natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Et skib sejler syv dage om ugen og døgnet rundt. De arbejdstidskrav, der stilles til søfolk er selvsagt meget specielle samme­lignet med kravene til "landkrabber".
Vessels travel seven days a week and 24 hours a day.
De kan give anledning til sundhedsmæssige proble­mer for besætningerne og stiller desuden væsentlige spørgsmålstegn ved sikkerheden til søs. Men konkurrencen i denne sektor ­ i sagens natur underlagt globaliseringen tidli­gere end alle andre ­ er benhård.
They pose health problems for the crews and often also raise impor­tant safety questions.
Mands­kabet på de skibe, der sejler under EU­med­lemlandsflag, er faldet med 30% i perioden fra 1985 til 1995 (D som følge af konkur­rence fra skibe under tredjelandsflag.
The fleet flying the flag of an EU Member State lost 30% of its workforce between 1985 and 1995 0) due to competition from vessels of non­member countries.
1 juridisk henseende ετ søtransporten i vidt omfang underlagt internationale konventio­ner, herunder Den internationale Arbejds­organisations (ILO) konventioner.
In legal terms, sea transport is largely governed by international conventions, including those of the International Labour Organisation (ILO).
Denne vedtog i 1996 Konvention nr.180, der fast­sætter standarder for maksimale arbejdstider og minimums­hvileperioder (se indrammede tekst).
In 1996, this adopted Convention 180 which sets max­imum levels for working hours and mini­mum levels for rest periods (see enclosure).
Kontrollen hermed varetages i hen­hold til en anden tekst (protokol til Konvention nr. 147), der giver mulighed for at håndhæve disse bestemmelser på alle skibe ­ uanset flag ­ der sejler i EUs territo­rialfarvande.
Monitoring is provided by another mech­anism (Protocol to Convention 147) which makes it possible to ensure that these pro­visions are applied to all vessels ­ whatever flag they fly ­ operating in EU waters. The 1997 White Paper, followed by a sec­
• gennemførelse af fire bestemmelser for samtlige rejsende arbejdstagere i disse sekto­rer: fastsættelse af et maksimalt årligt antal arbejdstimer, løn under ferie, garanti for rimelig hviletid, helbredsundersøgelser for natarbejdere. ■
• apply four provisions to all mobile work­ers in these sectors: maximum number of working hours annually, annual paid leave, guarantee of adequate rest periods, health assessment for night workers. ■
• arbejdstiden må ikke overstige 14 timer i døgnet og 72 timer om ugen eller, sagt på en anden måde, hviletiden må ikke være under 10 timer i døgnet og 77 timer om ugen (2); parter, deT repræsenterer 5,6 mio beskæfti­gede inden for de udelukkede sektorer.
• persons whose "working time is spent on board means of transport" ­ in other words, mobile workers whose place of work and place of residence are distant from one another;
Imidlertid findes der, som anført af Kommissionen i hvidbogen, "ingen objektiv begrundelse for at behandle ikke­mobile arbejdstagere anderledes end arbejdstagere, der udfører tilsvarende arbejde inden for andre sektorer.
The excluded sectors also employ a sometimes significant number of workers in sedentary occupations (the distinction made by airlines between aircrew and non­aircrew is explicit in this respect).
Det ville være rimeligt at tage udgangspunkt i den pågældende aktivitets art, og ikke i en defi­nition af den sektor, arbejdstageren tilhører".
In the White Paper, the Commission expresses the view that there is "no objective reason jus­tifying different treatment for non­mobile workers compared to workers who carry out similar tasks in other sectors.
Herudover er den nuværende arbejdssitua­tion for personer, der arbejder inden for en undtaget sektor mærkbart forskellig fra medlemsland til medlemsland.
The present situation of workers employed in an excluded sector also varies consider­ably from one Member State to another.
Arbejdstids­direktiv er udmøntet i tilsvarende bestem­melser, der er indført i landenes nationale lovgivninger.
The Directive on the organisation of work­ing time has been transposed into national legislation and there are often additional collective agreements.
1 mange tilfælde er der tale om at arbejdsmarkedsoverenskomster supplerer gældende lov.
Nevertheless, in these excluded sectors, certain Europeans "benefit from no protection against exces­sively long working hours or guarantee of adequate rest periods".
Ikke desto mindre er det en kendsgerning, at nogle Eb­borgere i disse undtagne sektorer, "ikke er beskyttet mod for lange arbejdstider og heller ikke er sikret tilstrækkelig hviletid."
