natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det kan kun lade sig gøre at vende tilbage til fuld beskæftigelse i en an den form, hvis vi satser lige så meget på at udvikle en ny beskæftigelsesstrategi som på at gennemføre Den Økonomiske og Monetære Union.
A return to a different kind of full employment will only be possible if we make as great an effort to develop a new employment strategy as we are now deploying towards economic and monetary union.
Vi har behov for en gennemgribende nyvurdering af vore beskæftigelsessystemer i Europa og af samspillet mellem beskatning, social forsorg, lovgivning og andre politiske tiltag samt kollektive overenskomster.
We need a root and branch re-examination of our employment systems in Europe, in the interplay of taxation, welfare, training, regulation and other policies, and collective agreements.
Kun med en sådan indgangsvinkel kan der formuleres en ny europæisk beskæftigelsesstrategi, der kan lede Europa frem mod øget beskæftigelse og lavere arbejdsløshed, der er selve fundamentet for et helstøbt og integreret Europa.
Only through such an approach will a new European employment strategy emerge, which finds a new European way towards high levels of employment and low unemployment: the cement of an inclusive Europe.
Monetære Union, udnyttes til gavn for forbrugere, investorer, arbejdstagere og samfundet som helhed.
Single Market, and impending Economic and Monetary Union, are realised for consumers, investors, workers and society.
Star produktiv beskæftigelse er ikke kun et kendetegn for ØMU — det ville være en grov forenkling — det er en nødvendig forudsætning for, at Den Økonomiske og Monetære Union overhovedet skal lykkes.
Strong productive employment is not simply or simplistically a criterion for EMU, it is a prerequisite for a successful Economic and Monetary Union.
indvirkning på beskæftigelsen.
impact on employment.
Vi kan påvirke de ikke-lønmæssige ar bejdskraftomkostninger ganske me get, ikke kun ved at bringe ufaglærte tilbage på arbejdsmarkedet, især de langtidsledige, og gøre dem mere at traktive for arbejdsgiverne, men også ved at bringe hidtil udækkede behov — nye iværksætteraktiviteter og socialt arbejde — ud på markedet.
On nonwage labour costs we can make a great impact, not only on bringing unskilled people back into the labour market, particularly the longterm unemployed, by making them more attractive to employers, but in bringing unmet need — new entre preneurial and social activity — to the market.
De kan give os mulighed for at reorganisere vore bestræbelser på at skabe ny beskæftigelse, bibringe de arbejdsløse nye færdigheder og etablere mere positive sammenhænge mellem arbejde og velfærd og give både arbejdstagere og virksomheder bedre adgang til mere systematiske og fleksible uddannelsestilbud.
They can enable us to reorganise our re-employment measures, to bring new skills to the unemployed, more positive relationships between work and welfare, and the capacity for workers and companies to access training systematically and flexibly.
Vi har nu en enestående mulighed for virkeligt at gøre fremskridt på disse felter ved at udnytte det aktuelle positive økonomiske klima i fuldt omfang.
We now have a unique opportunity to make real progress on these fronts, by utilising fully the positive economic climate which now exists.
Det opsving, som be gyndte i midten af 1993, er ved at blive omdannet til en solid økono misk vækst — en vækstrate på 2,7% sidste år, en forventet vækstrate på 3,1% i år og 2,8% i 1996, og på det tidspunkt vil outputtet i faste priser i Den Europæiske Union være næsten 10% højere end i 1991.
The recovery which began in mid1993 is now being transformed into robust economic growth, with 2.7% growth last year now projected to be 3.1% this year and 2.9% in 1996, by which time real output in the Union will be almost 10% above the 1991 level.
Hvis det gøres rigtigt og under over holdelse af princippet om social ret færdighed, kan det være med til at omdanne vore dages passive arbejdsløshedsforsikringsordninger til mere aktive og strategiske systemer for ny beskæftigelse, kombineret med mere positive og nyskabende sammenhænge mellem skattesystemet og det sociale system.
Done correctly, and informed by so cial justice, all this could help transform today's passive schemes of unemployment insurance into more active, more strategic, re-employment systems, allied to more positive and imaginative tax and welfare relationships.
Omkostningerne ved en sådan strategi vil kun være en brøkdel af, hvad vi må bruge på blot at udbetale arbejdsløshedsydelser til dem, der har mistet deres job.
The costs of such an approach would be a small fraction of what we have been spend ing merely to extend unemployment benefits for those who have lost jobs.
