natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I store dele af Tyskland og Fran­krig udgjorde den over 10% af be­folkningen i den arbejdsduelige alder, og i de velstående og udvik­lede regioner i Norditalien var den over 15%.
Over much of Germany and France, it exceeded 10% of working­age population and, in the prosperous and developed regions of Northern Italy, it exceeded 15%.
I de fleste fattigere, min­dre udviklede regioner i Spanien og Syditalien udgjorde den skjulte arbejdskraftreserve over 20%.
In most of the poorer, less developed regions, in Spain and Southern Italy, the hid­den labour supply rate exceeded 20%.
De samme tal nåede man — måske noget uventet — frem til for alle egne af Belgien.
This figure was also found, per­haps unexpectedly, in all regions of Belgium.
Ny:ll:ornne i arbejdsstyrken!
New participants
I gennemsnit kan den skjulte ar­bejdskraftreserve i de mindre udviklede regioner, udtrykt i for­hold til den pågældende befolkning i den arbejdsduelige alder, anslås til i 1989 at have været over 20% sammenholdt med under 13% i an­dre egne af EF (Figur 72).
On average, hidden labour supply in the less developed regions, ex­pressed in relation to their population of working­age, can be estimated at over 20%, in 1989, against a rate of under 13% in other parts of the Community (Graph 72).
Denne forskel er væsentligt større end for­skellen i arbejdsløshedsprocenter.
This difference is significantly greater than for unemployment.
Lægger man den skjulte arbejds­kraftreserve og arbejdsløsheden sammen, var knap 30% af befolk­ningen i den arbejdsduelige alder rent faktisk eller potentielt ar­bejdssøgende i de mindre udvikle­
Taking hidden labour supply and un­employment together, just under 30% of people of working­age were actual or potential job seekers in the less developed regions in 1989, com­pared with under 20% in other areas.
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder de regioner i 1989, mens tallet var under 20% for de øvrige områder.
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets
Samlet udvikling i beskæftigelsen
Total employment change
< 5% stigning Befolkningen i den arbejdsduelige alder
< 5% increase 5-10% increase
I EF som helhed voksede befolkningen i den arbejdsduelige alder med ca. 1% mellem 1985 og 1989.
Over the Community as a whole, the working­age population increased by around 1% between 1985 and 1989.
Der var dog tale om store forskelle mellem de enkelte regioner (Kort 73).
There were, however, significant dif­ferences between regions (Map 73).
Generelt (men dog med undtagelser) syntes stigningerne at være højere i den sydlige del af EF end i den nordlige.
In general, (but with exceptions) the increases tended to be higher in the South of the Community than in the North.
I mange af de mest velstående og mest udviklede områder — i Norditalien, Sydtyskland, Paris-området og Sydøstengland — var der kun en minimal stigning i antallet af personer i den arbejdsduelige alder.
Indeed in many of the most prosperous and most developed areas — in Northern Italy, Southern Ger­many, the Paris region and South­East England — there was little growth at all in the working­age population.
I Grækenland, Syditalien og store dele af Spanien og Portugal var stigningen over 2%, i visse tilfælde væsentligt mere.
In Greece, Southern Italy and much of Spain and Portugal, the increase was more than 2%, in some cases significantly more.
Ændringer i beskæftigelsen i de enkelte sektorer i "mål nr. 1-regioner" og andre steder i EF 1985-89
Change in employment by sector in Objective 1 regions and elsewhere in the Community 1985-89
Den gennemsnitlige stigning i be folkningen i den arbejdsduelige al der i denne periode var næsten 3% i de mindre udviklede regioner ("mål nr. 1-områder") mod godt 1% i de øvrige områder.
On average, the increase in working­age population over the period was almost 3% in the less developed (Ob­jective 1) regions as against just over 1% in other areas.
I det store og hele bidrog forskellene med hen syn til stigningen i befolkningen i den arbejdsduelige alder til at øge de eksisterende forskelle i arbejds løshedsprocenterne eller underbeskæftigelsen mellem de enkelte regioner, hvilket betyder, at der blev skabt øget behov for jobs i de sydlige regioner i EF og Irland i forhold til resten af EF (Figur 74).
In broad terms, therefore, the differential rates of growth of working­age population added to the existing differences in rates of unemployment or under­em­ployment between regions, thereby increasing the need for jobs in the Southern regions of the Community and Ireland, as compared with the rest of the Community (Graph 74).
Den ændring i den arbejdsduelige aldersgruppe, der registreres i hvert enkelt område, afhænger ikke blot af den "indfødte" befolkningstilvækst, men også af immigration og emigration.
