natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I disse lande blev de fremskridt, der var gjort i løbet af de fem år fra 1985 til 1990 med hensyn til at nedbringe antallet af arbejds­løse til mere acceptable niveauer, vendt fuldstændigt om i løbet af bare to års krise.
With the sole exception of the UK, this disparity in rates between men and women prevails in all Member States.
Arbejdsløsheden blandt mænd og kvinder i EF-landene, 1985 og maj 1993
Unemployment of men and women in the Member States, 1985 and May 1993
I Mænd
Men
Arbejdsløsheden blandt mænd og kvinder
In Belgium, Italy and Greece, the rate of unemployment for women at the last count (the average for 1992, in the case of Greece) was over twice the rate for men.
Arbejdsløsheden blandt unge under 25 år i EF-landene, 1985, 1990 og maj 1993
Unemployment of young people ( < 25) in the Member States, 1985,1990 and May 1993
% af arbejdsstyrken
% labour force r
Ungdomsarbejdsløsheden, 1992 fc af arbejdsstyrken
Youth unemployment rates, 1992
□ < io Mellem 1985 — hvor arbejdsløshe­den tidligere var højest — og maj 1993 synes forskellen i arbejdsløs­hedsprocenter for henholdsvis mænd og kvinder at være snævret noget ind i EF som helhed (forskel­len blev reduceret fra 3,6% til 3,2%), selv om den relative bevægelse i de to procentsatser absolut ikke var ensartet i alle landene. I fem lande
On the other hand, two countries — Spain and Greece — showed a pro­nounced widening of the difference, in the former case, of over 5%, while in Ireland and Luxembourg, there were much smaller increases. Over­all, there has been some tendency for the unemployment of women to have risen over this period relative to that of men in the less developed parts of the Community, and to have fallen in the more developed parts.
> 40 Ί Ingen data — Belgien, Tyskland, Portugal, Danmark og Nederlandene — ind­snævredes forskellen mellem ar­bejdsløsheden for mænd og kvinder ganske betydeligt, mens den i to andre lande — Frankrig og Italien
With the sole exception of Germany, unemployment among young people aged under 25 is higher throughout the Community than for older people.
Og i Storbritannien steg ar­bejdsløsheden blandt mændene ganske betydeligt i forhold til ar­bejdsløsheden blandt kvinderne.
This is especially the case in the less developed parts, though the difference is also sub­stantial in many of the more developed areas.
På den anden side var der to lande — Spanien og Grækenland — der kunne registrere en markant
In Spain, the rate of youth unem­ployment in May 1993 was over 35%, while in Italy and Ireland it was over 25% and in Greece, in
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver den i Italien og Irland var over 25% og i Grækenland i 1992 lige under 25% (figur 29).
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects considered further below — and the favourable demographic trends which had the effect of reducing the number of people in the Community in the 15 to 24 age group by almost 5% between 1985 and 1990 and, therefore, the number who entered the labour market.
Samtidig var ung­domsarbejdsløsheden i Frankrig over 20%, og i Storbritannien og Belgien var den kun en smule lave­re.
1992, it was just under 257c (Graph 29). At the same time, the rate in France was over 20%, and in the UK and Belgium, it was only slightly below this level.
Kun Luxembourg og Tyskland havde en ungdomsarbejdsløshed på under 10%.
Only in Luxem­bourg and Germany was the unemployment rate of young people less than 10%.
forøgelse af forskellen — i først­nævnte land på over 5% — mens der i Irland og Luxembourg var tale om langt mindre stigninger.
ment for both young men and women of under 25 fell almost continuously, in absolute terms as well as in rela­tion to people of 25 and over (Graph 30, which shows monthly unemploy­ment rates for the two age groups).
Generelt har der været en vis tendens til at arbejdsløsheden blandt kvinder er steget relativt mere end blandt mændene i denne periode i de min­dre udviklede egne af EF og er fal­det i de mere udviklede egne.
For both men and women, the fall in youth unemployment over this period was substantial — for men from 22.5% to 14.5% and for women from 26% to 19%.
Fra april 1984 til april 1990 faldt arbejdsløsheden for både unge mænd og kvinder under 25 år næ­sten uafbrudt både i absolutte tal og målt i forhold til arbejdsløsheden blandt personer på 25 år og derover (figur 30, som viser de månedlige arbejdsløshedsprocenter for de to al­dersgrupper).
A number of countries achieved con­siderable success over this period in reducing unemployment among young people.
For både mænd og kvinder var der tale om et væsentligt fald i ungdomsarbejdsløsheden i denne periode — for mændene fra 22,5% til 14,5% og for kvinderne fra 26% til 19%.
