natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endvidere kan studenter, der allerede har en universitetseksamen, på Det euro­pæiske universitetsinstitut i Firenze, som blev oprettet i 1976, foretage forsk­ningsarbejder om udviklingen i Europa og de institutioner, der præger Europa historisk, økonomisk, juridisk og socialpolitisk.
Community objective — as well as promoting cultural, economic, technical and scientific cooperation between Member States. For these reasons European ministers have placed an enormous emphasis since 1976 on the improvement of language teaching.
Siden 1976 har de europæis­ke ministre lagt vægt på nødvendigheden af at øge undervisningen i fremmede sprog, og de gav i juni 1984 en ny tilskyndelse, idet medlemslandene forpligtede sig til:
In June 1984, the Member States gave new impetus to this campaign by committing themselves to:
Π At fremme undervisning til sikring af, at eleverne i løbet af den undervisnings­pligtige alder tilegner sig praktisk kendskab til to sprog udover modersmålet;
D Encouraging the acquisition of a working knowledge of two languages apart from the mother tongue before the statutory school leaving age;
Π At lette mulighederne for at sproglærere kan frigøres til besøg i de lande, hvor undervisningssproget tales, og lette deres modtagelse der;
D Promoting visits by language teachers to the country of the language they teach;
Π At udpege en række informationscentre med beføjelse til at fremskaffe alle oplysninger om undervisningsmetoder, undervisningsmaterialer og indhøste­de erfaringer og stille dem til rådighed for lærere i de andre medlemslande.
D Creating information centres to provide teachers with data on teaching methods and materials and the experience of other Member States.
Europa­Kommissionen organiserer for sit vedkommende studiebesøg og regelmæssige konferencer om undervisningsmetoder og indlæringssystemer.
The European Commission, for its part, is to organize study visits and regular meetings on language teaching methods and practices.
Overgangen fra skolen til erhvervslivet
The transition from school to working life
Den almindelige situation, der indtræffer for unge mellem 14 og 18 år, når de forlader skolen betyder at et barn uden ansvar og uden økonomisk uafhængig­hed pludselig bliver voksen.
When young people leave school between the ages of 14 and 18 they go through a period of rapid transition from childhood, without responsibilities and independent financial means, to adulthood.
Den kraftige stigning i ungdomsarbejdsløsheden (medlemslandene har tilsammen næsten 13 millioner ledige, hvoraf godt 40 pet. er under 25 år) har øget disse problemer, fordi den begrænser uddannelses­ og ansættelsesmulighe­derne, så ufaglærte og andre vanskeligt stillede grupper kommer i en endnu vanskeligere situation.
The sharp rise in youth unemployment (of nearly 13 million jobless in the Community, about 40% are less than 25 years old) has deepened these problems by limiting educational and job opportunities and further undermining the position of the unqualified and underprivileged.
Fællesskabet prøver overfor denne udfordring at anvende nye fremgangsmåder og metoder.
To face up to this challenge, the Community hopes to adopt a new approach and new methods.
Π I december 1976 skabte en resolution basis for et fællesskabsprogram for forsøgsprojekter med det formål at analysere særlige vanskeligheder på områ­
D A December 1976 resolution outlined a programme of pilot projects which aimed to analyse specific problems and study possible joint solutions. A second programme covered the period 1983-86.
det og afprøve muligheder for i fællesskab at imødegå dem. Dette program er blevet fulgt op af et nyt for perioden 1983-1986.
Π In a June 1983 resolution setting broad guidelines for vocational training in the 1980s, Member States declared their intention of granting a 'social guarantee' up to 1988 to all young people without school or job qualifica­tions.
Det har samme hovedformål: at motivere de unge til at skaffe sig en erhvervsuddannelse, at bibringe dem en generel forestilling om erhvervslivet og at udvikle deres kreativitet og virketrang.
After leaving school young people were to have the opportunity of a programme of at least six months and possibly one year of full-time basic training.
Alle disse foranstaltninger supplerer fællesskabsinitiativer med det formål at begrænse ungdomsledigheden og sikre uddannelsesmuligheder. Den europæiske Socialfond yder støtte hertil, idet 75 pet. af dens midler nu afsættes til hjælp for unge under 25 år.
These measures supplemented other Community initiatives designed to combat youth unemployment and extend training programmes through cash aid from the European Social Fund which is to devote 75% of its resources in future to people aged less than 25.