Although there was a substantial increase in employment in the Com­munity as a whole between 1985
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder fang, som det fremgår af det følgen de.
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets
Ændringer i arbejdsløsheden
Change in unemployment rates
Beskæftigelsen
< 2% decrease £ ti
> 5% fald 25% fald < 2% fald Stigning Ingen data Selv om der var tale om en væsent lig stigning i beskæftigelsen i EF som helhed mellem 1985 og 1989, varierede udviklingen i de forskel lige regioner ganske betydeligt.
In the North of the Community, the numbers in employment rose considerably in many regions.
I store områder — det meste af Frankrig og Italien og dele af Nord tyskland — var der rent faktisk tale om et fald i antallet af personer i beskæftigelse (Kort 75).
This was the case over much of the UK, where unemployment was above the Com munity average at the beginning of the period, but also in areas of South ern Germany where unemployment was below average.
GB: Kun landsdækkende data
GR national figure only
I den nordlige del af EF steg antal let af personer i beskæftigelse be tydeligt i flere regioner.
In the South of the Community, em ployment increased at well above average in Southern Spain, central Portugal, Sardinia and Brittany (at over 10% in the four years).
Det var tilfældet i størsteparten af Storbritannien, hvor arbejdsløsheden lå over EF-gennemsnittet i begyndelsen af perioden, men også i områder i Sydtyskland, hvor arbejdsløsheden lå under gennem snittet.
By contrast, in the South of Italy, Greece and Ireland, employment either de clined or rose at a relatively low rate.
Ændringer i den skjulte arbejdskraftreserve
Change in hidden labour supply
> 5% fald 25% fald < 2% fald Stigning Ingen data Som helhed var der ikke tale om nogen generel konvergens mellem de mere velstående og de fattigere områder i denne periode.
Overall there was no general convergence between richer and poorer areas over this period.
Beskæftigelsen i de mindre udviklede re gioner i EF steg i gennemsnit med godt 6% mellem 1985 og 1989, hvilket var en smule mindre end i res ten af EF (Figur 76).
On average, employment in the less developed regions of the Community increased by just over 6% between 1985 and 1989, marginally less than in the rest of the Community (Graph 76).
Arbejdsløshed og skjult arbej dskraftreserve
> 5% decrease 2 — 5% decreasi < 2% decrease Increase No data Unemployment and hidden labour supply
Forskellene i stigningstakt for be skæftigelsen havde ikke samme indvirkning på arbejdsløsheden overalt i EF.
Although the largest reductions in unemployment rates were in parts of the UK and Spain (where employment growth was highest) and the largest increases were in Southern Italy and Sicily (where employment fell), unemployment re mained broadly unchanged over much of France despite a decline in employment.
Selv om de største fald i arbejdsløsheden fandt sted i dele
In most regions of the
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder mellem beskæftigelsen og befolkningen i den arbejdsduelige alder) steg med gennemsnitligt 3 procent point i de mere udviklede egne af EF mellem 1985 og 1989 og med kun 1,5% i de mindre udviklede regioner (Figur 70).
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets
I de fleste regioner i Nederlandene var ar bejdsløsheden kun en smule mindre i 1989, end den havde været i 1985, selv om beskæftigelsen steg markant i den pågældende periode (Kort 77).
Netherlands, unemployment was only a little lower in 1989 than it had been in 1985, even though employ­ment rose significantly over the period (Map 77).
For kvinderne var denne forskel endnu mere markant.
For women, the difference in experi­ence was even more marked.
I de mindre udviklede regioner steg kvinder nes beskæftigelsesfrekevens, som i 1985 lå i gennemsnit på 30%, til lidt under 33% i 1989.1 andre egne af EF steg kvindernes beskæftigel sesfrekvens fra 43% til over 49%.
In the less developed regions, the employ­ment rate of women, which averaged 30% of the working­age population in 1985, increased to just under 33% in 1989. In other parts of the Com­munity, the employment rate of women rose from 43% to over 49%.
Erhvervsfrekvens
Labour force participation
Forringelsen af de mindre udvikle de regioners stilling i denne periode skyldes dels, at der blev skabt færre nye jobs her, dels at disse regioner havde en større tilvækst i befolkningen i den arbejdsduelige alder (som betød en yderligere for øgelse af udbuddet af arbejdskraft, der i forvejen var for stort i forhold til udbuddet af beskæftigelse, og som kun blev påvirket marginalt af emigration).
On average, the recorded rate of un­employment actually rose by around 0.5% of the labour force in the less developed regions between 1985 and 1989, despite the growth in employ­ment whereas, in the other parts of the Community, it fell by over 1% (Graph 72).
