natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fjerne tekniske og afgiftsmæssige hindringer for samhandelen
Abolition of technical and tax barriers to trade
Men selv om man fjerner alle toldbomme, al kontrol og alle toldformaliteter, er det ikke nok til at sikre den frie samhandel med varer.
The abolition of customs barriers, checks and formalities will not, in itself, guarantee the free movement of goods.
Den hindres også af forskelle mellem medlemslandenes normer og regler, hvad angår sikkerhed, miljø, menne­skers og dyrs sundhed samt beskatning.
This is also obstructed by the barriers thrown up by differences in national safety rules and standards, measures to protect the life and health of people and animals and taxation systems.
Fællesskabet har allerede nået meget i så henseende.
Community achievements in this area are already substantial.
Mellem 1969 og 1973 gennemførtes en række programmer for en generel fjernelse af disse såkaldte »tekniske handelshindringer«, som er en følge af forskellene mellem medlemslandenes normer og krav til produkterne.
Between 1969 and 1973 general programmes were set up for the elimination of technical barriers generated by divergent national standards and specifications.
Disse pro­grammer resulterede i vedtagelse af en lang række EF­direktiver, som nu — gennem en enkel procedure — løbende kan tilpasses den tekniske udvikling og viden.
These programmes led to the adoption of a range of Community directives instituting simplified procedure which allow them to be updated regularly in the light of technical progress.
I denne forbindelse har EF­Kommissionen for tiden følgende hovedop­gaver:
The European Commission's major objectives at present are:
Π At hindre krænkelse af princippet om varernes frie bevægelighed.
D Removing contraventions of the principle of free movement.
Kommissio­nen og Europa­Domstolen har til opgave at sikre, at varerne kan handles frit i overensstemmelse med de europæiske traktater (om oprettelse af Fællesskaber­ne og optagelse af de nye medlemslande).
It is the duty of the Commission and the Court of Justice to ensure that goods circulate freely according to the terms of the European Treaties.
Kommissionen påtaler konsekvent enhver foranstaltning i medlemslandene, der har til formål at beskytte den nationale produktion eller hvis restriktive virkninger for samhandelen går ud over, hvad der er nødvendigt for at opnå det, medlemslandet tilsigter.
The Commission will strictly oppose any national measure whose effect on the free movement of goods is disproportionate to its overt aim or which appears intended mainly to protect domestic producers.
Princi­pielt, siger Kommissionen, skal medlemslandene på deres område tillade varer, som er lovligt fremstillede og markedsført i blot ét andet medlemsland.
In principle, the Commission points out in its communication, any product legally manufactured and marketed in one Member State must be given free access to the rest of the Community market.
På samme måde må — som det blev fastslået af Ministerrådet i juni 1984 — en
Furthermore, as the Council of Ministers confirmed in June 1984, goods which have undergone technical tests in the exporting country do not have to be tested a second time in the importing country. Double taxation is also forbidden.
Europa­Kommissionen fortsætter sine bestræbelser for at begrænse antallet af satser og for at få medlemslandene til at pålægge de samme varer de samme satser.
The Commission will continue to seek a reduction in the number of different rates and to bring in line the kinds of goods and services to which VAT is applied.
På samme måde bør beskatningsgrundlaget for afgifter på alkohol, forarbejdet tobak og mineralolie harmoniseres.
The structure of excise duties on alcoholic drinks, tobacco products and mineral oils must also be harmon­ized.
Det er ligeledes nødvendigt at medlemslandene for­pligter sig til at underrette og rådspørge Fællesskabet, før de træffe beslutninger om væsentlige ændringer på afgiftsområdet, hvis man i fællesskab skal kunne gøre yderligere fremskridt ned hensyn til harmonisering af afgifter og moms.
At the same time, progress towards tax harmonization demands that Member States inform and consult the Commission before adopting major new national departures in this area.
Skabe et europæisk erhvervsklima
The creation of a European legal environment for business
Erhvervslivet har brug for en klar juridisk ramme for bedst muligt at kunne udnytte de fordele, som følger af at have adgang til et europæisk marked med mere end 270 000 000 forbrugere.
Business needs a clear legal framework in order to make the best use of the opportunities provided by a European market of more than 270 million consum­ers.
For at opnå dette må der sættes ind på følgende områder:
Action is needed in the following areas:
Herudover må der indføres en kontrol med virksomhedssammenlægninger og ­koncentrationer: Ministrene må nu omsider tage stilling til dette problem.
