natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På grund af denne kraftige vækst i beskæftigelsen, retter man nu op-
A growing proportion of those in work in the Community are employed in service activities and a diminishing proportion in manufacturing. The main exceptions are
Resumé og konklusioner stoffer og rovdrift på naturressourcerne samt det udbredte forfald i byområderne, vil få vidtrækkende konsekvenser for strukturen i og styringen af den økonomiske udvikling og for beskæftigelsen.
Summary and Conclusions employment opportunities which still exist.
mærksomheden mod de sektormæssige og regionale virkninger.
The same trends as in the Community are also evident in Central and Eastern Europe.
Kom missionen har identificeret de ind ustrisektorer, som må forventes at blive mest berørt af Det Indre Mar ked.
Effects of the 1992 Programme is removed.
Disse sektorer tegner sig for ca. halvdelen af beskæftigelsen i industrien i de fleste medlemslande. I de nordlige EF-lande omfatter disse sektorer både højteknologiske sektorer og mere traditionelle tunge in dustrier, som i mange tilfælde er beskyttet af gunstige regler vedrørende offentlige indkøb.
In the South, countries face a choice of continuing to specialise in current manufactures, or of exploiting the opportunities of fered by the 1992 programme and diversifying their industrial structures to be more like those in more developed economies.
I de sydlige EF-lande er det især arbejdskraftintensive industrier såsom beklædning, fodtøj og tekstiler.
There are signs in Spain and Portugal - in the form of high investment growth, both internal and from abroad - that industrial transformation is under way.
Hylige overslag tyder på, at ca. 1% af Fællesskabets arbejdsstyrke er direkte beskæftiget i miljøindustrierne (herafen stor del i offentlige værker og forsyningsselskaber), mens langt flere er indirekte berørt.
The most directly affected companies will be in the environmental industry (such as those manufacturing filtering and monitoring equipment) as well as in the build ing and construction industry, as polluting plant and decaying infrastructure are replaced.
Den fremtidige vækst i be skæftigelsen inden for disse industrier afhænger i høj grad af de enkelte landes politik på området og de offentlige bevillinger til for målet.
These shifts will pose problems in terms of both relocation and retraining. They will also mean increased R & D effort to resolve problems of environmental protection, requiring a commitment both of finance and manpower.
Miljømarkedet er i øjeblikket større i Vesttyskland end andre steder i Fællesskabet og mindst i de sydlige EF-lande, hvor der følge lig kan forventes den største vækst.
Further changes will, however, spread throughout the economy and the labour force, especially in the transport and chemical sectors.
Spørgsmålet er ikke blot, hvordan man vil gribe problemerne an, men også hvordan omkostninger ne skal fordeles, hvorledes de skal finansieres, og hvilke kompensationsordninger der indføres.
Further evidence that 1992 is af fecting company behaviour is the upturn in merger activity.
Der kan ikke være tale om at overlade det til de mindre udviklede lande og regioner at løse problemerne helt alene, og slet ikke om at bremse den økonomiske vækst i betragtning af de enorme forskel le i indkomster og beskæftigelsesmuligheder, der stadig er tale om.
The number of mergers among the lar gest 1000 industrial companies has increased more than threefold since 1983-84, and the number of transnational mergers by even more.
De fleste, der arbejder i miljøindustrierne, er beskæftiget i forholdsvis ufaglærte jobs, men ca. 20% ud fører ledelsesmæssige eller tekniske funktioner, som nødvendigvis må forøges.
With two years to go before the completion of the Internal Market programme, significant numbers of companies are beginning to take action to prepare themselves for the more competitive business environment.
I den nordlige del af Fællesskabet kan der forventes yderligere rationaliseringer, som vil give mulighed for stordriftsfordele inden for produktion, F & U og markedsføring, ef terhånden som den nationale be skyttelse fjernes.
Whereas the Cecchini Report foresaw the 1992 programme event ually creating an additional 25 million jobs, employment has already increased by some 7 million since 1985.
I den sydlige del af Fællesskabet kan landene enten vælge at fortsætte med at specialisere sig i de nuværende forbrugsvarer eller udnytte de muligheder, der lig ger i Det Indre Marked, og sprede deres industristrukturer, så de i højere grad ligner strukturerne i de mere udviklede økonomier.
Although only a part of this can be attributed exclusively to the 1992 factor, it puts former fears about initial job losses into perspective. tive.
