natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er nødvendigt at fortsætte moderniseringen af Europa og fuldt ud udnytte de muligheder, der ligger i Den Europæiske Union.
The long-run competitiveness of the European economy therefore de pends on a new, coordinated approach where investment in human resources, in training and retraining, in the reintegration of the unemployed, will improve both the quality of the skill supply and the flexibility of the labour market.
kens færdigheder. Dette ar bejdsmarked i to hastigheder er en af de grundlæggende årsager til arbejdsmarkedsproblemerne i Europa.
personal services and the environmental sector provided most of the net addition to jobs; job losses occurred, as in the past, in agriculture and, in most Member States, in manufacturing (except in instrument engineering, partly linked to the growth of environmental protection).
Den Europæiske Monetære Union vil skabe forudsætninger for vedvarende vækst og lavere arbejdsløshed.
European monetary union will ensure the conditions for sustained growth and reduced unemployment.
Kravet om op retholdelse af konvergensen skaber også bedre muligheder for at kombinere de politiske tiltag mere afbalanceret. Den stabile makroøkonomiske ramme vil stimulere investeringer ne og det private forbrug.
The require ment to maintain convergence will improve the conditions for a balanced policy mix.
Desuden vil Den Monetære Union gøre det muligt at udnytte potentialet i det indre marked i fuldt omfang.
Moreover, monetary union will allow the full potential of the Internal Market to be realised.
Varig afskaffelse af vekselkursernes forvridning vil resultere i øget prisgennemsigtighed, mere konkurrence og større effektivitet. tet.
The per manent elimination of exchange rate distortions will increase price transparency, competition and efficiency.
En sådan strukturændring kan sikre vedvarende vækst i beskæftigelsen på mellemlangtog lang sigt.
Over the recent cycle, employment in SMEs seems to have held up.
Indsatsen bør være ledsaget af den nødvendige tilpasning af arbejdskraftomkostningerne.
From 1988-1990, while employ ment increased in all size classes, it expanded more significantly in SMEs.
Des uden må der skabes tilstrækkelige jobmuligheder, især i servicesektoren, for den del af arbejdsstyrken, som ikke realistisk kan forventes at blive højt kvalificeret.
From 1991, employment in very small enterprises (less than 10 employees) continued to increase.
Det vil gøre europæisk erhvervsliv i stand til at ruste sig til den udfordring og de muligheder, der ligger i den stigende internationalisering og den voksende konkurrence fra nyligt industrialiserede og nyudviklede lande ikke kun i Sydøstasien, men også i Central- og Østeuropa.
In small (10^49) and medium-sized (50-249) enterprises, employment held up, while employment in large companies started to fall.
Adgang til nye markeder åbner for muligheder, der kan resultere i øget beskæftigelse.
Since the upturn, however, employment in large companies has recovered substantially. stantially.
Det indre marked er ensbetydende med oprettelsen af ver dens største økonomi målt i BNP og købekraft med 370 millioner forbrugere.
In addition, sufficient job prospects, especially in services, need to be provided for that section of the labour force which cannot be reasonably be expected to become high skilled.
Harmoniseringen af lovgivningen på flere områder og afskaffelsen af hindringer for handelen og produktionsfaktorernes frie bevægelighed inden for tjenesteydelser, offentlige indkøb og kapitalmarkeder har resulteret i en stigning i samhandelen inden for EU og indvirker dermed også på den videre modernisering af den europæiske økonomi, væsten og jobskabelsen.
This, in particular, will enable the European economy to face the challenge and opportunities presented by increasing globalisation and increasing competition from newly industrialising and emerging countries, including not only those in South-East Asia but also those in Central and Eastern Europe.
Denne proces må videreføres og udbygges og dens fordele må udnyttes i fuldt omfang.
Access to new markets offers opportunities which should lead to employment creation.
Det utilstrækkelige samarbejde mellem EU-landene omkring beskatning, især de indirekte skatter, hvor der kun kan træffes afgørelse med enstemmighed, forekommer i øjeblikket at være en af de største hindringer for kompatibiliteten mellem ét fælles marked og 15 forskel lige ukoordinerede markeder med forskellige beskatningssystemer.
The challenge is to develop new areas of specialisation, and new areas of job creation in Europe, in place of activities in which low labour costs are a key element.
Europas infrastruktur må også udvikles, så den svarer til de indre marked, og så man i stedet for et "kludetæppe" af nationale net får et virkeligt transeuropæisk net inden for
Com petition from these countries and the increasing globalisation of production in low labour cost sectors in the Union could lead to even higher unemployment in the Union and growing pressure for protectionist measures in these sectors.