Lige chancer
Equality of opportunity
I samtlige medlemslande søger man gennem lovgivningen at sikre de unge lige chancer.
Throughout the Community national legislation attempts to ensure equal op­portunities for all young people.
Men der er stadig mange vanskeligheder, der må ryddes af vejen for at denne lighed kan blive en realitet — og det tilskynder Europa- Kommissionen til at prøve at påvirke udviklingen.
But a number of practical barriers remain and the Community has acted to try to remove them.
Den arbejder aktivt på at skabe lige chancer for piger og drenge og den prøver at hjælpe de særlig vanskeligt stillede grupper til at overvinde deres vanskeligheder.
The Community is actively promoting equality between girls and boys and is attempting to help the underprivileged to surmount their difficulties.
D Unge piger: Rom-traktaten og flere EF-direktiver fastslår princippet om lighed mellem kvinder og mænd hvad angår beskæftigelse og uddannelse.
D Girls: the Treaty of Rome and a number of Community directives enshrine the principle of equality of job and training opportunity for men and women, but education and the job preferences of young people are burdened with sexual preconceptions.
Men undervisning og erhvervsvejledning er stadig præget af kønsfordomme. Piger vælger sjældent tekniske studier, de vælger kortere uddannelser og de vælger fortsat i høj grad de traditionelle »kvindefag« med stor risiko for ledighed og underbetaling.
Girls are under-represented in technical courses, leave education earlier and often aim for so-called 'women's jobs' which carry a high risk of unemployment and low pay.
• Fællesskabets handlingsprogram vedrørende lige chancer for kvinder og mænd (1982-1985) lægger derfor især vægt på erhvervsvejledning og faglig uddannelse.
• The Community action programme (1982-85) for equality of opportunity for women lays great emphasis on vocational training and guidance.
komme til at arbejde med de nye teknologier og for at sprede oplysninger blandt unge piger om deres uddannelsesrettigheder.
It includes action to diversify the job choices for girls, their training in new technologies and the diffusion of information on their training rights.
Fonden støtter især uddannelse af kvinder under 25 år, som vælger nye og utraditionelle fag, samt fag, hvor kvinder traditionelt er under-repræsenteret.
The Fund gives priority to the training of women aged less than 25 who wish to take up new professions or jobs where women are traditionally under-represented.
D Gæstearbejdere: Fællesskabet har, siden det blev oprettet, arbejdet for at sikre arbejderne ret til at arbejde, hvor de vil i Fællesskabet.
Π Migrants: from its early days the Community has insisted on the principle of free movement of workers between member countries.
Der er i dag i Fællesskabet 13 mio gæstearbejdere, som er flyttet fra et land til et andet.
There are now 13 million workers in the Community who have sought out jobs in another Member State.
De har tilsammen mere end tre millioner børn under 18 år og i visse lande vokser antallet af sådanne børn i skoleklasserne kraftigt.
They have three million children less than 18 years old who form an increasing proportion of the school population in some countries.
Antallet af tilfælde, hvor skoleuddannelsen ikke lykkes, er ret høj, og børnenes indpasning i skolen og samfundet rejser mange problemer.
The failure rate amongst such children remains high and they often find problems in integrating in schools and society.
• Et EF-direktiv fra 1977 om gæstearbejderbørns skolegang pålægger således medlemslandene at sørge for pædagogiske modtagelsesforanstaltnin- ger, særlige læreruddannelser og undervisning i oprindelseslandets sprog og kultur for så vidt det drejer sig om børn fra andre fællesskabslande.
• A 1977 Community directive on the schooling of children of migrant workers asks Member States to set up reception classes, specialized
Da medlemslandene aftalte dette, forpligtede de sig samtidig politisk til så vidt muligt også at lade dette gælde for børn af gæstearbejdere fra lande udenfor Fællesskabet.
In adopting this directive, Member States gave a political commitment to extend its terms, as far as possible, to the children of migrant workers from non-Community countries.
• Europa-Kommissionen har siden 1976 finansieret og samordnet en række forsøgsprojekter, der drejer sig om mulighederne for at forbedre dels modtagelsen af gæstearbejderbørn og dels deres undervisning.
• Since 1976 the European Commission has financed and coordinated pilot projects on improving reception and teaching methods.