The Council of Ministers must end the delay in establishing a Community policy in this area.
D Selskabsret. Forordninger om europæiske firmagrupper bør vedtages i 1985, og man må forsættes arbejdet med etablering af en europæisk aktieselskabs­statut og fastlægge regler for sammenlægning af selskaber i flere forskellige medlemslande.
D Company law: a regulation on the setting up of a European economic interest grouping should be agreed in 1985.
Erhvervslivet vil dermed få bedre muligheder for at tilpasse sig det fælles markeds størrelse og de enkelte virksomheder vil lettere kunne etablere samarbejde med andre:
In addition to this, work must be continued on permitting the creation of European limited companies and establishing rules on the merger of companies from more than one Member State.
Dette system skal anvendes ved fusioner, virksomhedsopdelinger og aktiv deltagelse i virksomheder i andre medlems­lande.
An arbitration proce­dure is also necessary to eliminate certain cases of double taxation.
D Industriel ejendomsret. Ministrene bør — for at hjælpe industri­ og handels­virksomheder til at tilpasse deres produktions­ og distributionspolitik til det fælles markeds størrelse — vedtage Europa­Kommissionens forslag om va­remærkerettigheder og om oprettelse af et europæisk varemærke.
D Industrial property: to help industry and business to develop production and distribution policies better attuned to the continental scale market, the Council of Ministers should agree the Commission's proposals on trade marks and the creation of a Community trade mark.
Π Offentlige indkøb. Det er allerede vedtaget europæiske direktiver om at offentli­ge myndigheders procedurer for indhentning af tilbud på større leveringer skal være gennemskuelige og åbne for virksomheder fra samtlige medlemslande.
D Public procurement markets: the opening up and transparency of decision­making on public procurement are already regulated by Community directives intended to place firms in all Member States on an equal footing.
Det er imidlertid påkrævet at gennemføre en række ændringer såvel i selve reglerne som med hensyn til den faktiske anvendelse af dem.
Improve­ments are needed, however, in the directives themselves and in their applica­tion.
Endvidere er en række områder, hvor de offentlige indkøb er ganske betydelige, holdt udenfor reglerne.
What is more, a number of sectors, in which there is a considerable
Det gælder transport, vandforsyning, energi og telekommunikation.
amount of public purchasing, have been excluded from existing arrangements: transport, water, energy and telecommunications.
Industrivirksomhederne i Fællesskabet kan hverken genvinde eller opretholde deres konkurrenceevne på disse vitale områder, hvis de ikke kan regne med fri adgang til et hjemmemarked af kontinental størrelse.
Community industry will not retain or restore its competitiveness in these vitally important sectors unless it can build on a continental scale market.
Disse sektorer må derfor gradvist åbnes for fri konkurrence, og man må finde frem til fælles normer.
They must therefore be opened up gradually to competition and common standards must be established.
Ministerrådet har netop besluttet at anbefale dette for så vidt angår telekommu­ nikationsområdet.
The Council has recently recommended action of this kind in the tele­communications sector.
Liberalisere kapitalbevægelsen
Freeing the movement of capital
Visse former for kapitalbevægelse er liberaliseret i kraft af EF­direktiver fra begyndelsen af 1960'erne.
In the early 1960s Community directives freed certain capital flows, and thereby encouraged trade and mobility of people and businesses.
De medvirker til at lette samhandelen og mobiliteten for virksomheder og personer.
But further progress has not proved possible.
Men det har ikke siden været muligt at komme videre, og man må erkende, at der tværtimod siden har været tale om tilbageskridt, fordi flere medlemslande har anvendt beskyttelsesklausulerne til i et vist omfang at
There has, in a sense, been a retreat since several Member States have invoked safeguard clauses to suspend partially the effect of these Community measures.
fravige forpligtelsen til at følge fællesskabsreglerne.
It is both possible and necessary to reverse this trend.
Det er i dag absolut nødvendigt — men også muligt — at vende denne tendens.
An industrially-sound Community pre-supposes a common market in productive capital.
For det første forudsætter et industrielt stærkt Europa et fælles marked for produktionskapital, for det andet har regeringerne lært, at nationale bestræbelser for at bekæmpe virkningerne af den økonomiske afmatning dårligt nok har bidraget til at rette op på situationen, men i de fleste tilfælde har vist sig illusoriske på grund af den voksende gensidige afhængighed mellem de enkelte landes erhvervsliv — og her specielt EF-landenes.