• maximum working hours which may not exceed 14 hours in any 24­hour period and 72 hours in any seven­day period, or minimum rest hours which may not be less than 10 hours in any 24­hour period and 77 hours in any seven­day period (2);
Luftfartsselskaber
Flight crew agreement pending
• personer, der "arbejder ombord på transportmidlerne" med andre ord det rejsende personale, hvis aktiviteter er kendetegnet ved fysisk afstand mellem arbejdssted og bopæl;
• activities linked to transport timetables and ensuring the continuity and regular­ity of traffic, for which continuity of ser­vice must be guaranteed.
Høring og indbyrdes konsultationer
Consultation and conciliation
Det flyvende personale venter på en afklaring
The door still remains open for an agreement on working time for some 75,000 mobik workers in the air transport sector.
• der skal være en ugentlig fridag og fri på helligdage; • mindst 4 ugers ferie med løn om året.
• one day off a week and days off for public holidays; • at least four weeks, annual paid leave.
Derudover må søfolk på undeT 18 år ikke udføre natarbejde, og mindstealderen for besætningsmedlemmer er 16 år.
Also, no seafarer aged under 18 may work at night, and the minimum age for crew members is 16.
Døren er stadig åben for en arbejdstidsaftale for de henved 75-000 flyvende medarbejdere i luftfartssektoren.
In order to avoid intermodal competi­tion, the social partners asked for the agreement to enter into force when similar agreements ­ or a legislative act of the Council ­ cover all the excluded transport sectors.
Hvidbogen blev læst vidt omkring og frem­kaldte kommentarer fra arbejdsmarkedets parter inden for de berørte sektorer.
The White Paper was widely distributed, triggering a lively response from the social partners in the excluded sectors.
Kommissionen tog højde for disse kommen­tarer i et nyt arbejdspapir i to dele til høring, der blev afleveret til parterne den 31. maj 1998.
The Commission took these into account when, on 31 March 1998, it submitted a second two­part consultation document:
EU­landenes luftfartsselskaber beskæftiger henved 375.000 medarbejdere.
EU airlines employ about 375,000 people.
80% heraf arbejder "på jorden" og tilgodeses ved bestem­melserne i det arbejdstidsdirektiv, der nu er forelagt Rådet til afgørelse.
80% of these are "ground" workers and are covered by the provisions of the working time directive currently before the Council.
Det grundlæggende spørgsmål om arbejdsti­den går derefter fra de etiske henstillinger over til lovgivningsfeltet.
The fundamental question of working time subsequently became a legislative proposal rather than an ethical recommen­dation.
Direktivet ved­rørende visse aspekter i forbindelse med til­rettelæggelse af arbejdstid (93/104) fremlag­des i 1993, med det formål at bekæmpe den skadelige virkning ­ både i sundheds­ og sik­kerhedsmæssig henseende ­ af for langva­rige arbejdsydelser, utilstrækkelig hvile eller uregelmæssig tilrettelæggelse af arbejdet.
Directive 93/104/EC concerning certain aspects of the organisation of working time was adopted in 1993 in order to combat the negative effects on health and safety of excessively long working hours, inadequate rest periods or disruptive working patterns.
Heri opstilles nærmere bestemmelser for daglige og ugentlige hvileperioder, længden af arbejdspauser og ferier, samt særlige reg­ler for nat­ og skifteholdsarbejde.
This laid down daily and weekly rest periods, breaks and annual leave, as well as including specific provi­sions on night work and shift work.
Til trods for at Kommissionen havde udar­bejdet dette direktiv med henblik på samt­lige erhvervssektorer (ved at forudsætte "en vis smidighed i forbindelse med gennem­førelsen af visse af bestemmelserne" samt mulighed for "dispensation"), fulgte Rådet ikke dette forslag om almen gyldighed og besluttede at holde visse sektorer udenfor, navnlig fordi personalet her er nødt til at arbejde langt fra bopælen og i specielle sam­menhængende tidsperioder.
Although the Commission had intended this directive to apply to all economic activities (while allowing for "a certain flexibility in the application of certain provisions" and possible "derogations"), the Council did not adopt this blanket proposal and decided that certain fields should be excluded, in particular because they require their workers to work a long way from home and during specific peri­ods.
Siden da har transportsektoren (luft­, sø­, jernbane­ og vejtransport samt transport ad indre vand­veje), havfiskeri og andre aktiviteter til søs ­som eksempelvis offshore­sektoren ­ samt arbejdsydelser fra læger under uddannelse udgjort "undtagne sektorer", der ikke er omfattet af direktivet.
Transport (air, sea, inland waterways and lakes, rail, road), sea fishing and other maritime activities ­ such as the offshore sector ­ as well as the activities of doctors in training, have subsequently become "excluded sectors", lying outside the directive's field of application.