De aktuelle forsøg koncentrerer sig om fremstilling af undervisningsmateriale, lærernes forståelse af elevernes kulturelle baggrund og undervisning i oprindelseslandets sprog og kultur.
Experiements in progress include improvements to teaching materials, the cross-cultural training of teachers, and the integrated teaching of the language and culture of origin.
En række forsøgsprojekter drejer sig om børn, som venter at vende tilbage til oprindelseslandet og hvis indpasning i det nationale skolesystem derfor bør forberedes.
There are also a number of projects to assist the reintegration of children returning to their home countries.
• Endelig finansierer Den europæiske Socialfond sproglig uddannelse og uddannelse af specielle lærere i medlemslandene.
• The European Social Fund also finances national training programmes for language and specialist teachers.
D Erhvervshæmmede: Mellem fem og ni pet. af alle europæere lider under et mere eller mindre alvorligt fysisk eller mentalt handicap, og i skolerne udgør elever med sådanne handicap en betragtelig del af det samlede elevtal.
Π The handicapped: between 5% and 9% of Community citizens are mentally or physically handicapped to some degree. Handicapped children form a not insignificant proportion of the school population.
• Siden 1974 har Den europæiske Socialfond ydet finansiel støtte til er hvervshæmmedes genindpasning i samfundet og erhverslivet.
• Since 1974 the European Social Fund has helped to finance the vocational training of the handicapped.
Det internationale år for handicappede (1981) gav anledning til, at man i EF gjorde situationen op, og Ministerrådet vedtog et handlingsprogram for er hvervshæmmedes indpasning i erhvervslivet.
The international year of the handicapped in 1981 led to a major review of Community action and led to a Council decision to launch a programme for the social integration of handicapped people.
Dette program sigter ikke blot mod skoletiden men også på den efterfølgende faglige uddannelse og den fortsatte videreuddannelse.
This programme covered education in schools and vocational and subsequent training.
kontor for handicappedes problemer, og det er dette kontor, der sørger for gennemførelse af det nævnte program.
It is operated by the European Commission action bureau for handicapped people.
• Fællesskabet støtter også en række forsøg vedrørende gæstearbejderbørnenes indpasning i skolerne, udveksling af unge og overgangen fra skolen til erhvervslivet for unge erhvervshæmmede.
• The Community also supports a series of experiemental projects on integration in schools, exchanges between young people and the transition of handicapped young people to working life.
D Analfabeterne: Analfabetismen er blevet et alvorligt problem i samtlige Fællesskabets medlemslande.
D The illiterate: illiteracy is becoming a serious problem in all Community countries.
Ved siden af den egentlige rest-analfabetisme er opstået en ny analfabetisme som følge af, at der læses mindre i det moderne samfund, og skrivning er ved at forsvinde til fordel for nye kommunikationsformer som radio og fjernsyn.
Alongside basic illiteracy there is also a problem with regressive illiteracy or practical illiteracy caused, amongst other things, by the decline in reading brought about partly by new methods of communication such as radio and television.
De ansvarlige undervisningsmyndigheder har alvorlige problemer med denne nye form for analfabetisme, selv om den jo skyldes helt andre forhold end de undervisningsmæssige.
Educationalists are in the forefront of the struggle for literacy even though this social phenomenon has complex origins.
I juni 1984 har ministrene bemyndiget Europa-Kommissionen til at gennemføre udveksling af oplysninger mellem medlemslandene på dette område, og de forpligtede sig endvidere til:
In June 1984, European education ministers asked the Commission to organize information exchanges on this issue. They also undertook to:
• At tilpasse undervisningen, så den også imødekommer de vanskeligst stillede elevers problemer;
• Modify teaching practices to help the least-privileged children;
• At øge indlæringen af læsning, skrivning og kommunikation i underskolerne; ne;
• Improve writing, reading and communication techniques in primary schools;
• At sørge for faste eller mobile biblioteker til de unge;
• Provide permanent or travelling libraries for the young;
• At tage lærernes grunduddannelse og videreuddannelse op til overvejelse;
• Rethink the basic and refresher training of teachers;
• At indlede en kampagne mod voksen-analfabetisme;
• Promote adult anti-illiteracy campaigns;
• At fremme udviklingen af korrespondance-kurser baseret på støtte fra fjernsynet.
• Develop tele-teaching with the help of television companies.
De nye teknologiers virkning er dybtgående og kræver ny kunnen og nye vaner, hvis man skal afbøde de sociale følger af ændringerne.