I gennemsnit steg den registrerede arbejdsløshedsprocent rent faktisk med ca. 0,5% af arbejdsstyrken i de mindre udviklede regioner mellem 1985 og 1989 på trods afvæksten i beskæftigelsen, mens den i andre dele af EF faldt med over 1% (Figur 72).
The deterioration in the position of the developing regions over this period is partly a consequence of fewer additional jobs being created and partly a reflection of their higher growth in working­age popu­lation (which was adding to a labour supply already in excess of the em­ployment on offer, and which was only marginally reduced by out­ward migration).
Nettovirkningen af disse forskelle i stigningstakter var, at beskæfti gelsesfrekvensen (dvs. forholdet
The net effect of these differential rates of growth was that the rate of employment (i.e. the ratio of employment to working­age popu­lation) rose on average by 3 percentage points in the more de­veloped parts of the Community between 1985 and 1989 and by only 1.5% in the less developed regions (Graph 70).
Med hensyn til erhvervsfrekvensen er der fortsat stor forskel mellem de rigere og mere udviklede regioner og de mindre udviklede.
In terms of labour force participa­tion, a major difference remains as between the richer, more developed regions and the less developed.
Selv om erhvervsfrekvensen (defineret som beskæftigede plus ar bejdsløse i procent af befolkningen i den arbejdsduelige alder) steg
Al­though labour force participation (defined as employment plus unem­ployment as a percentage of working­age population) increased more in the peripheral regions of the Community between 1985 and 1989 than in other areas, this conceals the fact that much of the rise in partici­
Kvindernes andel af beskæftigelsen
Female share of employment
Den anslåede skjulte arbejdskraftreserve udviste et tilsvarende ud viklingsmønster i samme periode.
The estimate of hidden labour sup­ply showed a similar pattern of change over this period.
Den blev væsentligt mindre i store dele af Spanien, Portugal og Stor britannien, hvor de officielle arbejdsløshedsprocenter også faldt, og den voksede i store dele af Frankrig og Irland, hvor arbejds løsheden også steg eller kun faldt marginalt.
It declined quite significantly over much of Spain, Portugal and the UK, where official rates of unemployment also fell and it increased over much of France and Ireland where unem­ployment also rose or declined only marginally.
Men der var en række undtagelser fra denne tendens.
There were, however, a number of exceptions to this tend­ency.
Der var tale om et kraftigt fald i Nederlandene samt i dele af Syd italien — to områder, hvor arbejds løsheden kun faldt ganske lidt.
It fell substantially in the Netherlands as well as in parts of Southern Italy — two areas where unemployment declined only slight­ly.
Desuden var der tale om en forøgelse af den skjulte arbejdskraftreserve i Bretagne, samtidig med, at arbejdsløsheden her faldt mere end gennemsnittet (Kort 78).
Moreover, it increased in Brittany whereas unemployment showed an above average decline (Map 78).
I de mindre udviklede regioner som helhed formindskedes den skjulte arbejdskraftreserve (målt i procent af befolkningen i den arbejdsduelige alder) i gennemsnit lidt mere end andre steder i EF mellem 1985 og 1989.
In the less developed regions overall, hidden labour supply (as a percent­age of working­age population) fell on average by slightly more than in other parts of the Community be­tween 1985 and 1989.
Men gennemsnitsprocenten forblev ca. en tredjedel højere i de mindre udviklede regioner end i de mere udviklede, dvs. over 20% sammenholdt med under 13%.
Nevertheless the average rate remained around a third higher in the former than in the latter, at over 20% as opposed to less than 13%.
Kvindernes bidrag til ændringer i beskæftigelsen 1985-89 mere i de perifere regioner i EF mellem 1985 og 1989 end i andre områder, dækker dette over den kendsgerning, at en stor del afstigningen i erhvervsfrekvensen i de førstnævnte områder hang sammen med en stigning i antallet af personer, der blev registreret som arbejdsløse.
Female contribution to 1985-89 employment change 1985-89 pation in the former areas was associated with a rise in the numbers recorded as unemployed.
Mens 42% af væksten i beskæftigelsen i de mere udvikle de regioner i denne periode kan tilskrives øget erhvervsfrekvens, var tallet i de mindre udviklede regioner kun ca. 30%.
Whereas in the more developed regions 42% of the growth in employment over this period can be attributed to increased participation, in the less developed regions, the figure was only around 30%.