De seneste Europæiske Råd har ud stukket klare retningslinjer for den ne indsats og understreget betydningen af lige adgang og lige muligheder som en forudsætning for opfyldelsen af målsætningerne.
Recent Councils have pointed us firmly in these directions, and underlined the importance of equality of access and opportunity to achieving these objectives.
De Europæiske Råd fremhævede især efter- og videreuddannelse som helt afgørende for konkurrenceevnen på lang sigt og for en produktiv vækst.
The Councils stressed, particularly, continuous training as fundamental to long-run competitiveness, to productivity growth.
Men det kræver investeringer i kapaciteten på linje med den "revolution", der fandt sted inden for de højere uddannelser i 1960'erne og 70'erne.
But this needs investment in capacity on a par with the higher education revolution of the 1960s and '70s.
Det giver spillerum til at fokusere mere direkte på arbejdsløshedspro blemerne og beskæftigelsespotentialet.
This provides a window of opportunity to focus clearly on unemployment problems and em ployment potential.
Jeg tror, at det vil være risikabelt at ignorere denne mulig hed, især fordi vi i dag råder over nogle instrumenter til at gennemføre de ændringer i den økonomiske politik og på arbejdsmarkedet, som skal til for at løse det største enkelt stående problem, som bekymrer alle befolkninger i Europa: mangelen på job.
I believe we ignore this opportunity at our peril, particularly since we now have some of the building blocks to make the economic policy and labour market changes which can address the single greatest problem which preoccupies all our people: jobs.
Det Europæiske Råd har endnu en gang opfordret til en indsats til fordel for de langtidsledige og har især un derstreget, hvor vigtigt det er at in volvere de unge i det aktive samfund.
Again the European Council urged action to address longterm unemployment, and, particularly, stressed the vital issue of engaging young people in active society.
Med en ungdomsarbejdsløshed, som er dobbelt så høj som arbejdsløsheden blandt de voksne i Europa, er vi nødt til at finde nye måder til at lede de unge ind på arbejdsmarkedet, samtidig med at vi må undgå, at det går ud over andres arbejde med deraf følgende ustabilitet på lønområdet.
With youth unemployment double that of adults in Europe, we must find new ways to give young people their first step in the labour market, while at the same time avoiding the possibility of job substitution and consequent wage instability.
De Europæiske Råd har også fokuseret kraftigt på behovet for at bevare og videreudvikle de små og mellem store virksomheder.
They have also focused strongly on the challenge of sustaining and de veloping small and medium enterprise.
Det er disse virksomheder, der med den fornødne opbakning og støtte kan skabe vel stand i erhvervslivet og øget beskæftigelse — med deraf følgende begrænsninger af de offentlige un derskud.
It is from these companies, if a fair wind is offered, that business wealth and jobs growth — with consequent reduction of public deficits — will come.
Men der skal mere til.
But it is bigger than that.
Det nye Youthstart-program drejer sig netop om dette spørgsmål.
The new Youthstart programme focuses on this issue.
Det forudsætter, ligesom mange andre af de initiativer Den Europæiske Union er ved at sætte i værk, ar bejdsmarkedets parters fulde støtte for at blive effektivt.
It requires, as do many of the initiatives now being pursued by the Union, the full weight of Social Partners' support to be effective.
Den indeholder mange vigtige bud skaber til politikerne — alle baseret på kendsgerninger og analyser — som jeg håber vil blive udnyttet i fuldt omfang i formuleringen af grundlaget for vor fælles indsats og udarbejdelsen af nye politiske tiltag og metoder i tiden frem til Det Europæiske Råd i Madrid.
It has many important messages for policy — all based on fact, on analysis — which I hope will be fully utilised in developing our collective efforts, and building new policy and practice as we move towards the Madrid Council.
Det er kun gennem en sådan fælles indsats, vi kan skabe tillid hos investorer, for brugere, arbejdstagere og borgere og opfylde deres forventninger om en produktiv og velfungerende Europæisk Union.
It is only through such collective effort that we can build confidence, and meet the aspirations of investors, consumers, workers and citizens for a productive, working European Union.
Vi har også brug for et bredere og mere avanceret syn på lokaludvikling og lokale initiativer og en erkendelse af, at det nationale og det europæiske niveau kan bidrage til at skabe lokal økonomisk udvikling -— det være sig en selvstændig lokal vækst baseret på lokal efterspørgsel eller muligheder for underentrepriser på nationalt eller overnationalt plan.
These are only examples, though important ones, of what a new employ ment strategy, aimed at eradicating the developing two speed and dual society Europe, would entail.
