadig større grad ud over det rent handelsmæssige, fordi det naturligvis er vanskeligt at holde samhandelen ude fra den øvrige internationale sammenhæng. Og også her vejer 322 mio europæere tungere til end de enkelte medlemslande hver for sig.
It is difficult to separate trade from other aspects of international relations and the combined forces of 322 million Europeans carry more weight than would Member States acting in isolation.
Fællesskabet holder løbende kontakt med andre industrialiserede lande, såvel om handelsspørgsmål, som om erhvervsproblemer, forskning, miljø mm.
The Community conducts a dialogue with other industrialized countries, not only on trade, but also on the economy, research, the environment, etc.
Fællesskabet bidrager til udviklingen i den tredje verden med selvstændige hjælpeprogrammer og tilskynder desuden medlemslandene til — på samme måde som i internationale forhandlinger — at samordne deres indsats på grundlag af forslag fra Europa­Kommissionen.
It contributes to the development of the Third World, both through its own programmes and by encouraging (on the basis of Commission proposals) the coordination of Member States' activities both on the ground and in international gatherings.
Fællesskabets medlemslande er fortsat suveræne i udenrigspolitisk henseende.
Member countries retain sovereign control over their foreign policies.
Europa­Parlamentets debatter vidner imidlertid om fælles problemer og fælles holdninger i den offentlige mening, og medlemslandene har i Fællesakten forpligtet sig til at konsultere hinanden og til at samarbejde om formulering af en europæisk udenrigspolitik.
However, the common preoccupations of European public opinion are expressed in the major debates of the European Parliament and the Member States have confirmed through the Single Act their commitment to consult among themselves and to cooperate in order to implement a European foreign policy.
Fælles europæiske holdninger om emner som menneskerettighe­derne, det palæstinensiske problem, Sydafrika, Afghanistan, Centralamerika, afrust­ning og terrorisme føres derfor frem i den internationale debat.
Joint positions have been reached in this way on such subjects as human rights, the Palestinian problem, South Africa, Afghanistan, Central America, disarmament and terrorism.
Fælleskabets forbindelser udadtil er af betydning for borgerne i alle medlemslande:
The development of the Community's external relations is in the interest of all Community citizens:
Π De bidrager til at fremme de erhvervsmæssige muligheder og dæmpe spændin­gen i verden.
Π it helps to safeguard their economic future and reduce world tension.
I den forbindelse lægger Fælleskabet vægt på:
To those ends, the Community is particularly concerned with:
Målt i beskæftigelses­ muligheder og levestandard er dette en vital nødvendighed for et kontinent, som importerer op imod 90 pet. af sine råvarer, og som er afhængig af eksportmuligheder for industrivarer og forarbejdede landbrugsvarer.
This is essential for living standards and employment levels in a continent which imports about 90 % of its raw materials and must find external markets, particularly for its industrial output and processed agricultural products.
Skønt Europa i øjeblikket må kæmpe for at holde konkurrenceevnen oppe, skulle den strategi for industri og forskning, som Europa­Kommissionen har lagt, give Fællesskabets industri mulighed for at genvinde og bevare sin plads i den internationale handel.
Obviously, this state of affairs obliges Europe to take care to maintain its competitiveness; Community strategies for industry and research must enable European industry to maintain or recover its place in international competition;
At bidrage til udviklingen af den tredie verden.
• developing the Third World.
Udviklingen her vil på een gang være til gavn for de pågældende befolkninger, skabe nye markeder for de industrialiserede lande (i 1986 aftog de 31,5 pet. af den europæiske eksport) og afbøde den risiko for konflikt, som følger af den nuværende uligevægt i levevilkår.
This should both provide new outlets for the industrialized countries (in 1986, the Third World absorbed 31.5% of Community exports) and diminish the risk of conflict which the continuation of existing inequalities could provoke.
EF's udviklingsstøtte er værdsat af modtagerne, fordi den ikke er ledsaget af politiske forpligtelser.
Community aid to the Third World is all the more acceptable in so far as there are no political strings attached.
D Fællesskabet giver medlemslandene ekstra lydhørhed i en verden, der er domineret af de to store supermagter.
□ the Community gives Member States greater weight in a world dominated by great continental powers.
Det har bl.a. — ved at formå en række lande udenfor EF til at begrænse deres eksport til EF af stål og tekstiler — lettet omstruktureringen af forældede europæiske industrier i krise.
It has, for example, been able to help restructure industries in difficulty by persuading its external trading partners to moderate their exports of steel and textiles.
Protektionistiske tendenser gør sig i dag lejlighedsvis gældende forskellige steder, men Fællesskabet er indstillet på i de kommende forhandlinger i GATT at gå forrest i kampen for liberalisering af den internationale handel.
It is now opposing protectionist tendencies by playing a key role in the new GATT negotiations on liberalizing international trade.
D Den fælles handelspolitiks liberale tilsnit ses på en række områder:
□ The liberal nature of Community trade policy can be seen in:
På industriområdet: I kraft af nultoldsatser på mange områder, har EF-tolden længe været en af de laveste i verden. Den er nu som resultat af GATT-forhandlingerne i årene 1973 til 1979 nedsat til mindre end 5 pet. i gennemsnit.
• industry: taking account of a number of zero tariffs, the weighted average of Community customs duties — already one of the lowest in the world - has been reduced to less than 5 % as a result of negotiations in the GATT between 1973 and 1979;
På landbrugsområdet: Fælleskabet aftager henved en femtedel af verdensproduktionen af fødevarer og har et betydeligt underskud på handelsbalancen med fødevarer.
• agriculture: the preference given to Community produce does not prevent the Community from being the world's leading agricultural importer.
Den forret til at sælge på det europæiske marked, som EF giver europæiske fødevareproducenter, hindrer altså ikke, at Fællesskabet er en af verdens største importører af landbrugsprodukter.
It takes about one-fifth of world agricultural and food exports and has a large trade deficit in this sector;
På holdningen til udviklingslandene: Generelle toldpræferencer giver samt lige lande i den tredje verden mulighed for toldfri eksport til EF af industrielle færdigvarer og halvfabrikata.
• relations with the Third World: generalized preferences allow all Third World countries duty-free exports of finished and semi-finished goods to the Community.
Der gælder mængdemæssige begrænsninger overfor de mest eksportdygtige udviklingslande, men de anvendes ikke overfor de mere tilbagestående lande.
Quantitative limits are fixed in certain cases, but do not apply to the least developed countries.
For landbrugsvarer har udviklingslandene fordel af en række nulsatser, og en række toldnedsættelser, ligesom en række særlige aftaler letter eksporten af håndværksprodukter for en snes lande.
Zero or reduced tariffs are also applied to many agricultural products and special agreements facilitate exports of craft products from a score of countries;
D For at fremme udviklingen af den tredje verden har Fællesskabet med en lang række lande indgået særlige associeringsaftaler, som senere omtales nærmere, men derudover ydes en teknisk og finansiel støtte.
Π to encourage the development of the Third World, the Community has entered into agreements with a host of countries; these will be described below.