Governments have, in any case, come to realize that the restrictions introduced during the recession have done little to restore fundamental economic equilibria. Their usefulness is all the more illusory, given the growing interdepen­dence of economies, particularly those of the Community.
Blandt andre forhold, som i dag tilskynder til at styrke den finansielle integration i Fællesskabet, kan nævnes, at det europæiske valutasystem (EMS) fungerer godt og afbøder valutakurssvingninger mellem medlemslandene, at den europæiske valutaenhed ECU der er baseret på en »kurv« af medlemslandenes valutaer, har stadig større succes og i stadig større grad anvendes i den private sektor til forretningsmæssige og investeringsmæssige transaktioner, samt at der er etableret udveksling af data via computer mellem de europæiske børser.
Factors which favour a return to greater financial integration in the Community include: the success of the European Monetary System, which has reduced fluctuations in exchange rates between national currencies; the increasing use of the European Currency Unit (ECU), based on a basket of national currencies, by private operators for commercial and financial transactions; the establishment of information ex­changes between stock exchanges.
Europa-Kommissionen har henstillet til medlemslandene gradvist at opgive deres kontrol med og restriktioner for dels handel med aktier i selskaber af international betydning og dels investeringsforeningers dispositioner.
The European Commission has appealed to governments to relax gradually their safeguard measures and abolish exchange control restrictions on international companies.
Hvad angår det sidste er der behov for en fælles statut.
The same should apply to collective investment undertakings, whose legal status should be harmonized.
Forsinkelsen med hensyn til gennemførelsen af en fælles transportpolitik er en af de ting, der for alvor har lammet etableringen af et egentligt europæisk hjemmemarked.
The delay in creating a common transport policy has hindered the creation of a genuine European internal market.
De fremskridt, som nu ventes på området, vil bidrage til at øge transport erhvervets konkurrenceevne og til yderligere erhvervsøkonomisk integration i Europa.
The progress now expected in this area will improve the competitiveness of transport operations and help to achieve a better integration of European economies.
Det sker i kraft en en række enkeltbeslutninger, men Europa-Kommissionen foreslår denne aktivitet indpasset i et langgtidsperspektiv. Det kræver naturligvis fastlæggelse af hovedformålene og fast kriterier for bevillingerne.
The European Commis­sion would like to place these projects in a longer-term perspective by establish­ing priority political objectives and concrete investment criteria.
Højbrohus, Østergade 61.
222 81 22 - 4 Cathedral Road. Cardiff CF1 9SG - Tel.
Ansvarshavende redaktør: Hans Jørn Hansen
- Windsor House, 9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EG - Tel. 40708
Det europæiske Fællesskab og udviklingslandene
The European Community and the Third World
Underudviklingen er en kløft mellem to dele af verden.
espite the progress made by a number of Third World countries in the last 20
Til trods for, at der i en række udviklingslande er sket betydelige fremskridt i løbet af de sidste 20 år, er tre milliarder menneskers årsindkomst stadig mindre end den gennemsnitlige månedsindkomst i de industrialiserede lande - og i mange tilfælde er årsindkomsten endog lavere end vor ugeløn.
D years, there are 3 000 million people who earn less in one year than the average monthly earnings of people in the industrialized countries. In many cases their annual income does not even match our typical wages for one week.
Underudviklingen karakteriseres af arbejdsløshed, underernæring, sygdom, epidemier og analfabetisme.
Under­development is, essentially a gulf between two parts of the world.
Og man skal ikke tro, at det er ved at blive bedre.
The symptoms are familiar enough : malnutrition, illiteracy, unemployment, disease and epidemics.
Antallet af alvorligt underernærede børn ventes at stige fra 400 mio til 600 mio i løbet af de næste 20 år ').
The number of children with serious deficiencies in their diet could increase in the next 10 to 20 years from 400 million to 600 million.'
Hvorfor må vi samarbejde i kampen mod underudviklingen
Coping with under-development : why cooperete?
Blandt de væsentligste grunde til underudvikling kan nævnes:
The major causes of under­development are :
D Utilstrækkelige eller utilstrækkeligt udnyttede naturlige ressourcer.
□ Limited or under­exploited natural resources.
Bortset fra enkelte undtagelser giver udviklingslandenes ressourcer dem ikke mulighed for at dække deres egne behov endsige eksportere et overskud, der kunne give dem udenlandsk valuta til indkøb af de produkter, som de mangler.
With a few exceptions, Third World countries do not have sufficient resources to satisfy their own needs, let alone enough to export to obtain foreign currency to buy goods they require.