Fællesskabet vil på lang sigt miste markeder, medmindre dets produkter er miljøvenlige og, at man har indarbejdet moderne metoder til kontrol af forureningen.
Although the changes in the pattern of economic development and structure of employment will be large, they are unlikely to be any greater than have resulted from major changes in technology in the past.
I øjeblikket bliver en stor del af det teknisk avancerede udstyr, der anvendes i miljøindustrien, importeret fra ud landet eller fremstillet på licens.
The main difference is that the changes required now demand ex plicit action by Government - it is not possible to rely on market forces alone because pollution costs are not generally borne by the polluters.
Disse for skydninger vil skabe problemer både med hensyn til omlægninger og videreuddannelse. De vil også kræve en øget F & U-indsats for at løse problemerne omkring miljøbeskyttelse, hvilket igen vil kræve både finansielle ressourcer og arbejdskraft.
Responses to the environmental problems created by excessive pollution, the proliferation of toxic waste and the depletion of natural resources, as well as urban decay, will have far-reaching consequences for the pattern and direction of economic development and for employment. ployment.
Kvindernes adgang til beskæftigelse
Because of this strong employment growth, attention is now focused on the sectoral and regional impact.
Et andet tegn på, at Det Indre Mar ked allerede nu påvirker virksomhe dernes adfærd, er stigningen i antal let af virksomhedsfusioner.
The Commission has identified those industrial sectors which stand to be most affected by the 1992 measures.
Antallet af fusioner blandt de 1000 største industrivirksomheder er mere end tredoblet siden 1983-84, og antallet af transnationale fusioner er steget endnu mere.
These sectors account in most Member States for around half of employment in industry.
De nye miljøkrav og beskæftigelsen
In Northern States, these sectors tend to be both high-tech and more traditional heavy industries, in many cases protected by public procurement policies.
Den måde, hvorpå vi angriber de miljøproblemer, der er opstået som følge af overdreven forurening, om fattende udledning af giftige affalds
In Southern States, they tend to be labour-intensive in dustries such as clothing, footwear or textiles.
Kvindernes erhvervsfrekvens er fortsat lav i Fællesskabet, hvilket tyder på, at kvinderne stadig udgør en underudnyttet ressource.
Recent estimates suggest that around 1% of the Community la bour force is employed directly in environmental industries (a significant proportion in public utilities) with a much larger number of jobs concerned indirectly.
Der er i øjeblikket 21 mill, økonomisk inaktive kvinder i Fællesskabet i aldersgruppen 25-49 år.
The future growth of employment in these in dustries depends very much on Government policy and on the commitment of public expenditure.
En væsentlig års ag hertil er, at der er langt større hindringer for kvinders beskæftigelse end for mænds.
The environmental market at present is larger in the FRG than elsewhere and is smallest in the Southern States, where consequently growth prospects are greatest.
Selv om der vil ske omfattende ændringer i mønstret for den økonomis ke udvikling og i beskæftigelsesstrukturen, vil disse ændringer dog næppe blive meget større end dem, vi hidtil har oplevet som følge af den voldsomme teknologiske udvikling.
The key issues relate not only to the action which is taken but to the distribution of the costs, how those costs are financed and what systems of compensation are put in place. There can be no question of leaving the less developed countries and regions to cope with the prob lems themselves, still less of calling a halt to economic growth, given the enormous disparities in income and
Den væsentligste forskel vil være, at de ændringer, der nu er nødvendige, kræver en klar indsats fra det offentliges side - det er udelukket blot at sætte sin lid til markedskræfternes frie spil, alene fordi forureningsomkostningerne normalt ikke betales af forurenerne selv.
In the North of the Community, further rationalisation - which is likely to realise economies of scale in pro duction, R & D and marketing -seems likely as national protection
Resumé og konklusioner ser i hele Fællesskabet.
Summary and Conclusions different forms of leave and social amenities affecting women's employment. ployment.
Men udviklingen af fællesskabspolitikken må nødvendigvis gå igennem de nationale systemer.
can achieve their potential in the labour market, adequate childcare arrangements are a key require ment for many women to participate at all.
Kvinderne behøver ikke ret megen tilskyndelse for at slutte sig til ar bejdsstyrken igen, men det er vigtigt, at visse hindringer fjernes, før kvinderne rent faktisk kan håndhæve deres ret til arbejde.
Most people working in the environment industries are employed in relatively low-skilled jobs, but around 20% are involved in management or technical activities which will need to be expanded.