Hvidbogens analyse
The analysis of the White Paper
For at undgå konkurrence mellem de for­skellige transportformer, har parterne anmodet om, at aftalen først skal træde i kraft når tilsvarende aftaler ­ eller en retsakt fra Rådets side ­ omfattende samtlige undtagne transportsektorer er tilvejebragt.
In its White Paper, the Commission takes the view that of the four provisions which will apply to mobile personnel, "only those con­cerning the daily rest period and breaks could cause problems" ­ problems which can be easily overcome under the derogations allowed by the directive.
Drøftelser om arbejdstidsregler finder i øjeblik­ket sted mellem parterne inden for denne sek­tor, og de kan endnu føre frem til en aftale.
One of these will be at least six hours and the period between two consecutive rest periods may not exceed 14 hours.
Kommissionen er i gang med forberedelserne til fremlæggelse af forslag om, flyvetidsbegTæns­ ninger, FTL (Flight Time Limitations).
The Commission is preparing proposals on FTL (Flight Time Limitations).
Træthed ­både den, der skyldes den reelle varighed af oversøiske flyvninger, og træthed som følge af tidsforskelle ­ og stress i dette erhverv (hvor det er "vigtigt uafbrudt at være i besiddelse af sin fulde dømmekraft) kan få følger, ikke blot for de
The fatigue ­caused by a combination of long­haul flights and time differences ­ and stress which are an inherent part of the job (in which it is crucial to be in full control of all your faculties at all times) can have consequences not only for the crew but also for passenger safety.
1 1997 offentliggjorde Kommissionen ­ der over for Europa­Parlamentet havde forplig­tet sig til at tage initiativer vedrørende arbejdstiden inden for disse erhvervsgrene ­en hvidbog om de sektoreT og aktiviteter, der var udelukket fra arbejdstidsdirektivet.
In 1997, the Commission — which had given an undertaking to the European Parliament that it would take initiatives on the organisation of working time in these fields ­ published a White Paper on those sectors and activities which were
• Første del omhandler et rammeforslag til ændring af direktivet med sigte på en "hori­sontal" udvidelse af samtlige dets bestem­melser til de ikke­mobile arbejdstagere, samt på at indføre garantier med hensyn til arbejdstiden for de "rejsende" arbejdstagere inden for de forskellige udelukkede sektorer. • Anden del omhandler den sektorlovgiv­ning, der er nødvendig "for sikre en tilstræk­kelig sundheds­ og sikkerhedsmæssig beskyttelse til de "rejsende" arbejdstagere, samt dem der er beskæftiget offshore."
• Part one presented a draft framework for amending the directive which sought to "horizontally" extend all the provisions to apply to non­mobile workers and to offer guarantees in terms of working time to mobile workers in the various excluded sectors. • Part two dealt with the necessary sectoral legislation "to give sufficient pro­tection to the health and safety of mobile and offshore workers".
Gennem hele 1998 satte disse forslag ny gang i forhandlingerne inden for de pågæl­
These proposals served to relaunch nego­
Nyhedbrev fra Europa-Kommissionen - GDV/D - Marts 1999
Newsletter from the European Commission - DGV/D - March 1999
Den europæiske beskæftigelsesstrategi: et skridt fremad
A European employment strategy: one step further
Det Europæiske Råd i Wien den 11. og 12. december sidste år tilkendegav, at der var sket markbare fremskridt med hensyn til beskæfiigehen, men at processen burde styrkes - en proces, hvor arbejdsmarkedets parter spiller en meget stor rolle.
The European Council in Vienna on 11 and 12 December considered that significant progress had been made on the employment front, but that the process should be further strengthened: a process in which the social partners have an important role to play.
For at styrke denne proces bør der opstilles yderligere kontrollerbare målsætninger, fastsættes tidsfrister på såvel EU-plan som på nationalt plan, samt etableres fælles indikatoreT.
To strengthen the process, additional verifiable objectives must be agreed, dates set - nationally and for Europe - and joint indicators introduced.
Det er ligeledes nødvendigt, at arbejdsmarkedets parter i højere grad inddrages og påtager sig et ansvar.
There will also be a need for increased participation and a greater sense of responsibility on the part of the social partners.