Afrika er rigt på råstoffer, men de er stort set udnyttede, og af de 1 500 mio dollars, der globalt hvert år investeres i mineraleftersøgning, anvendes kun de 50 i Afrika.
The raw materials in which Africa is potentially rich remain largely unexploited. Of the 1 500 million dollars invested annually in mineral prospection world­wide, only 50 million is spent in Africa.
Udviklingslandenes import af korn steg fra 1960 til 1980 fra 25 til 80 mio tons, — og den ventes at nå 200 mio tons år 2000.
In the food sector, Third World cereals imports rose from 25 million tonnes to 80 million tonnes between 1960 and 1980 and could reach 200 million tonnes by the year 2000.
Endvidere medfører politiske bestræbelser for at holde lave fødevarepriser af hensyn til bybefolkningen at tilskyndelsen til lokalt at øge fødevareproduktionen forsvinder.
The increase has been caused, amongst other things, by : the rise in population, which is beginning to slow down, but remains in many cases faster than the increase in agricultural output; the policy of favouring town­dwellers by mamtaining food prices at artificially low levels, thus discouraging local production; climatic disasters, such as droughts and floods, which can wipe out several years' work in a matter of days.
Naturkatastrofer som tørke og oversvømmelser kan på få dage ødelægge, hvad der er bygget op gennem år. Sådanne forhold kan mange steder forringe de naturgivne betingelser — og vi ser f.eks. Sahara-ørkenen vokse mod syd.
As a result of such disasters and, also, unsuitable techniques of stock­rearing and cultivation, the natural environment is gradually being ruined in many places.
D Udviklingen i verdenshandelen.
D The structure of the world economy.
De fleste lande på den sydlige halvkugle har nu fået politisk uafhængighed, men de lider under et økonomisk system, der er skabt af og for de rige lande.
Most countries in the southern hemisphere have won their political independence but still operate under an economic system created by and for the wealthy countries.
De har, for at klare sig, pådraget sig en betydelig gæld, og dollar-kursen og nedgangen i de nordlige landes import som følge af den økonomiske afmatning har gjort rentebyrden overvældende.
The strength of the dollar and the slowing of imports by the northern hemi­sphere, as a result of the recession, have made the interest­rate burden even more difficult to sustain.
D Råvarer: indeksregulering af priserne, stabilisering af eksportindtægterne, for­arbejdning i udviklingslandet i stedet for i modtagerlandet.
D Raw materials : price indexation, stabilization of export earnings, processing in country of origin, not in developed countries.
Π Landbrug: Udvikling og variation af produktionen efter de lokale behov.
D Agriculture : development and diversification of production, according to local needs.
Π Den industrielle udvikling: international omfordeling af de industrielle aktivite­ter, stimulering af private investeringer, overførsel af teknologi og åbning af de rige landes markeder for færdigvarer fra udviklingslandene.
D Industrial development : redeployment of international industrial activity, encouragement of private investment and technology transfers; the opening of the markets of wealthy countries to manufactured goods from the Third World.
Π Støtte fra de rige lande: forøgelse af støttens omfang, nedsættelse af udviklings­landenes enorme gæld og beskyttelse mod inflationen.
D Aid from rich countries : to be increased in volume; a reduction in the massive public debt of poor countries; protection against inflation.
Det europæiske Fællesskab kan ikke forholde sig passivt overfor denne situation i den tredje verden.
Faced with the difficulties of the Third World and these demands, the European Community cannot remain unmoved.
Vi kan ikke acceptere, at tre milliarder mennesker fortsat lider af sult.
How can we ignore the fact that 3 000 million people are hungry?
Dette moralske synspunkt er naturligvis det afgørende. Men herudover er der andre grunde til, at netop vi må hjælpe udviklingslandene:
Apart from this moral imperative, which remains paramount, European aid to the Third World is justified for other reasons.
D Hvis kløften mellem de rige og de fattige lande ikke indsnævres, vil den med tiden føre til et voldeligt opgør, som ikke mindst Europa kommer til at lide under.
D Unless steps are taken to reduce the gulf between rich and poor it must inevitably lead in due course to violent clashes. In such circumstances, Europe could have more to lose than most.
Π Fællesskabet er i højere grad end andre industrilande erhvervsøkonomisk afhængigt af udviklingslandene og har derfor en direkte økonomisk interesse i at hjælpe dem:
D The Community has a direct economic interest in assisting the Third World, on which it depends far more than other industrial powers.
• Først og fremmest på energiområdet.