The new technologies have had a profound impact and demand new skills and behaviour patterns if the social consequences are to be minimized.
Undervisning og uddannelse kan her blive grundlaget for en strategi, der sigter mod at øge virksomhedernes evne til innovation og udvikling: Da det er afgørende at spare på anvendelsen af højt kvalificeret arbejdskraft, rnå der indføres nye målsætninger og metoder i såvel grunduddannelsen som i de videregående uddannelser.
Education and training must form the bedrock of any strategy designed to strengthen the innovatory capacity of industry in the face of a growing need for highlyqualified personnel. New approaches to basic and continuous training are required.
Det er en forudsætning for, at bestræbelserne inden for forskning og udvikling samt hele industripolitikken kan lykkes.
The success of efforts to reshape industrial and research and develop­ment policy are at stake.
Grundlaget for Fællesskabets indsats på dette område er to ministerrådsresolutioner fra juni 1983 om indførelse af ny informationsteknologi i undervisning og faglig uddannelse, samt undervisningsministre nes og socialministrenes konklusioner i juni 1984, som blev vedtaget på basis af en meddelelse fra Europa-Kommissionen om den teknologiske omstilling og de arbejdsmarkedsmæssige forandringer, som de vil føre med sig.
Community action in this area has been based on two Council resolutions of June 1983, concerning the introduction of new informa­tion technologies in education and vocational training and the conclusions of the Education and Social Affairs Councils of June 1984 following a Commis­sion communication on technological developments and social change.
Fællesskabet har i årene siden 1976 fået skabt grundlaget for en indsats på undervisningsområdet, men der er fortsat meget at gøre.
Since 1976 the Community has laid solid foundations for an education policy but much remains to be done.
Fællesskabets be­stræbelser vil i fremtiden blive koncentreret om to fronter, hvor meget står på spil: For det første overgangen fra skolen til erhvervslivet, — et område hvor der virkelig kan sættes ind mod ungdomsledigheden; og for det andet indførelsen af de nye teknologier, hvis arbejdsmarkedsmæssige følger må bringes under kon­trol, men som samtidig kan blive grundlaget for ny fremgang, hvis Europa kan generobre sine tidligere markedsandele, sikre uddannelse af en kvalificeret ar­bejdsstyrke, genvinde konkurrenceevnen og evnen til innovation og udvikling.
In future, Community efforts will concentrate on two areas of immense importance: the transition from school to the workplace, which is part of the struggle against youth unemployment; and the new techno­logies, whose social impact must be minimized" while they offer new employment prospects for Europe by reconquering markets and training the qualified work­ers needed to restore competitiveness and encourage innovation. In a broader perspective, education policy must strengthen and extend the foundations of European unification.
Mere generelt må undervisningspolitikken også bidrage til at øge forståelsen for baggrunden for de europæiske samlings bestræbelser, og give de unge et mere konkret og nærværende billede af Europa ■
It must contribute to a growing Community awareness and offer young people a more immediate and concrete appreciation of Com­munity involvement in their everyday lives ■
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
8 Storey's Gate, London SW1P 3AT - Tel. 222 81 22 - 4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG - Tel.
Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer L-2985 Luxembourg
¿ML· Office for Official Publications of the European Communities
Aktieselskabslovgivning i Det europæiske Fællesskab
Company law in the European Community
Hjørnestenen i Det europæiske Fællesskab er oprettelsen, udnyttelsen og udviklingen af det fælles marked.
cornerstone of the European Community is the creation, maintenance and development of the common market. The essential elements are the four
De afgørende elementer i den forbindelse er de fire fundamentale friheder: fri »bevægelighed« for personer, varer, tjenesteydelser og kapital.
A fundamental freedoms: free movement of persons, goods, capital and services.
Hertil kommer så sikring af fri og lige konkurrence og koordinering af den økonomiske politik.
These are complemented by provisions to ensure free competition and to coordinate economic policies.
Det fælles marked bidrager til yderligere økonomiske og sociale fremskridt i Fællesskabet og rækker derfor langt videre end en simpel frihandelszone.
The Community thus strives to further economic and social progress and involves much more than a mere free-trade zone.
De fire friheder, som ubestridt er af værdi for de enkelte borgere, er i ordenes egentlige betydning afgørende for selskaber og firmaer, som tegner sig for hovedparten af den økonomiske aktivitet i Fællesskabet.