Med hensyn til de overordnede retningslinier for beskæftigelse for 1999 bad Det Europæiske Råd medlemslandene om i særdeleshed at lægge vægt på:
In regard to the 1999 employment guidelines, the Council called on Member States to attach particular importance to:
• at der sker mærkbare fremskridt med hensyn til fremme af lige muligheder for kvinder og mænd;
• achieving tangible progress in promoting equal opportunities between men and women;
• at konkretisere tanken om livslang uddannelse ved at der fastsættes et nationalt mål for dem, dernyder godt af sådanne foranstaltninger;
• giving substance to the notion of lifelong learning by setting a national target for participants on such schemes;
• fuldt ud at udnytte det potentiale, der ligger i servicesektoren og de tjenesteydelser, der er knyttet til industrien, i særdeleshed informationsteknologien og miljøsektoren;
• realising the full potential of the services sector and services linked to industry, in particular information technology and the environment sector;
• at skabe et klima, der gør det muligt især for små virksomheder at udvikle sig;
• creating a climate in which small businesses can develop;
• igen at undersøge ordningerne for skattelempelser og ydelseT for på den måde at tilskynde arbejdsløse og inaktive til at acceptere et arbejde eller en uddannelse og arbejdsgiverne til at skabe nye job;
• re-examining tax and benefit systems in order to encourage the unemployed to accept a job or training and employers to create new jobs;
• at hjælpe ældre arbejdstagere til i højere grad at tage del i arbejdslivet;
• helping older workers to participate more in working life;
• at tilskynde dårligt stillede grupper til integration på arbejdsmarkedet og opmuntre til at de får lige muligheder.
Following a number of major developments at the end of last year, 1999 looks set to be a promising year for European social dialogue, bringing unprecedented challenges and opportunities for the social partners at European level.
Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner den vigtige rolle, arbejdsmarkedets parter spiller i beskæftigelsesprocessen.
The Vienna European Council, in December 1998, approved the 1999 employment guidelines which will give an increased role to Europe's social partners.
7999 ser ud til at blive et godt år for den sociale dialog i EU.
This European Council paved the way for a European pact for employment.
Hen imod slutningen af sidste år skete der flere vigtige ting.
The Commission adopted its new communication: "Modernising work organisation - a positive attitude for change".
Samlet set udgør de en række enestående nye udfordringer og muligheder for arbejdsmarkedets parter på europæisk plan.
In this document, the Commission invites the social partners to take the initiative in the process of change.
Det Europæiske Råd i Wien i december 1998 godkendte de overordnede retningslinier for beskæftigelse for 1999, som styrker den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i EF-sammenhæng.
At the Vienna mini-summit, the social partners agreed to work on drawing up a timetable and defining the common subjects for debate.
Dette Europæiske Råd har åbnet vejen for en europæisk beskæftigelsespagt.
This is an encouraging response - but only the beginning.
Kommissionen har vedtaget sin nye meddelelse: "Modernisering af arbejdets tilrettelæggelse - en positiv holdning til ændringerne".
If the social partners are to prove up to the challenge, they must develop a coherent industrial relations strategy for 21$t century Europe.
I denne meddelelse opfordrer Kommissionen arbejdsmarkedets parter til at gå i spidsen for ændringsprocessen.
This strategy must cover all aspects of industrial relations, moving on from the fragmented approach of the past.
Under mini-topmødet i Wien blev arbejdsmarkedets parter enige om at begynde med at opstille en tidsplan samt at fastlægge fælles emner til diskussion. Det er en opmuntrende reaktion.
Within this global strategy, however, a number of themes can be developed.
Vi er imidlertid kun lige begyndt. Hvis arbejdsmarkedets parter skal leve op til udfordringerne, er det nødvendigt, at de udvikler en sammenhængende strategi for forholdet mellem arbejdsmarkedets parter i Europa i det 21. århundrede.
Some of these are included in the communication: vocational training, temporary work, teleworking and working time, for example.
Strategien bør omfatte alle aspekter af forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
The social partners set the tone at the beginning of the year as the UNICE, CEEP and ETUC concluded a framework agreement on fixed-term employment contracts.
Den bør bryde med tidligere tiders fragmentariske tilgang, omend mange forskellige temaer kan tages op inden for strategiens rammer.
• encouraging social integration and equal opportunities for disadvantaged groups.
Visse af dem nævnes i meddelelsen: erhvervsuddannelse, deltidsarbejde, distancearbejde og arbejdstid.
In its conclusions, the European Council stressed the important role which the social partners must play in this employment process.
Arbejdsmarkedets parter har slået tonen an siden årets begyndelse, i og med at UNICE, CEEP og EFS er kommet frem til en rammeaftale vedrørende tidsbegrænsede ansættelsesforhold.
It was pleased to note that, at the Vienna mini-summit in December 1998, the social partners expressed the desire to draw up their own programme for the modernisation of work organisation.
I de seneste uger har distancearbejde været nævnt som et eventuelt tema. Dette tema kan uddybes på tværfagligt plan og på sektorplan.