Alt dette kan understøttes yderligere, hvis vi tager vores skattepolitik op til fornyet vurdering, især dens
All these can be underpinned by re examining tax policies, and their
Strategien skal klart fokusere på at tilvejebringe den arbejdsstyrke, der skal til for at sikre, at det jobpotentiale, der ligger i det indre marked og senere også i Den Økonomiske og
It must be clearly focused on developing the labour force required to ensure that the jobs potential of the
Tendenser og perspektiver
Trends and prospects
Udviklingen i beskæftigelsen og arbejdsløsheden i EU
Employment and unemployment trends in the Union
EU-landenes indsats for at skabe flere arbejdspladser
Member State performance in creating jobs
Ændringer i beskæftigelsesmønsteret
The changing pattern of employment
Udviklingen i arbejdsløsheden i EU-landene
Unemployment trends in Member States
Udviklingen i de vigtigste variable på arbejdsmarkedet
Developments in key features of the labour market
Perspektiver på kort sigt for vækst og beskæftigelse
Short-term prospects for growth and employment
Ændringer i beskæftigelsessystemerne — tendenser i EU-landenes beskæftigelsespolitik
Progress in implementing change in employment systems — trends in employment policies in the Member States
Øget investering i erhvervsuddannelse
Promoting investment in vocational training
Bestræbelser på at gøre væksten mere beskæftigelsesskabende
Increasing the employment-intensiveness of growth
En mere effektiv arbejdsmarkedspolitik
Improving the effectiveness of labour market policy
En øget indsats for de grupper, der er hårdest ramt af arbejdsløsheden
Improving measures for groups particularly hard hit by unemployment
Analyse af udvalgte arbejdsmarkedsspørgsmål
Analysis of selected labour market issues
Arbejdskraftomkostninger, sociale bidrag og beskæftigelse
Labour costs, social charges and employment
Miljøet og beskæftigelsen
The environment and employment
Analyse af en række særlige træk ved udviklingen på arbejdsmarkedet i EU-landene
Analysis of selected features of labour market developments in Member States
Rapporten er udarbejdet under medvirken af:
This report was prepared with the collaboration of:
Generaldirektorat XI — Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse
Directorate-General XI — Environment, Nuclear Safety and Civil Protection
Generaldirektorat XXII — Uddannelse og Ungdomsanliggender
Directorate-General XXII — Education, Training and Youth
Eurostat — Det Europæiske Fællesskabs Statistiske Kontor
Eurostat — Statistical Office of the European Community
Der er lagt stor vægt på de centrale politiske områder, der med udgangspunkt i analysen i Kom missionens hvidbog Vækst, Konkurrenceevne, Beskæftigelse fremhæves i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Essen som værende af afgørende betydning for løsningen af EU's beskæftigelsesproblemer.
A major focus is on the key policy areas which, building on the ana­lysis in the Commission White Paper, Growth, Competitiveness, Employment, were identified in the conclusions of the Essen Council meeting as being of critical import­ance for tackling the Union's employment problems.
Disse centrale områder gennemgås ét for ét efter den indledende rede gørelse for den seneste udvikling på beskæftigelsesområdet i hele EU.
These are considered in turn below after reviewing recent employment developments across the Union.
Oversigt over rapportens indhold
Outline of report
Efter tre år med faldende beskæfti gelse og stigende arbejdsløshed overalt i Den Europæiske Union er det økonomiske opsving, som siden midten af 1993 har bredt sig til næsten alle EU-landene, nu begyndt at kunne mærkes i form af fornyet vækst i beskæftigelsen.
After three years of falling employ­ment and rising unemployment throughout the European Union, the recovery in economic output which has spread to most parts since mid­1993 has already begun to raise the rate of net job creation.
I de fleste af EU-landene har arbejdsløshedsniveauet enten stabiliseret sig eller er faldet en smule i første del af 1995.
In the majority of Member States, unem­ployment rates have either stabilised or fallen slightly in the first part of 1995.
Der er dog stadig over 18 mio. arbejdsløse i hele EU — næsten 11% af arbejdsstyrken — og selv om der i de næste par år forventes en lidt kraftigere stigning i beskæfti gelsen, er det ikke særligt sandsynligt, at arbejdsløsheden vil falde hurtigt inden for en overskuelig fremtid.
The number out of work in the Union as a whole, how­ever, still stands at over 18 million, almost 11% of the work force and, though the prospects over the next year or two are for some increase in the growth of employment, the num­ber seems unlikely to decline very rapidly in the near future.