In Spain, the youth unemployment rate fell from 48% in 1985 to 32% in 1990 (and to 31% in 1991), in Portugal, from 20% to
På regionalt plan synes ungdomsar­bejdsløsheden at være specielt kon­centreret i de sydlige områder i EF, hvor landbruget fortsat spiller en væsentlig rolle.
At a regional level, youth unemploy­ment tends to be concentrated particularly in the Southern areas of the Community where agricul­ture remains important.
Det er tilfældet i store dele af Spanien, den sydlige del af Italien og Grækenland samt i den centrale del af Irland — selv om den ikke er ret meget lavere i flere industriområder i den nordlige del af EF — f.eks. i Belgien og Nord­frankrig (kort 2).
This is the case over much of Spain, the South of Italy and Greece, as well as in the centre of Ireland — though it is not much lower in a number of indus­trial areas in the North — in Belgium and Northern France, for example (Map 2).
Med Tyskland som eneste undtagel­se er arbejdsløsheden blandt unge under 25 år overalt i EF højere end for gruppen over 25 år.
By contrast to the fall in youth un­employment, the reduction in unemployment among the older age group from its peak level, reached much later — in June 1985 for men and in August 1987 for women — to the lowest point, reached in mid to late 1990, was relatively modest.
Det er spe­cielt tilfældet i de mindre udviklede egne, selv om forskellen også er gan­ske markant i flere af de mere ud­viklede områder.
In the case of men aged 25 and over, the rate fell from a high of only 6.5% to a low of 5% over this five year period. For women in the same age group, the decline over three years was from 10% to 8.5%.
I Spanien var ungdomsarbejdsløs­heden i maj 1993 over 35%, mens
Germany, from 10% (12% in 1983) to 4V2%.
Frem til 1990 faldt arbejdsløsheden blandt de unge dog forholdsmæssigt mere end for andre aldersgrupper.
Nevertheless, up to 1990, the rate of youth unemployment fell relative to other age groups. From April 1984 to April 1990, the rate of unemploy­
Arbejdsløsheden efter køn og alder i EF, 1983 - maj 1993
Unemployment by sex and age in the Community, 1983 - May 1993
En række lande havde betydelig suc­ces i denne periode med at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden.
Since 1990, the renewed increase in unemployment in the Community has hit young men especially.
I Spanien faldt ungdomsarbejdsløsheden fra 48% i 1985 til 32% i 1990 (og til 31% i 1991), i Portugal fra 20% til 10,5% i samme periode, i Nederlandene fra 18% (og fra 22% i 1983) til 11,5% og i Tyskland fra 10% (12% i 1983) til 4,5%.
In the three years up to May 1993, the rate for this group rose from 14.5% to 19%, with an increase of almost 2% in 1992 alone.
Mænd < 25 s' —^^ ~s 15
Men < 25 15
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver økonomisk støtte fra Den Europæ­iske Socialfond — og de unge blev opmuntret til at forblive længere under uddannelse.
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects
Siden 1990 har den fornyede stig­ning i arbejdsløsheden i EF især ramt de unge mænd.
Despite these increases, the rate of youth unemployment in May 1993 in most countries was still below the peak level reached in the 1980s (Graph 29).
I de tre år frem til maj 1993 steg arbejdsløsheden for denne gruppe fra 14,5% til 19% med en stigning på næsten 2% alene i 1992.
Only in Ireland was the rate at a new high.
Sammenlignet hermed steg arbejdsløsheden blandt unge kvin­der under 25 år med kun godt 1% — til 20% — i samme periode.
(In Denmark and Greece, although the rate was higher in May 1993 than in 1985, it was nevertheless lower in both cases than the highest level reached during the decade.)
Ungdomsarbejdsløsheden og de unges deltagelse i arbej dsstyrken
In four countries, where youth unemploy­ment also declined — Denmark, France, Ireland and Luxembourg, the fall of employment among the young was greater than the fall in population of this age and in an­other, Belgium, it was about the same.
Uanset hvilke resultater disse pro­grammer har givet, havde de også den virkning i mange lande, at folk i stedet for at blive registreret som arbejdsløse blev registreret som er­hvervsinaktive, hvorved problemet kun tilsyneladende blev mindre.
out of the unemployment figures into the inactivity figures, thereby reducing the apparent scale of the problem.
I EF som helhed faldt antallet af per­soner mellem 15 og 24 år, som var registreret som værende i arbejds­styrken, med 9% mellem 1985 og 1991.
Over the Community as a whole, the number of people aged 15 to 24 who were recorded as being in the labour force declined by 9% be­tween 1985 and 1991.