Moderniseringen af Europas beskæftigelsessystemer bør fortsætte.
The modernisation of Europe's employment systems needs to continue.
Det gamle beskæftigelsessystem med hovedsagelig mandsdomineret masseproduktion baseret på færdigheder in den for et bestemt, afgrænset område er forsvundet.
The old, mass-production, mainly male, and single skill, employment system has gone.
Det moderne erhvervsliv er videnbaseret, og information hvor teknologi spiller en afgørende rolle for den nye måde at tilrettelægge arbejdet på, så der skabes en økonomi baseret på alsidige færdigheder og tilpasningsevne.
The modern economy is knowledge-based, where information and technology play a crucial role in re-shaping the or ganisation of work, creating an economy based on the skills and versatility of people.
Hvert år forsvinder mindst 10% af alle job og erstattes med an dre i nye processer og nye virksomheder, der kræver nye færdigheder.
Each year, at least 10% of all jobs disappear and are replaced by new ones, in new processes, in new enter prises, requiring new skills.
Men de hurtige ændringer på efterspørgselssiden på arbejdsmarkedet er ikke blevet modsvaret af den fornødne indsats på udbudssiden for at videreudvikle arbejdsstyr
In Europe, 18 million additional jobs were gained in services in the 13 years 1980 to 1993, compared with 22 million in the US. In proportional terms the scale of job growth was around a third higher in the US than in Europe.
Hvordan øger vi beskæftigelsen? Problemstillinger og politiske tiltag
Meeting the employment challenge — issues and policies within sectors produces a figure for job turnover each year of around 1 in 6 which seems to be on a par with that in the US and, in some Member States, such as Spain, Denmark, the Netherlands or the UK, a figure higher than this.
Oprettelse og nedlæggelse af arbej dspladser servicesektoren, udelukkende til skrives en langt højere vækst i produktionen frem for en lavere stigning i produktiviteten.
average real wage increase in the US service sector, which (at 4%) during the period 1984-94) has not been so much lower than in Europe (4V2%).
Også sidstnævnte har rent faktisk været højere end i Europa i de seneste 15 år, hvilket tilligemed den kraftige devaluering af dollaren i forhold til andre valutaer har været med til at styrke de amerikanske producenters konkurrenceevne både på hjemmemarkedet og på eksportmarkederne og dermed underbygge væksten i produktionen.
It is could also be related to wider wage dispersion, especially at the bottom end of the earnings scale during the 1970s and 1980s when a significant proportion of the new jobs created in services in the US seem to have been for low-paid, low skilled workers.
1 Europa blev der i de 13 år fra 1980 til 1993 oprettet 18 mio. nye job i servicesektoren sammenholdt med 22 mio. i USA. Udregnet for holdsmæssigt var stigningen i be skæftigelsen ca. en tredjedel større i USA end i Europa.
However, in the 1990s a reversal of the trend in the US seems to have occurred: the evidence on the sectoral location of new jobs in the US suggests that employment growth has been concentrated in more highly skilled activities.
De eneste an dre sektorer, hvor der var tale om en markant nettostigning i be skæftigelsen i Europa og USA, var forretningsservice, distribution og hotel- og restaurationsvirksomhed. hed.
Indeed, 68% of the net growth in fulltime employment between 1994 and 1996 was in job categories paying above-median wages, while 52% of employment growth was in the top 30% of job categories.
En større forskel mellem Europa og USA og endnu større mellem Euro pa og Japan gjorde sig gældende inden for industri og landbrug.
A bigger difference between Europe and the US, and even more between Europe and Japan, was in industry and agriculture.
I Europa faldt beskæftigelsen i disse to sektorer tilsammen med 13 millioner.
In Europe, employ ment in these two sectors combined fell by 13 million.
2 millioner, og i Japan var der tale om en mindre stigning.
In the US, they fell by under 2 million and in Japan, they increased slightly.
Disse for skelle kan først og fremmest tilskrives ændringer i beskæftigelsen i industrien, eftersom beskæftigel sen i landbruget faldt alle tre steder — dog i forskelligt omfang.
These differences are principally due to changes in employment in industry, as employment in agriculture fell in all three economies — even if to a different extent.