Arbejdsløsheden er derfor fortsat det største økonomiske — og sociale — problem EU står overfor.
At the same time, the differing na­ture of the unemployment problem and of the way in which it has been perceived has led to a range of policies being adopted to tackle the problem and, therefore, to a diver­sity of experience in terms of the results achieved and the difficulties encountered in implementation.
Hvor dan man opnår vedvarende øget vækst i beskæftigelsen tilstrækkeligt længe til, at det kan nedbringe arbejdsløsheden til et acceptabelt niveau, vil derfor være et centralt politisk spørgsmål også i den kom mende tid.
Such diverse experience poten­tially represents a valuable pool of information for Member State gov­ernments contemplating changes in policy in this area, enabling them to learn from what has happened else­where. This potential, however, has so far not been fully realised.
I rapportens del I gennemgås den seneste udvikling på arbejdsmarkedet i de enkelte EU-lande på grund lag af de mest aktuelle statistiske oplysninger, der foreligger, så man kan vurdere, i hvilket omfang det er lykkedes at opfylde beskæftigelsesmålsætningerne.
Unemployment, therefore, remains the major economic — and social — problem confronting the Union.
Det skal dog understreges, at sådanne målsætninger ikke blot kan udtrykkes i opnåelse af et bestemt niveau for væksten i beskæftigelsen eller faldet i arbejdsløsheden.
The means of achieving a higher rate of employment growth, sustained over a long enough period to bring the numbers out of work down to ac­ceptable levels, will, therefore, be a primary issue of policy concern for some time to come.
Selv om problemet er fælles for alle EU-landene, er der forskel på, hvor alvorligt det er i de enkelte lande og også i de enkelte regioner i samme land, og hvordan det manifesterer sig, ligesom der er forskel på, hvilke muligheder der er for at skabe øget beskæftigelse, og hvilke politikker der vil være mest hensigtsmæssige i denne sammenhæng.
In Part I of the Report, the latest labour market developments in each of the Member States of the Union are examined on the basis of the most timely statistical infor­mation available, in order to review their performance in achieving employment objectives. Such objec­tives, it should be emphasised, cannot be couched simply in terms of achieving a particular growth of employment or reduction in unem­ployment.
Disse for skelle betyder, at det er vigtigt at undersøge tendenserne i de enkelte EU-lande hver for sig, hvis man skal vurdere chancerne for at opnå øget beskæftigelse på et vedvarende
There are a number of other aspects which are no less im­portant, such as the growth of employment relative to the demand for jobs, where jobs are expanding or declining, the changing terms and conditions of employment and the differential impact of job creation on different groups in the labour market.
Det er disse to overvejelser, der ligger til grund for opfordringen fra Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 til Kommissionen om i samarbejde med medlemsstaterne at foretage en løbende gennemgang af udviklingen på ar bejdsmarkedet i de forskellige egne af EU og vurdere de politiske tiltag i de enkelte lande til løsning af be skæftigelsesproblemerne.
These two considerations underlie the request of the European Council at the Essen meeting in December 1994 for the Commission, in cooper­ation with the Member States, to review labour market develop­ments in the various parts of the Union on an ongoing basis and the national policies being followed to address employment problems.
Den fore liggende rapport skal ses som et bidrag til opbygningen af en fælles pulje af informationer, idet den re degør for, hvad der er sket i den seneste tid i de enkelte EU-lande med hensyn til beskæftigelse og ar bejdsløshed, og hvilke foranstaltninger der er gennemført på dette område.
This Report is intended to contribute to the process of building up a common pool of information by focusing on what has happened in the recent past to employment and unemploy­ment in individual Member States and the measures which have been introduced in this area.
Derfor adskiller den sig med hensyn til opbygningen i en vis grad fra tidligere års rapporter, men der er dog lagt samme vægt på den kvantitative analyse af udvik lingen, som er så afgørende for at opnå en bedre forståelse af beskæftigelsesproblemerne og dermed kunne formulere mere effektive po litikker.
As such it differs in some degree in terms of format from reports of previous years, though it retains the same emphasis on quantitative analysis of developments which is critical both for a better understanding of
Alle disse aspekter gennemgås i del I, så man kan vurdere, hvorvidt beskæftigelsespolitikken generelt har været effektiv.
While countries in the Union face a common problem, however, its scale and characteristics vary a good deal between countries, and between regions within countries, as do the potential for generating increased rates of job creation and the appro­priate policies to pursue.