I Belgien var der dog tale om et fald på hele 23%, i Frankrig på over 20% og i Tyskland på over 16% (figur 31).
In Belgium, however, the decline was as much as 23%, in France, it was over 20% and in Germany, over 16% (Graph 31).
I alle disse lande tillige­med fem andre lande var faldet stør­re end nedgangen i den pågældende befolkningsgruppe.
In all of these countries together with another five, the fall was greater than the fall in po­pulation.
I Nederlandene steg antallet af unge i arbejdsstyr­ken til gengæld med næsten 19% og i Italien og Grækenland med 2—3%,
By contrast, in the Netherlands, the numbers in the labour force rose by almost 19% and in Italy and Greece by 23%, though in both these two countries the rise was much less than the growth of population.
Arbejdsløsheden blandt de unge, som nåede et betydeligt omfang un­der krisen i begyndelsen 1980'erne, blev bekæmpet i EF­landene med forskellige særlige foranstaltnin­ger.
For those aged 25 and over in the Community, the rise in unemploy­ment during 1991 and 1992 was also greater for men than for women, though the difference was much less marked than for those under 25.
Disse tog ikke blot sigte på at skabe jobs til de unge, men især på at forbedre deres færdigheder og dermed gøre det lettere for dem at finde beskæftigelse.
The success of Member States in reducing youth unemployment rates should, therefore, be con­sidered in the light of these figures.
Uddannelses­tilbuddene blev udvidet — med øget
Longterm unemployment is very high in the Community.
Ændringer i befolkning, erhvervsaktiv befolkning og de unges beskæftigelse (15-24) i EF-landene, 1985-1991
Changes in population, active population and employment of young people (15-24) in the Member States, 1985-1991
H Erhvervsaktiv befolkning
Youth unemployment and the youth labour force
På trods af disse stigninger lå ung­domsarbejdsløsheden i maj 1993 i de fleste lande fortsat under det hø­jeste niveau, der kunne registreres i 1980'erne (figur 29).
Unemployment among young people, which reached substantial proportions in the recession of the early 1980s, was tackled in the Member States through a variety of special measures.
Kun i Irland nåede ungdomsarbejdsløsheden op på det hidtil højeste niveau.
These aimed not only at creating jobs for young people, but more especially at im­proving their skills and, hence, their employability.
(I Dan­mark og Grækenland, hvor ung­domsarbejdsløsheden ganske vist var højere i maj 1993 end i 1985, var den dog begge steder lavere end det højeste niveau i løbet af 1980'erne).
Training provision was increased — with increased financial support from the European Social Fund — and young people were encouraged to stay longer in education.
Ε & Ρ: 1986­1991 : ændring i beskæftigelsen i % af erhvervsaktiv befolkning 1985
E & Ρ 1986-91; Employment change as % active population 1985 Whatever the merits of these pro­grammes, they also had the effect in many countries of shifting people
Langtidsledigheden ( > 1 år) i EF-landene, 1985 og 1991 men i begge sidstnævnte lande var stigningen langt mindre end tilvæk­sten i befolkningsgruppen.
Longterm unemployment ( > 1 year) in the Member States, 1985 and 1991
% af alle arbejdsløse
% total unemployed
Langtidsledigheden, 199Ó
Long term unemployment rates, 1990
Andelen af ledige, der har været uden arbejde i et år eller mere, faldt dog mellem 1985 og 1991 fra 52% til 45%, dvs. nogenlunde det samme niveau som i 1983 (figur 32). Men i tre lande — Italien, Belgien og Ir­land — ligger denne andel fortsat på ca. 60% eller derover (over 65% i Italien).
Moreover, in Italy and Greece — two countries where the overall rate of unemployment changed little be­tween 1985 and 1991 — the share of the longterm unemployed in the total increased over this period.
I Spanien og Grækenland er den kun lige under 50%.
In Ireland, there was also little change in unemployment as a whole, and the share fell only slightly.
Langtidsledigheden er et særligt stort problem i de mindre udviklede egne af EF.
In Bel­gium and Spain, on the other hand, the longterm share declined by more than the Community average.
Kun Portugal blandt de mindre udviklede lande ligger un­der EF­gennemsnittet, målt i rela­tive tal.
In Portugal as well as the Nether­lands, two countries with relatively high longterm unemployment in 1985, the share was reduced by as much as 14—15%.
Langtidsledigheden er derfor koncentreret i stort set de samme områder som ungdomsar­bejdsløsheden (kort 3).
All four of these countries, especially the latter two, experienced a significant reduction in overall unemployment over these six years.