Der er iværksat politiske foranstaltninger, der tager sigte på at afhjælpe de særlige vanskeligheder, der forhindrer kvinderne i at arbejde og gør det vanskeligere for dem at opnå ligebehandling.
If environmental aims are to be achieved, a significant increase in the number of skilled people employed, and in the amount and quality of training they receive, is essential.
Fællesskabet støtter en række foranstalltninger til uddannelse og efteruddannelse via strukturfondene, og Kommissionen har ydet støtte til et omfattende for skningsprogram om børnepasning, forskellige former for orlov og sociale faciliteter, af betydning for kvinder nes beskæftigelse.
Although women account for 38% > of total employment in the Community, many women have non-standard terms of employment and inferior working conditions. 28% of women's employment is parttime and a significant proportion of women filling such jobs would prefer fulltime work. Large numbers are also employed in tem porary jobs, half of them because they could not find permanent-ones. The 1990s will be a period of intense pressure on systems of education and training in the Community as they respond to the increased emphasis of employers on technical skills, to a labour market becoming increasingly European in character, and to production with a progress ively more international perspective.
Erhvervsfrekvensen for kvinder med børn er ca. 50% i Fællesskabet som helhed, idet der dog er væsentlige forskelle medlemslandene imellem.
The Community, in the long-run, stands to lose markets unless its products are environmentallyfriendly and incorporate sophisticated pollution controls.
Mens en hensigtsmæssig er hvervsuddannelse er en nødvendig forudsætning for, at kvinderne kan udnytte deres potentiel på arbejds markedet; er egnede børnepasningsordninger en afgørende forudsætning for, at mange kvinder overhovedet kan påtage sig er hvervsarbejde.
Research suggests that the greater tendency for women to work in parttime jobs below the level of their qualifications contributes to lower income and job devaluation.
Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik
Women's Access to Employment
I visse lande, især Vesttyskland, hænger almen uddannelse og erhvervsuddannelse nøje sammen, og det er normalt, at de unge springer frem og tilbage mellem de to forløb.
There are signs that training is being accorded more importance in Member States and that the inadequacy of existing provisions in many areas is being perceived.
I visse andre medlemslande har er hvervsuddannelsen en lavere status.
Improved social amenities are re quired to facilitate the entry of women to the labour market.
I Storbritannien f.eks. får en stor del af de unge ingen form for erhvervsfaglig eller almen uddannelse efter den obligatoriske skole gang, fremgår det af det statistiske materiale fra midten af 1980'erne.
Areas where improvement is needed in clude: pre-vocational training courses; transport arrangements for travelling to and from work; co ordination between working hours and school hours; childcare and creche facilities; systems of parental and family leave during pregnancy and early infancy.
Selv om kvinderne tegner sig for 38% af de beskæftigede i Fællesskabet, er der mange kvinder, der har uacceptable ansættelsesvilkår og ringe arbejdsbetingelser.
The participation of women in the labour force remains low in the Community, suggesting that women are still an under-utilised resource.
28% af kvindernes beskæftigelse er på del tidsbasis, og en stor del af de kvinder, der har sådanne jobs, ville selv foretrække fuldtidsarbejde.
There are currently 21 million economically-inactive women in the Community in the 25-49 age group.
Også mange kvinder er ansat i midlertidige jobs, og for halvdelens vedkommende skyldes det, at de ikke har kunnet finde fast arbejde.
A major reason for this is that the obstacles to employ ment are much greater for women than for men.
Der vil i 1990'erne komme et voldsomt pres på de almene og erhvervs faglige uddannelsessystemer i Fællesskabet, når de skal forsøge at imødekomme arbejdsgivernes øgede krav om teknisk kunnen og leve op til et arbejdsmarked, der bliver stadig mere europæisk i sin karakter, og til et produktionssystem, der sat ser stadig mere internationalt.
The Commmission has a duty under the Treaty to develop a common vocational training policy and has already made commitments to prepare an instrument giving right of access to training, to rationalise existing Community-level training programmes and to hasten the es tablishment of equivalence in training qualifications across the Community.
Undersøgelser tyder på, at det for hold, at kvinder i højere grad acceptere deltidsjobs, der ligger under de res kvalifikationsniveau, er en medvirkende årsag til, at kvinder har lavere indkomster, og at deres arbejde nedvurderes.
The evolution of Community policy, however, has to work through national systems.