Det er hensigten, at denne gennemgang og de aspekter, der fremhæves som væ rende af størst betydning for en
This diversity makes it essential to examine trends in each Member State individually if an insight is to be gained into the prospects for achieving higher levels of employ­ment on a sustained — and
— og bæredygtigt — grundlag i EU som helhed.
All of these aspects are examined in Part I so as to provide a basis for assessing the effectiveness of employment policy overall. The
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier at forhindre, at arbejdsløsheden voksede.
Summary and conclusions: trends and strategies intention is that this examination and the aspects identified as being of major importance for policy assessment should form the foun­dation of an ongoing review of employment developments in the Member States.
politisk vurdering, skal danne grundlag for en løbende gennem gang af udviklingen på beskæftigelsesområdet i EU-landene.
Although not all Member States suffered an absolute fall in employment, in none of them was the increase large enough to prevent unemployment from rising.
de ca. 10 mio. job, der udgjorde net tostigningen i beskæftigelsen i pe rioden fra 1985 til 1990 med rekordvækst i beskæftigelsen — rent faktisk forsvandt i denne periode. de.
As a result, 6 million jobs — some 60% of the 10 million or so net increase in jobs generated during the record period of employment expansion between 1985 and 1990 — were effectively lost over this period.
I del II gennemgås en række specifikke politiske foranstaltninger, der er gennemført i EU-landene i den seneste tid for at løse beskæftigelses- og arbejdsløshedsproblemerne, med hovedvægten lagt på politiske tiltag inden for de områder, der blev fremhævet af Det Europæiske Råd i Essen som de vigtigste.
Part II examines specific measures of policy action aimed at tackling employment and unemployment problems introduced in the Member States in the recent past, focusing on the policies implemented in the areas for action identified by the Essen Council as being of key im­portance.
Et groft mål for, hvorvidt det er lykkedes økonomierne at skabe be skæftigelse til borgerne, er forholdet mellem beskæftigelsen og befolkningen i den arbejdsdygtige alder — beskæftigelsesfrekvensen.
A rough measure of the success of economies in providing jobs for their citizens is the ratio of employ­ment to population of working age — the employment rate.
I EU som helhed faldt beskæftigelsesfrekvensen fra 62% i 1992 til un der 60% i 1994 efter otte års vedvarende stigning. Det skal sammenholdes med en beskæftigelsesfrekvens på 70% i USA og 78% i Japan (figur 1).
Across the Union as a whole, the employment rate peaked at 62% in 1992 and fell to under 60% in 1994, after 8 years of continuous increase.
Del III indeholder en mere detaljeret analyse af to specifikke spørgsmål, som Rådet fremhævede som specielt vigtige; det første er forholdet mellem beskæftigelse, sociale sikringssystemer og arbejdskraft omkostninger, og det andet er mulighederne for oprettelse af nye arbejdspladser på miljøbeskyttelsesområdet. sesområdet.
Part III contains a more detailed analysis of two specific issues singled out by the Council to be of particular importance, the first being the rela­tionship between employment, systems of social protection and labour costs, the second the scope for job creation in activities relating to the protection of the environment.
Den seneste udvikling i arbejdsløsheden
Recent changes in employment in the Union
Også de gamle EU-lande oplevede tilsvarende store fald i beskæftigelsen: I Italien faldt beskæftigelsen med over 1,7 mio. job i de tre år fra 1991 til 1994, i Storbritannien var der tale om et fald på næsten 900.000 — efter en tilbagegang af næsten samme størrelse året før — i Spanien faldt beskæftigelsen med over 800.000 job og i det tidligere Vesttyskland med næsten 600.000.
Older Member States also suffered similarly large job losses: Italy, a fall in employment of over 1.7 mil­lion in the three years 1991 to 1994, the UK, one of almost 900 thousand — following a decline of almost the same size in the previous year — Spain, a fall of over 800 thousand and the former West Germany, one of almost 600 thousand.
Tre af landene, nemlig Tyskland, Spanien og Storbritannien, som tegnede sig for over 60% af stigningen i beskæftigelsen i EU som helhed fra 1985 til 1990 (en stigning på ca. 2 mio. i hvert af de tre lande), tegnede sig således også for en meget stor del af det efterfølgende fald i beskæftigelsen.
Three of the countries, Germany, Spain and the UK, which accounted for over
Det udbredte fald i beskæftigelsen medførte en kraftig stigning i ar bejdsløsheden i EU.
The recent recession had a severe impact on employment in most
Beskæftigelsen, 1972-94
Employment rates, 1972­94
Arbejdsløsheden, 1972-94
Unemployment rates, 1972­94