I Italien og Grækenland — to lande, hvor den samlede arbejdsløsheds­procent kun ændrede sig ganske lidt
By contrast, in the UK, where total unemployment fell less sharply, the proportion of the unemployed out of work for a year or more also declined markedly — by 20%.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver mellem 1985 og 1991 — steg andelen af langtidsledige i den samlede ar bejdsløshed oven i købet i denne pe riode.
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects
I Tyskland skete der ingen større ændringer i langtidsledigheden på trods af, at den samlede arbejdsløshed faldt mere end gen nemsnittet.
The evidence of the past suggests that, in general, the relative importance of longterm unemployment increases as the total numbers out of work increase.
Det må derfor forventes, at problemet vil forværres igen under den nuværende krise.
It is to be expected, therefore, that the problem will become more serious again during the present recession.
Tallene for Storbritannien, som er det land, hvor arbejdsløsheden er vokset mest siden 1990, viser således allerede, at det relative antal langtidsledige steg ganske betydeligt i 1992.
Indeed, figures for the UK, the country where unemployment has risen by most since 1990, already indicate that the relative numbers of longterm unemployed rose significantly in 1992.
Nøgleindikatorer for beskæftigelsen i EF­landene, 1985
Key employment indicators in the Member States, 1985
/ tusinder medmindre andet er angivet
Unless otherwise specified
Befolkning i alt Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15­64) Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i %
Total population Population of workingage (15-64) Total employment Ratio of employment to workingage population (%)
Arbej dsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25) (%)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Beskæftigelse i landbruget Beskæftigelse i industrien
Employment in agriculture Employment in industry
Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25) (%)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Beskæftigelse i landbruget
Employment in agriculture
Befolkning i alt Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15­64) Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i %
Total population Population of workingage (15—64) Total employment Ratio of employment to workingage population (%)
Arbejdsløshedsprocent (%) Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25) (%)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Nøgleindikatorer for beskæftigelsen i EF­landene 1991
Key employment indicators in the Member States, 1991
I tusinder medmindre andet er angivet
Unless otherwise specified
Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15­64) Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i %
Total population Population of workingage (15-64) Total employment Ratio of employment to workingage population (%)
Arbejdsløshedsprocent (%) Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Beskæftigelse i industrien Beskæftigelse i servicesektoren Beskæftigelsen i landbruget i % Beskæftigelsen i industrien i % Beskæftigelsen i servicesektoren i %
Employment in industry Employment in services Share of employment in agriculture (%) Share of employment in industry (%) Share of employment in services (%)
Mænd Befolkning i alt
Men
Arbejdsløshed i alt
Total unemployment Unemployment rate (%)
Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i %
Total population Population of workingage (15—64) Total employment Ratio of employment to workingage population (%)
Arbejdsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Befolkning i alt Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15­64) Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i %
Ratio of employment to workingage population (%)
Nøgleindikatorer for beskæftigelsen i EF­landene, 1991
Key employment indicators in the Member States, 1991
Arbejdsløshed i alt Arbejdsløshedsprocent
Total unemployment Unemployment rate (%)
Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25) Beskæftigelse i landbruget
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15­64)
Total population
Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Nøgleindikatorer for beskæftigelsen i EF-landene
Key employment indicators in the Community
I millioner medmindre andet er angivet
Unless otherwise specified
Befolkning i alt Befolkning i den arbejdsdygtige alder (15-64) Beskæftigelse i alt Beskæftigelsesfrekvens i % Arbejdsløshed i alt Arbejdsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25)
Total population Population of workingage (15-64) Total employment Ratio of employment to workingage population (%) Total unemployment Unemployment rate (%) Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Arbejdsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent
Total unemployment Unemployment rate (%)
Beskæftigelse i landbruget
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Arbej dsløshedsprocent Ungdomsarbejdsløshedsprocent ( < 25)
Youth ( < 25) unemployment rate (%)
Kapitel 2 Den økonomiske og beskæftigelsesmæssige udvikling på kort sigt
Chapter 2 Short-term economic and employment outlook
De nuværende økonomiske udsigter på kort sigt for EF er de mest ugunstige siden midten af 1970'erne.
The current short-term economic outlook for the Community is the most unfavourable since the mid-1970s.
Arbejdsløsheden forventes at nå rekordhøje niveauer i 1994 som behovet for at få rettet op på de strukturbetingede budgetunderskud fører til en stramning af politikken i man ge EF-lande på trods af de dystre udsigter for væksten;
• growth of the world economy, while expected to pick up, is likely to remain modest.
Et eksport- og investeringsbaseret opsving støttet af en væsentlig lempelse af penge politikken kunne resultere i en for nyet vækst på 1,25% i 1994.