• Dependence, first of all, for energy : Europe imports almost half its energy.
De europæiske lande importerer næsten halvdelen af deres energibehov.
Nine out of every ten tonnes of oil come from the southern hemisphere.
Af hver ti tons importeret olie kommer de ni fra den sydlige halvkugle og 65 pet. af uranforbruget kommer fra Afrika.
Europe imports 65% of its uranium from Africa.
Fællesskabets indsats for at spare på energien og for at sprede forsyningskilderne har nedsat men ikke fjernet denne afhængighed.
Efforts by Community countries to save energy and find new energy sources will reduce but not eliminate this dependence.
• Hvad angår råvarer er Europas afhængighed af forsyninger fra udviklings­landene, som det europæiske erhvervsliv og borgernes daglig liv er baseret på — produkter som gummi, kobber kaffe og flere andre — meget stor, idet den overstiger 70 pet.
• Dependence for raw materials. For a series of products — rubber, coffee, copper, etc. — which underpin the economic and everyday life of Europeans, dependence on Third World imports is more than 70%.
• Endelig gør den erhvervsøkonomiske omvæltning, som de europæiske lande rammes af, det nødvendigt for dem at finde nye markeder for deres eksportvarer.
e The economic upheaval experienced by industrialized countries forces them to find new markets for their goods.
Og det er i udviklingslandene vi kan finde nye afsætnings­muligheder og grundlag for ny økonomisk vækst.
Clearly, the southern hemisphere can provide these new markets and holds the key to a new period ofgrowth.
Udviklingslandene er tilsammen Europas største kunde.
The Third World is the Community's best client; in 1983 it took 38% of Community exports.
De aftog i 1983 ialt 38 pet. af vor eksport — mens USA kun aftog 17 pet. og Østeuropa kun syv pet.
The United States took 17% and the Eastern bloc 7%.
Afsætningsmulig­hederne i udviklingslandene er så meget mere interessante for de europæiske virksomheder, som behovene samler sig om industrielle færdigvarer.
Third World markets are particularly valuable to the Community because they mainly take finished goods.
Henved 40 pet. af eksporten til udviklingslandene er maskiner og transportmateriel,
About 40% of our sales are made up of machinery and transport equipment.
Resultatet heraf er, at Fælles skabet — til trods for de alvorlige problemer, der har ramt industrier som tekstilindustrien og skotøjsindustrien i 1983 havde et overskud på 65 mia ECU2) på handelsbalancen for færdigvarer i samhandelen med udviklingslandene. landene.
despite the serious problems affecting some of its industries (textiles, footwear, etc.) the Community has a positive balance of trade with the Third World, worth 65 000 milfion ECU in 1983.'
At udviklingslandene på den ene side er blevet fattigere og at lavkonjunkturer og protektionistiske tendenser er slået igennem på den nordlige halvkugle har på den anden side medført en afdæmpning af den gensidige samhandel, som — hvis den fortsætter — vil vanskeliggøre den parallel-udvikling, som den gensidige afhængighed tilsiger de to partnere at gennemføre.
The impoverishment of the Third World, the poor economic climate and protectionist tendencies are causing a slackening of trade which, if it continues, threatens to undermine the joint economic development which the interdependence, outlined above, demands.
Intet vil være mere ødelæggende.
Nothing could be more disastrous.
Skal det europæiske erhvervsliv løbes i gang igen, må vi hjælpe udviklingslandene til at øge deres købekraft.
In order to relaunch the European economy, the Third World must be helped to boost its purchasing power by improving access for its exports (84% of its financial resources) and increasing development aid (6%).
Vi må acceptere deres eksportvarer, der giver den 84 pet. af deres økonomiske ressourcer, og vi må øge udviklingsstøtten, der giver dem yderligere 6 pet.
The Community is already the leading partner of the Third World in both these areas.
På disse to områder er Fællesskabet allerede udviklingslandenes væsentligste partner: det aftager en tredjedel af eksporten og yder sammen med medlemslandene 0,53 pet. af sit bruttonationalprodukt i offentlig udviklingsstøtte, mens Japan, USA og Øst-landene holder sig på henholdsvis 0,29, 0,24 og 0,13 pet.
It provides a market for one-third of Third World exports and, Material contributions by Member States included, it gives 0.53% of its domestic product in public development aid (compared to 0.29% by Japan, 0.24% by the United States and 0.13% by the Eastern bloc).
(Det af FN fastsatte mål er 0,70 pet.).
The United Nations target is 0.70%.