Over recent weeks teleworking has been cited as a possible theme, for consideration at the crosssectoral and sectoral level.
Erhvervsuddannelse: et område af stor betydning for den sociale dialog
Vocational training: a favoured field for social dialogue
Arbejdsmarkedets parter i EU har med årene gjort erhvervsuddannehe til et prioriteret tema for deres indsats, såvel på tværfagligt pL·n som på sektorplan.
Over the years, vocational training has become a priority field of action for the European social partners, at crosssectoral and sectoral level.
Hvad er de væsentligste resultater indenfor dette område?
What then are the principal achievements in this field?
Lad os gøreforeløbig status.
We attempt an initial assessment.
På tværfagligt plan...
the need for change in the insurance sector".
rørende betydningen af det indTe marked på elområdet med hensyn til færdigheder, kvalifikationer, uddannelse og ligestilling.
the possibility of negotiating a European agreement on this subject.
Arbejdsmarkedets parter (CEC (den europæiske sammenslutning af skotøjsproducenter) og FSE:THC (sammenslutningen af europæiske fagforbund inden for tekstil-, beklædnings- og læderbranchen)) omsætter EU-undersøgelsen af udviklingen i uddannelsesbehovet inden for denne sektor til praksis.
After participating in the study on employment trends in the postal sector, on 23 March 1998 the social partners approved an agreement to promote jobs in this sector. Under this agreement, there will be a joint analysis of questions relating to training and retraining.
Arbejdsmarkedets parter (Europêche/ Cogeca og FST) behandler for øjeblikket spørgsmålet om gensidig anerkendelse af bådførerbeviser inden for EU.
On 13 October 1998, the social part ners signed their first joint document.
Uddannelsen inden foT (globalt maritimt nød- og sikkerhedssystem) står også på dagsordenen.
Point 6 in this joint declaration states that "companies are the first to be affected by the specific training of their own workforce and must promote training".
Der vil blive afholdt et seminar omkring disse temaer i Frankrig i 1999.
There is currently (19971999) a Leonardo da Vinci project in the field of basic security practices.
Som følge af Dublinkonferencen (1996) - "Europæiske søfolk - en truet art?" -påbegyndte arbejdsmarkedets parter inden for sektoren (FST og ECSA) en undersøgelse med henblik på at fastlægge uddannelsesprioriteterne for søfolk.
As early as 1988, the social part ners signed a memorandum on training in the retail business. Following a study on the effects of electronic commerce on employment, the social partners have just submitted a training project in this field to the ETUF.
Euro-FIET fremlagde den 2. oktober 1998 et udkast til et forslag angående "tilpasning af erhvervsuddannelsen til behovet for ændringer inden for forsikringssektoren".
In 1997 the social partners (1RU et FST) supervised a study on continuous vocational training in this sector. The study for mulates conclusions and recommendations for both small firms and large companies in the Toad transport sector.
Komissionen haT sammen med UNICE, CEEP og EFS besluttet at støtte og udvikle mulighederne for social dialog omkring uddannelse og erhvervsuddannelsepå EU-niveau.
In agreement with the UN1CE, CEEP and ETUC, the Commission decided to support and develop a forum for social dialogue on education and training at European level.
Dette initiativ kommer i særdeleshed til udtryk i forbindelse med støtten til arbejdsmarkedets parters selvstændige dialog inden for rammerne af arbejdsgruppen "Uddannelse-Erhvervsuddannelse", som er nedsat af Udvalget for den sociale dialog, såvel som i forbindelse med støtten til iværksættelse af sektorinddelte undersøgelser, der blandt andet udføres af arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af fællesskabsprogrammet Leonardo da Vinci.
This initiative is expressed in particular in the support given to autonomous dialogue between the social partners within the "Education-training" working group, set up by the Social Dialogue Committee, as well as support for sectoral surveys by the social partners, among others under the Community's Leonardo da Vinci programme.
Denne inddragelse af arbejdsmarkedets parter i EU har lige ledes ført til, at der mellem 1987 og 1995 blev vedtaget flere fælles udtalelser om uddannelse og erhvervsuddannelse.
This involvement of the social part ners was also apparent in the series of joint opinions on education and training adopted in the years 1987 to 1995.
• Grafisk industri.
• Electricity.
Et projekt mellem arbejdsmarkedets parter om ajourføring af kvalifikationsprofilerne for trykkeriarbejdere på EU-niveau er ved at være afsluttet.
The social partners held a seminar in January, in Brussels, on the implications of the single electricity market for skills, qualifications, training and equal opportunities.
• Sukkerindustri.
• Entertainment.