Der er tegn på, at erhvervsuddannelsen nu tillægges større betydning i medlemslandene, og at man har fået øjnene op for, at de nuværende uddannelsestilbud på mange områder er utilstrækkelige.
The ageing of the Community la bour force and the reduced numbers of young people entering the labour market each year increase the im portance of this issue.
Behovet for en tættere sammenhæng mellem den almene uddannelse og den erhvervsmæssige grund- og videreuddannelse er fundamental og skal sammenholdes med et øget samarbejde mellem det offentlige og arbejdsmarkedets parter.
The labour force participation of women with children is around 50% in the Community as a whole, with substantial differences between Member States.
Lønninger og arbejdskraft omkostninger
While appropriate vocational training is a necessary requirement in order that women
Ifølge Traktaten er det Kommissionens opgave at udvikle en fælles erhvervsuddannelsespolitik, og den har allerede påtaget sig at ud arbejde en retsakt, der lovfæster den enkeltes ret til uddannelse.
Women need little encouragement to rejoin the labour force but lifting barriers is essential in order to pro vide women with an effective right to work. Policy measures are being directed at remedying the specific barriers which prevent women from working, and reduce their entitlement to equal treatment.
Kommissionen er ligeledes be gyndt at rationalisere de eksisterende erhvervsuddannelsesprogrammer på fællesskabsplan og at fremskynde den endelige afgørelse om standardisering af uddannel
The Community is supporting training and retraining measures from the Structural Funds and the Commission has supported a large research programme into childcare,
Blandt de områder, hvor der er et stort behov for forbedringer, kan nævnes: forberedende erhvervsfaglige kurser; transport ordninger for transporten til og fra arbejde; en bedre afpasning af ar bejdstiden efter skoletidens længde; børnepasnings- og vuggestuefaciliteter; ordninger med forældreorlov og familieorlov under graviditet, og mens børnene er små.
There are significant differences at present in education and training provisions as between Member States, in the amount and duration of schooling and normal training which young people receive, both compulsorily and voluntarily.
Der har i lang tid været en generel tendens til, at lønningerne steg i
In some countries, the FRG in particular, education and training are closely linked, with people commonly moving between the two. In
Resumé og konklusioner lønsatser, var udjævningen større i 1970'erne end i 1980'erne.
Summary and Conclusions financing social provisions. Taking account of nonwage costs changes considerably the relative levels of labour costs across the Community.
Forvaltningen af de menneskelige ressourcer takt med inflationen.
some other Member States, vocational training has a lower status.
Men siden 1983 er stigningen i reallønnen bremset, og følgen har været, at arbejdskraftomkostningerne pr. enhed er faldet støt og nu er lavere, målt i forhold til værditilvæksten, end i 1960'erne.
In the UK, for example, a high pro portion of young people have no training or education past schoolleaving age, according to the evidence of the mid-1980s.
Selv om man ikke helt kan forklare det, kan dette være en medvirkende årsag til den usædvanligt hurtige stigning i beskæftigelsen, som har kunnet registreres i de seneste år, samtidig med at der har været tale om en forholdsvis beskeden økonomisk vækstrate.
munity than in the more developed ones. When wage increases are valued in terms of ECU, however, the differences tend to narrow, countries with rapid wage rises experiencing depreciation in their exchange rates to partially offset wage inflation.
Ikkelønmæssige omkostninger i Fællesskabet - som dækker f.eks. socialsikringsbidrag, pensioner, feriepenge m.m. - varierer stærkt, idet de i Frankrig kan udgøre næsten halvdelen af, hvad det koster at be skæftige en person, mens de i Dan mark er helt nede på 16%.
Differences in wages and labour costs across the Community largely reflect differences in labour productivity.
Disse forskelle afspejler forskellige måder at finansiere de sociale ydelser på.
Labour costs per unit of output do not vary much from one part of the Community to another.
Hvis man medregner de ikke-lønmæssige omkostninger, ændrer det betydeligt på de relative niveauer for arbejdskraftomkostningerne i hele Fællesskabet.
The incentive for producers to relocate from high to low-wage areas may therefore not be great.
Mens dynamiske små og mellem store virksomheder fortsat er af af gørende betydning for jobskabelsen og for mulighederne for at tilpasse og udvikle den europæiske økonomi, blev vigtigheden af de store virksomheder tydeligere, da de markerede sig stærkere i slutningen af tiåret, mens forberedte sig på at udnytte de muligheder, som Det Indre Marked åbner op for.