An export and investment-led recovery, supported by a considerable easing of monetary conditions, could result in renewed growth of
Men tallene tyder også på, at den nuværende fase med svag vækst må for ventes at fortsætte i nogen tid, før der bliver tale om en stigning i produktionen. duktionen.
In 1993, the change in GDP in Member States is expected to range from a fall of 2V2% in West Germany to a rise of 2% in of weak growth is expected to continue for some time before output growth starts picking up.
I stedet for det økonomiske opsving, man havde håbet på, bliver 1993 det tredje år med lav vækst.
Instead of the hoped-for recovery, 1993 will bring a third year of slow growth.
Hvis der overhovedet bliver tale om et op sving, vil det næppe indtræde før tidligst i foråret 1994.
Recovery, if any, is unlikely to materialise before Spring 1994 at the earliest.
Med den fortsatte recession i EF's økonomi faldt beskæftigelsen i 1992, og den for ventes at falde yderligere i 1993.
In the presence of continued recession of the Community economy, employ ment fell in 1992 and is set to continue to fall further in 1993.
Arbejdsløsheden er steget stærkt og var ved udgangen af 1992 tæt på 10%; den forventes at fortsætte med at stige i 1993 og 1994 og mere end opveje den positive udvikling, der var opnået i den foregående op gangsperiode.
The level of unemployment has risen sharply, approaching 10% at the end of 1992, and is expected to keep on rising throughout 1993 and 1994, wiping out all the gains made during the previous boom period.
Udsigterne til en fortsat træg økonomisk udvikling efterfulgt af et langsomt og beskedent opsving er først og fremmest baseret på følgende faktorer:
The outlook for continued sluggish ness followed by only slow and moderate recovery is essentially predicated upon the following factors: tors:
33 BNP, 1991-1994 erhvervslivets og forbrugernes tillid er faldet til et meget lavt niveau, specielt i kølvandet på den valutariske og politiske usikkerhed, der har været fremherskende i EF siden midten af 1992;
In 1994, the expected recovery in the Community should be almost sufficient to halt the reduction in employment.
11994 skulle det forventede opsving i EF være næsten tilstrækkeligt til at standse nedgangen i beskæftigel sen. Men på grund af tilvæksten i arbejdsstyrken vil det ikke være til strækkeligt til at forhindre arbejdsløsheden i at stige yderligere til næsten 12%.
Because of growth of the labour force, however, it will be insufficient to prevent the rate of unemployment from increasing further to almost 12%.
Ringe udsigter til vækst den meget stramme pengepolitik, som blev opretholdt i de fleste EF-lande frem til begyndelsen af 1992, må forventes at bremse væksten i det meste af 1993;
The poor prospects for growth the tight stance of monetary policy which was maintained in most parts of the Community up to the beginning of 1992 is likely to depress growth throughout most of 1993;
På baggrund af den seneste udvikling i de økonomiske indikatorer, den førte politik og de kræfter, der indvirker på EF's økonomi, forventes BNP i EF at falde med 0,5% i 1993 (figur 33 — det skal bemærkes, at "EF" i denne og de efterfølgende figurer refererer til EF eksklusive de østtyske delstater, i de kommende år er det ikke sandsynligt, at budgetpolitikken kan støtte den økonomiske aktivitet i væsentlig grad, efter
1994 refers to the Community excluding the East German Länder, "EC+" to in the years ahead, budgetary policy is unlikely to lend much support to economic activity as the necessity of correcting structural budget deficits leads to a tightening of policy in many Member States, despite the gloomy prospects for growth;
Kapitel 2 Den økonomiske og beskæftigelsesmæssige udvikling på kort sigt nul i Vesttyskland og en stigning på 2,5% i Storbritannien og Irland.
Chapter 2 Short-term economic and employment outlook
For de fleste landes vedkommende bliver der tale om meget lav vækst eller nulvækst i disse to år.
(excluding the new German Länder), investment is expected to decline fur ther, by 2V
Produktionen skulle dog fortsat stige takket være en væsentligt stærkere vækst i den indenlandske efterspørgsel.
2 output is forecast for 1994 in line with the unchanged level of GDP projected for Germany and the recovery in the world economy.
Faldende investeringer i 1992 og 1993 sten af EF forventes at blive svækket, og at et opsving i givet fald kun vil slå langsomt igennem. BNP i Frankrig, Belgien og Nederlandene forventes derfor at falde med mel lem 0,5% og 1,25% i 1993.
medium-term. Two years after unification, in the second half of 1992 the German economy entered a period of recession and output is expected to decline up to the end of 1993 if not longer.