Det betyder at en væsentlig del af de personer i den arbejdsduelige alder, som kunne have forventet at finde arbejde, hvis de havde boet et andet sted, rent faktisk fortsat er udelukket fra arbejdsmarkedet de fleste steder i de mindre udviklede egne af EF.
Thus, a considerable proportion of people of workingage who could have expected to find work had they lived elsewhere, remain effectively excluded from the labour market over much of the less developed part of the Community.
De fleste af disse per soner er kvinder, især gifte kvinder, idet erhvervsfrekvensen for mænd er stort set den samme over hele EF.
Most of these people are women, especially married women, since the participation rates of men are very similar from one part of the Community to an other.
Kvindernes beskæftigelsesmuligheder muligheder
Employment opportunities for women
Ændringer i kvindernes beskæftigelse
Female employment change
Niveauet for kvindernes beskæfti gelse varierer betydeligt i EF.
The importance of the employment of women varies significantly across the Community.
Som det fremgår af beskæftigelsesfrekvensen, er den som hovedregel forholdsvis høj i de mere udviklede nordlige regioner og forholdsvis lav i de fattigere, mindre udviklede re gioner (Kort 79).
Broadly, as re flected in the employment/population ratios, it is relatively high in the more developed Northern regions and relatively low in the poorer, less developed regions (Map 79).
Men der er dog undtagelser.
There are, however, exceptions.
Specielt er den lavere end EF-gennemsnittet i dele af Ne derlandene og Belgien (som er højtudviklede) og højere end gennemsnittet i Portugal og dele af Grækenland.
In particular, it is lower than the Community average in parts of the Netherlands and Belgium (which are highly de veloped) and higher than average in Portugal and parts of Greece.
Niveauet for kvindernes beskæfti gelse er vokset gradvist i EF som helhed.
The importance of female employ ment has increased progressively over time over the Community as a whole.
Af de nye jobs, der blev skabt i EF mellem 1985 og 1989, gik væsentligt flere til kvinder end til mænd (jf. Kapitel 1).
Of the additional jobs created in the Community between 1985 and 1989, significantly more went to women than to men (see Chapter 1).
Men igen var det ikke tilfældet i alle regioner.
However, again, this was not the case in all regions.
I det sydlige og østlige Spa nien, hvor væksten i
In Southern and Eastern Spain, where employment growth was relatively
GR: Kun landsdækkende data
GR national figure only
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder den samlede stigning i beskæftigel sen i den pågældende periode.
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets
tendens til, at deltidsarbejde får øget betydning parallelt med det økonomiske udviklingsniveau i den pågældende region (målt efter indkomsten pr. indbygger).
proportion working parttime to in crease with the level of economic development in the region concerned (as reflected in incomes per head).
beskæftigelsen var forholdsvis høj, gik under halvdelen af nettotilvæksten i jobs til kvinder (selv om stigningstakten i kvindernes be skæftigelse lå et godt stykke over EF-gennemsnittet — Kort 81).
high, less than half the additional jobs went to women (even though the employment of women in creased at a rate well above the Community average — Map 81).
Det var også tilfældet i Bretagne og Nordirland, som også oplevede for holdsvis store stigninger i beskæftigelsen (Kort 80).
This was also the case in Brittany and Northern Ireland, which also experienced comparatively large gains in employment (Map 80).
Samtidig steg antallet af deltidsbeskæftigede også markant i visse mindre udviklede regioner, såsom det nordlige Portugal, den sydligste del af Italien og Irland.
Whereas parttime working accounted for over 20% of total employment in 1989, in Denmark, the Netherlands and South-East England, its level is much lower over most of Germany, France and Northern Italy.
Men i mange andre tilsvarende områder — herunder Grækenland, det centrale Portugal og størsteparten af Syditalien — var der tale om et yderligere fald i samme periode fra niveauer, som i forvejen var lave.
Clearly this is a re flection of many factors, economic, legislative and social.
Mens deltidsarbejde tegnede sig for over 20% af den samlede be skæftigelse i 1989 i Danmark, Ne derlandene og Sydøstengland, er niveauet langt lavere i størsteparten af Tyskland, Frankrig og Nord italien.
At the same time, the number of parttime workers also rose significantly in some less developed regions, such as in Northern Portugal, the most southerly part of Italy and Ireland.
Dette skyldes helt sikkert mange forskellige faktorer af økonomisk, lovgivningsmæssig og social art.
In many other similar areas, however — including Greece, Central Portugal and most of South ern Italy — it declined further over this period from levels which were already low.
Mindre forskelle i den sektormæssige fordeling af beskæftigelsen
Convergence in Sectoral Distribution of Employment
Men i andre perifere regioner — i Irland, det centrale og nordlige Spanien, det sydlige Frankrig, store dele af Syditalien og Grækenland — voksede kvindernes andel af den samlede beskæftigelse.