Rent kvantitativt er omfanget af jobtab i disse to sektorer en vigtigere faktor for de ringe resultater på beskæftigelsessiden i Europa sammenlignet med USA end den lavere stigning i beskæftigelsen i servicesektoren: Hvis EU havde kunnet oprette nye job i servicesektoren i samme tempo som USA, ville det have givet 7 millioner ekstra job, mens fremstillingsindustrien rent faktisk nedlagde 6 millioner flere arbejds pladser end i USA, og landbruget og byggeriet tilsammen mistede yderligere ca. 4 millioner arbejdspladser. ser.
In quantitative terms, the scale of job losses in these two sectors is a more important as pect of the poor employment performance of Europe in relation to the US than the lower rate of job creation in services: applying the same speed of job creation in services as in the US, the EU would have created 7 million additional jobs while manufacturing industry effectively destroyed 6 million more than in the US and agriculture and construction together lost some 4 million more.
I 1990'erne synes tendensen dog at være vendt i USA: den sektormæssige fordeling af de nye job i USA tyder på, at væksten i beskæftigel sen i højere grad har været koncentreret på højt kvalificerede aktiviteter.
The scale of movement into and out of sectors of activity, however, bears little relationship to their rate of employment growth or even whether they are expanding or declining.
68% af nettostigningen i fuldtidsbeskæftigelse mellem 1994 og 1996 lå således inden for jobkategorier med en løn over middellønnen.
More important seems to be the skill levels required of workers and by implication the amount of training needed to do the job.
Desuden lå 52% af væksten i beskæftigelsen i de øverste 30% af jobkategorierne.
In agriculture, therefore, job turnover (in terms of employees only) amounts to 20-25% a year, while in hotels and restaurants, it is almost 30%.
Inden for den seneste cyklus har beskæftigelsen udviklet sig ganske tilfredsstillende i de små og mellemstore virksomheder.
By contrast, in banking and insurance and public administration, where educational and training requirements are on average markedly higher, only some 9% of employees tend to be new to the sector each year.
I perioden 1988-1990, da beskæftigelsen steg i virksomheder afalle størrelseskategorier, var stigningen størst i de små og mellemstore virksomheder. Siden 1991 er beskæftigelsen fortsat steget i de meget små virksomheder (under 10 ansatte).
This reflects, in some degree, the difficulties of people moving from one profession to an other (rather than between similar jobs in different sectors) in a number of countries, which still seem to be one source of labour market inflexibility.
I små (10-49 ansatte) og mellemstore (50-249 ansatte) virksomheder kunne beskæftigelsen opretholdes, mens den begyndte at falde i de store virksomheder.
It can be questioned, however, whether the increased number of two-worker households is a factor limiting geographical mobility.
Samtidig er der sket en ændring i USA's politik på dette felt, så der nu lægges langt større vægt på at for bedre jobkvaliteten, især inden for de lavt kvalificerede erhverv, hvilket fremgår af den amerikanske re gerings bestræbelser på at forbedre og udvikle erhvervsuddannelserne for at gøre folk mere "jobegnede".
This has been accompanied by a policy change in the US which now emphasises much more the need to improve the quality of jobs, particularly among low-skilled occupations, hence the efforts of the US administration to improve and expand training and employability.
Denne konvergens i politiske strategier afspejles i konklusionerne fra G7-topmødet i Lille om beskæftigel sen.
This convergence in policy approach was reflected in the conclusions of the G7 Jobs Summit in Lille.
Sammenligner man udviklingen i Europa og USA med hensyn til væksten i beskæftigelsen, rejser der sig en række spørgsmål af politisk karakter, som ikke så let lader sig besvare.
This superior employment performance of the US in industry, unlike in services, entirely reflects a much higher rate of output growth rather than a lower rate of productivity growth.
europæiske sociale model, men der er voksende enighed om, hvilken strategi der bør følges for at takle problemet, hvilket fremgik af konklusionerne fra G7-landenes topmøde om be skæftigelse, hvor det blev frem hævet, at valget ikke bør stå mellem voksende arbejdsløshed og større indkomstskævhed.
Indeed, the latter has also been higher than in Europe over the past 15 years, so helping, with the considerable devaluation of the dollar against other currencies, to boost the competitiveness of US producers in home and export mar kets and thus to underpin the expansion of output.
Der er imidlertid ingen tvivl om, at der er brug for pragmatiske reformer for at sikre, at folk føler sig tilskyndet til at søge arbejde, og for at få arbejdsmarkederne til at fungere bedre.
The comparative experience of Europe and the US in terms of employment growth raises a number of policy questions which are not so easy to answer.