The main priorities are to improve: the status of vocational training; the relevance of content and method to new needs; cooperation between providers of training; apprenticeships and other work-based schemes; vocational guidance; training of women in technical and scientific fields.
I de sidste 20 år har de nominelle lønstigninger og inflationen været væsentlig højere i de mindre udviklede økonomier i Fællesskabet end i det mere udviklede.
Wages levels vary markedly across the Community when measured in terms of ECU.
Men be regner man lønstigningerne i ECU, indsnævres forskellene, fordi de lande, der har haft hurtige lønstigninger, samtidig har oplevet en svækkelse af valutaen, som delvis opvejer løninflationen.
Differences in real income, however, are much less pro nounced once differences in the pattern of consumption and in relative prices are taken into account.
Den måde, som store virksomheder rekrutterer og leder deres arbejds styrke på, har stor indvirkning på normer og praksis på arbejdsmarkedet generelt.
Differences in real wages between Member States have tended to narrow in the last 20 years, but more so in the 1970s than in the 1980s.
Forskelle i lønninger og arbejds kraftomkostninger i Fællesskabet afspejler i vidt omfang forskelle i arbejdskraftens produktivitet. Ar bejdskraftomkostningerne pr. output-enhed varierer ikke meget mel lem de forskellige dele af Fællesskabet.
There is little evidence of any close relationship between relative unit labour costs and competitiveness as measured by trade performance in the Community market, suggesting that competitiveness is affected by many factors apart from labour costs.
Stramningen af vilkårene på ar bejdsmarkedet og de nuværende de mografiske tendenser tvinger virk somhederne til at lægge øget vægt på forvaltningen af de menneskelige ressourcer.
The need for closer links between education and initial and continuing training is fundamental, allied with greater partnership be tween Government and both sides of industry.
Men forskellene i realindkomst er langt mindre udtalte, hvis man medregner forskelle i for brugsmønstre og i relative priser.
In all Member States, the rate of increase in real wages was much less in the 1980s than in the 1970s, and in two countries, Belgium and Denmark, real wages actually de clined.
Reallønsforskellene mellem med lemslandene er indsnævret noget i de seneste 20 år, men langt mere i 1970'erne end i 1980'erne.
Despite this fall, Belgium experienced a reduction in employ ment in the 1980s.
Der er ikke meget, der tyder på en sammenhæng mellem de relative arbejdskraftomkostninger pr. en hed og konkurrenceevnen målt i handelsresultater på fællesskabsmarkedet, hvilket tyder på, at kon kurrenceevnen er betinget af man ge andre faktorer end arbejdskraftomkostningerne.
Over the long term, there has been a broad tendency for wages to in crease in line with inflation. Since 1983, however, real wage growth has slowed down and as a result unit labour costs have fallen steadily and are now lower as a proportion of value-added than in the 1960s.
I alle medlemslandene var stigningstakten i reallønnen langt mindre i 1980'erne end i 1970'erne, og i to lande, Belgien og Danmark, var der tale om et fald i reallønnen.
A policy focused primarily on low rates of pay will therefore not necessarily secure a shift in market shares towards the weaker countries in the Community.
På trods heraf faldt beskæftigelsen i Belgien i 1980'erne.
That depends more on their economies becoming stronger through im proved infrastructure, better education and a more skilled and enterprising work force.
Blandt de faktorer, som de store virksomheder i dag betragter som yderst vigtige er: arbejdskraftens uddannelsesmæssige og faglige ni veau, arbejdstidsmønstre, fleksible produktionssystemer, der kan leve op til de globale markedsvilkår, samt virksomhedens relationer til de lokale omgivelser og samfund.
To the ex tent that labour productivity can be raised during this process, the way is opened to sustainable growth of wages and real incomes and greater convergence of economic prosperity across the Community.
Forskellen mellem mænds og kvinders løn er fortsat stor i hele Fælles skabet på trods af lovgivningen om ligeløn, idet mænd tjener 25% mere i industrien end kvinderne, men der er dog store forskelle medlemslandene imellem.
The gap between male and female wages remains significant across the Community, despite legislation on equal pay, with men earning 25% more in manufacturing than women, but with marked differences between Member States.
Selv om der har været tale om en vis indsnævring af for skellen mellem mænds og kvinders
Although there has been some narrowing of the gap between male and female wage rates, this occurred much more in the 1970s than in the 1980s.