In other peripheral regions, on the other hand — in Ireland, Central and Northern parts of Spain, the South of France, much of Southern Italy and Greece — women did in crease their share of total employment.
Selv de steder, hvor der kun var be grænset eller slet ingen stigning i den samlede beskæftigelse — i Grækenland og store dele af Syd italien — steg kvindernes beskæftigelse med mere end EF-gennemsnittet. snittet.
Even where there was little or no increase in total employ ment — in Greece and much of Southern Italy — the employment of women rose by more than the Community average.
Sektormæssige strukturer
Sectoral structures
I disse områder steg antallet af del tidsbeskæftigede med mere end 10% mellem 1985 og 1989, og de tegnede sig for over halvdelen af
In these areas, not only did the numbers employed on a parttime basis go up by more than 10% between
I det store og hele har de perifere regioner i EF en større del af be-
By and large, the peripheral regions of the Community have a
Som helhed må det konkluderes, at der kun er meget spredte tegn på øget ensartethed mellem procent satserne for kvindernes beskæfti gelse i de forskellige dele af EF.
Overall, the evidence of any convergence in the shares of female employment across the Community is patchy.
De fleste områder, hvor kvindernes andel af beskæftigelsen havde været forholdsvis lav, oplevede en ret kraftig stigning mellem 1985 og 1989.
Most areas where women's share of employment had been relatively low experienced a relatively large rise between 1985 and 1989.
Men i Storbritannien, Dan mark og mange dele af Frankrig og Tyskland, hvor kvindernes beskæftigelse allerede var forholdsvis høj i 1985, var procentsatsen steget yderligere i 1989.
However, in the UK, Den mark and many parts of France and Germany, where women's employ ment was already high in 1985, its importance had increased further by 1989.
Således ændre des de relative forskelle mellem områderne kun ganske lidt.
Thus the relative disparities between areas changed comparatively little.
Omfanget af deltidsarbejde sammenholdt med fuldtidsarbejde varierer betydeligt i EF (Kort 82).
The presence of parttime working compared with full-time working varies considerably across the Com munity (Map 82).
Generelt er deltidsarbejde relativt mere begrænset i de fattigere, mindre udviklede regioner, som i Grækenland, Portugal og Irland, hvor det udgør under 10% af den samle de beskæftigelse.
In general, it is comparatively low in the poorer, less developed regions, such as in Greece, Portugal and Ireland, where it accounts for under 10% of total employment.
Men i de mere udviklede regioner er der dog, selv om deltidsarbejde generelt er mere udbredt, kun en svag systematisk
In the more developed regions, however, although it is generally more important, there is little systematic tendency for the
Den sektormæssige fordeling af beskæftigelsen
Sectoral Distribution of Employment
Beskæftigelsen i industrien
Share of employment in industry
Tallene for Østtyskland omfatter samtlige fem delstater
Eastern Germany data not regionalised
Beskæftigelsen i servicesektoren
Share of employment in services
Mindre forskelle i beskæftigelsesstrukturen en smule lavere i de andre mere velstående områder af EF, såsom det sydøstlige England, Danmark og Nederlandene.
On average, only just over half of employment in the less developed regions was in the service sector in 1989 as compared with 61% in other parts of the Community and an average of 70% in the US.
Men der er også en tendens til, at den er høj i turistområder, såsom det sydlige Frankrig, Bretagne og Balearerne.
It is only slightly less high in the other, more prosperous, areas of the Community, such as South­East England, Denmark and the Netherlands.
Den er også høj i store dele af det sydlige Italien, hvor turismen ikke er veludviklet, men hvor en forholdsvis stor del af beskæftigelsen ligger inden for den offentlige sektor.
But it also tends to be high in tourist areas such as the South of France, Brittany and the Balearics.
Til gengæld er beskæftigelsen i servicesektoren forholdsvis lav ikke blot i det meste af Spanien, Portugal og Grækenland, men også i store dele af Tyskland, især industriområderne i syd, hvor den i flere regioner tegner sig for under 50% af alle, der er i beskæftigelse.
It is also high in much of Southern Italy, where tourism is not developed but where there is a relatively high proportion of employment in pub­lic services.
folkningen beskæftiget i landbruget og en mindre del beskæftiget i industrien, end det er tilfældet i de mere centrale dele af EF (Kort 83 og 84).
higher proportion of people em­ployed in agriculture and a lower proportion employed in industry than the more central parts of the Community (Maps 83 and 84).