Både i Europa og i USA er antallet af nyoprettede og nedlagte arbejdspladser hvert år mange gange større end nettoændringerne i beskæftigelsen, som jo er det, man normalt interesserer sig for. Gennemsnitligt ca. hver ottende af alle i beskæftigelse i EU på et givet tidspunkt var enten slet ikke i beskæftigelse eller arbejdede i en anden sektor et år tidligere.
In services, on the other hand, out put growth seems to have been much the same in the US as in Europe, the greater expansion of jobs in this case reflecting a much lower growth of productivity in the former or, in other words, a more employmentintensive pattern of development.
Spanien, Danmark, Nederlandene og Storbritannien, er tallet endnu højere. jere.
This, however, does not seem simply to be related to a lower rate of
I USA er det lykkedes at skabe flere job og opnå et mere beskæftigelsesskabende vækst mønster.
In Europe as in the US, the scale of job creation and loss each year is substantial, many times greater than the net changes in employ ment which are usually the focus of attention.
Der er stadig en vis usikkerhed om, hvad årsagerne er, og hvad EU-landene kan lære heraf, men det skyldes for mentlig både sociale, politiske, kulturelle og økonomiske faktorer.
An average of around 1 in 8 of those in employment in the Union at any time were either not working at all or were not working in the same sector a year before.
Disse jobtab kan ikke først og fremmest tilskrives den teknologiske udvikling og automatisering, som "overflødiggør" job, men snarere la vere produktionsstigninger.
The US has succeeded in generating more jobs and achieving a more employmentcreating pattern of growth. The reasons for
Problemstillinger og politiske tiltag mere fleksible med hensyn til arbej dets tilrettelæggelse, lovgivning og arbejdstid.
Meeting the employment challenge — issues and policies lower-end of the wage scale — would help to increase employ ment.
gruppe, hvor der var tale om en stigning på 50% i perioden 1990-95, og en meget stor del af disse mænd påtog sig kun deltidsarbejde, for di de ikke kunne finde et fuldtidsjob. job.
But the impact is likely to be limited, so that it is all the more important to meet the conditions for raising the rate of growth above the productivity trend and to address any other factors which may hinder the growth potential of the Euro pean economy.
- Omfanget af "jobgennemtræk" tyder ikke på, at arbejdsmarkederne er ekstremt usmidige, i hvert fald ikke så der er tale om en uhensigtsmæssig be grænsning af arbejdskraftens bevægelser mellem de forskellige sektorer.
structural condition for competitiveness and employment growth. Much less consensus exists on what this flexibility means, how it should come about and whether it is a sufficient condition for growth.
Udviklingen viser dog, at det er de lavt kvalificerede arbejdstagere, der tegner sig for en stor del af disse bevægelser, og at det måske er lettere for dem at skifte mellem for skellige sektorer og brancher, end det er for folk med højere og normalt mere specifikke kvalifikationer.
At the same time, there is comprehensive evidence that the European labour markets are becoming more flexible in terms of work organisation, the regulatory framework and workingtime arrangements.
Antallet af personer, der arbejder om natten og i weekenden, er vokset de fleste steder i EU i de seneste få år — selv om mange fortsat ikke er meget for det (en spørgeundersøgelse blandt arbejdsgivere i fem lande synes at vise, at virksomhederne har svært ved at finde medarbejdere, der vil arbejde om lørdagen) — og det er tegn på en udvikling i retning af mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet.
Moreover, though the policy focus tends to be on the growth sectors per se and on measures for stimulating the development of new activities, a large part of Europe's failure to sustain high enough rates of employment growth is the result of the scale of job losses in declining sectors.
Samtidig har den gennemsnitlige ugentlige ar bejdstid for personer med fuldtidsbeskæftigelse næsten ikke ændret sig i de seneste ti år, men steg rent faktisk mellem 1990 og 1995.
These are predominantly due, not to technological advance and automation destroying jobs, but to lower rates of output growth.
Midlertidig beskæftigelse tegnede sig for hele stigningen i mændenes beskæftigel se i EU og knap halvdelen af stigningen i kvindernes beskæftigelse.
• this and the lessons to be learned by European Union Member States remain open to debate and revolve around so cial, political and cultural as well as economic factors.
Midlertidig beskæftigelse repræsenterer en relativt lille del af den samlede beskæftigelse i EU (ca. 12%), men over 50% af de arbejdsløse, som fandt arbejde i 1995, fik et midlertidigt job.