These freedoms, while of undisputed value for individuals, are in practical terms of the greatest importance to the companies and firms which undertake the bulk of economic activity within the Community.
Rom-traktatens artikel 58 sikrer alle firmaer, selskaber og andre »juridiske personer« ret til at udnytte de fire friheder under for uddsætning af, at der er tale om et erhvervsmæssigt formål.
Article 58 of the Treaty of Rome guarantees the exercise of such freedoms to all companies and firms, and other legal persons, provided they pursue an economic objective.
Aktieselskabslovgivningens internationale dimension
Transnational dimension and company law
Selskabers formål er først og fremmest erhvervsmæssige aktiviteter. De oprettes og arbejder på basis af særlige lovregler.
Companies are essentially organizations for economic enterprise set up and run pursuant to legal requirements.
Deres forhold til aktionærerne, de ansatte, kreditorerne og andre udenforstående er i samtlige medlemslande under lagt detaillerede lovgivningsregler, der beskytter de pågældende.
Their relationship with their shareholders, employees, creditors or other third parties is in all Member States the subject of detailed legal provisions giving appropriate protection to such persons.
Disse regler, som ofte er vedtaget før Fællesskabet blev oprettet, er på mange punkter vidt forskellige fra det ene medlemsland til det andet.
Those safeguards, which often predate the Community, may vary widely from one Member State to another.
Hertil kommer, at selskabernes udnyttelse af det fælles markeds fire friheder øger betydningen af den overnationale dimension i forbindelse med selskabernes forhold til aktionærer, ansatte, kreditorer og andre.
Furthermore, the very exercise of the freedoms of the common market by companies means that the transnational dimension in their relationship with third parties, whether shareholders, employees, creditors or others, is ever increasing.
Denne voksende betydning af det fælles marked medfører en tiltagende konflikt mellem de fra hinanden afvigende nationale beskyttelsesregler, hvad der er til skade for de parter, som reglerne tilstræber at beskytte. Jo mere det fælles marked udvikler sig, jo mere kommer disse forskelligheder i konflikt med det princip, som det fælles marked er bygget på.
That increase brings with it conflict between the differing national safeguards to the detriment of those they were designed to protect The greater the development of the common market the more such disparities inevitably contradict the very principles on which it is based.
Det betyder usikkerhed for personer, der samarbejder med selskaber.
For those dealing with companies uncertainty results.
For selskaberne selv betyder det konkurrenceforvridninger, men først og fremmest skaber det unødvendige vanskeligheder i forbindelse med udnyttelsen af de rettigheder, som det fælles marked skulle give europæisk erhvervsliv.
For companies themselves the result may well be distortion of competition but at very least greater burdens than necessary are imposed on the exercise of the freedoms in question.
Der er i juridisk henseende to mulige fremgangsmåder, hvis man vil prøve at løse disse problemer, og man er i europæisk lovgivning gået begge veje.
Two basic legal approaches provide potential solutions. Both are available to the Community legislator:
D Den ene fremgangsmåde er indførelse af en fælles selskabslovgivning, som erstatter eller supplerer medlemslandenes selskabslovgivning.
D The first is the introduction of a uniform law at Community level which supersedes or complements national law.
Går man den vej, er det mest hensigtsmæssige en forordning, som har umiddelbar virkning i alle medlemslande (uden at den først skal indarbejdes i deres lovgivning).
To achieve this result the appropriate Community instrument is the regulation which takes effect without any further implementation in the laws of the Member States.
D Den anden fremgangsmåde er harmonisering af de nationale lovgivninger gennem direktiver, der forpligter medlemslandene med hensyn til resultatet,
D The second is the harmonization of national laws by way of directives binding on the Member States as to their results but nonetheless integrated into national law by implementing legislation.
men som indarbejdes i deres egen lovgivning og fremtræder som en del af denne.
experts and interested parties before formulating a proposal.
Forslaget sendes derefter til udtalelse i Europa­Parlamentet og Det økonomiske og sociale Udvalg, der begge afgiver en betænkning.
The proposal is thereafter examined by the European Parliament and the Economic and Social Committee which give their opinion.
Kommissionen kan så ændre sit forslag og sende det til endelig vedtagelse i Ministerrådet.
The Commission may then amend the proposal and the matter passes to the Council of Ministers for final adoption.