Although wage dispersion at the lower end of the wage scale in the US compared to Europe may be one important factor, other factors such as differences in the degree of mobility of labour (for a variety of reasons) and in the regulation of goods and services markets are also at play.
Det var en lidt større procentvis andel af de under 25-årige, der fik et midlertidigt job (51% sammenholdt med 45% af aldersgruppen 25-49 år). Nogle af disse job indebar en vis uddannelse speriode, men det er ikke begrundelsen for at acceptere et midlertidigt job.
While it is doubtful if the same kind of wage differentiation is compatible with the European Social model, there is anyway a growing convergence of views on the approach to the problem as demonstrated by the conclusions of the G7 Jobs Summit, which noted that there should not have to be a choice between worsening unemployment and widening income inequality.
Der var rent faktisk færre blandt de arbejdsløse, som fik tilbudt en sådan uddannelse på jobbet, end blandt dem, der i forvejen havde beskæftigelse.
There is, however, no question that pragmatic reforms are necessary to remove possible disincentives to job search and achieve better functioning la bour markets.
For de fleste af disse mennesker var de midlertidige job således de eneste, der var til at få.
In this context, reducing non-wage labour costs — especially if targeted at the
Noget af det, der i stigende grad debatteres i de senere år, er behovet for større fleksibilitet på de europæ iske arbejdsmarkeder som en nødvendig strukturel forudsætning for konkurrenceevne og øget beskæftigelse.
The number of people working at night and at weekends has in creased in most parts of the Union in the past few years — although many people remain reluctant to do so (a recent survey of employers in five countries suggest that firms have difficulty in finding staff to work on Saturdays) — signifying some move towards more flexible working arrangements.
Der er langt mindre enighed om, hvad denne fleksibilitet går ud på, hvordan den opnås, og hvorvidt den er en tilstrækkelig forudsætning for vækst.
At the same time, the average length of the working week for those working fulltime has hardly changed at all over the last 10 years and actually increased between 1990 and 1995.
Samtidig er der me get, der tyder på, at de europæiske arbejdsmarkeder er ved at være
The reduction in average working time that has occurred over the past decade or so across the Union has been partly a result of the shift in employment between sectors (in particular, the loss of jobs in agriculture where long hours tend to be worked) but mainly as a result of increased part-time working.
Ændringer i deltids- og fuldtidsbeskæftigelse, 1987-95
Change in part-time and fulltime employment, 1987-95
Sammenhængen mellem midlertidig beskæftigelse og uddannelsesniveau er ikke ensartet i EU, og der kan ikke siges noget generelt om, at midlertidige job og ringe kvalifikationer følges ad.
The scale of job turnover does not suggest that labour mar kets are excessively inflexible, at least in terms of unduly limiting the flow of workers between sectors.
Det er en kendsgerning, at i den sydlige del af EU er det en forholdsvis større del af ar bejdstagere med lavt uddannelsesniveau, der har et midlertidigt job, men i den nordlige del af EU er sandsynligheden for, at en højtuddannet sidder i et midlertidigt job, større end blandt de lavtuddannede.
The evidence does suggest, however, that low skilled workers account for a large part of these flows and that it is perhaps easier for them to move between different activities than those with higher and usually more specific skills.
Størsteparten af nettostigningen i beskæftigelsen i begyndelsen af 1990'erne var rent faktisk del tidsjob, og det gjaldt både for mænd og kvinder, og tendensen fortsatte i 1995 (figur 5). Ca.
Indeed, the majority of the net additional jobs created during the early 1990s were part-time, both for women and men, and this trend continued in 1995 (Graph 5).
71% af nettostigningen i job for mænd bestod af deltidsjob, mens det var ca. 85% for kvinderne.
Some 71% of the net additional jobs for men were part-time and around 85% of those for women.
Det afspejler en udvikling i retning af et mere fleksibelt arbejdsmarked, men samtidig skal det understreges, at de deltidsbeskæftigede normalt har færre rettigheder og dårligere ansættelsesvilkår end fuldtidsbeskæftigede.
This is one reflection of a more flexible labour market and of the fact that employment rights of part-time workers are often weaker than those of full-timers.
De fleste EU-lande betragter den øgede udbredelse af fleksible an-
In addition, the relatively small growth in fulltime jobs for men has probably
Hvordan øger vi beskæftigelsen? Problemstillinger og politiske tiltag og uddannelsesinstitutioner for at sikre, at der kan tilbydes de nødvendige nye færdigheder i fortsat udvikling.
Meeting the employment challenge — issues and policies contributed in large part to their withdrawal from the labour market.