natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Politiske tiltag af mere "traditionel" karakter — programmer for offentlige anlægsarbejder, virksomhedsskabelse og lønsubsidier vil fortsat spille en rolle, men kun for et mere begrænset antal mål grupper og lokale arbejdsmarkeder end hidtil.
The long­term unemployed have not benefitted much from employment growth. As things stand, many of these people seem to have to wait until the employment needs of the hidden labour supply have been met before they get their turn.
For det tredje vil stigende arbejds løshed af den karakter, vi i øjeblikket oplever, utvivlsomt kræve specifikke indgreb på kort sigt til fordel for bestemte sektorer eller lokalområder, til fordel for de unge, til fordel for kvinderne osv. — mens det kræver mere grundlæggende ændringer, hvis EF skal løse arbejdsløshedsproblemet mere varigt.
Thirdly, while rising unemploy­ment of the sort currently being experienced will undoubtedly bring calls for specific short­term action
Sådanne ændringer skal om fatte mange forskellige ting lovgivningen, socialsikringsordningerne,, arbejdsgivernes (både offentlige og private) beskæftigel ses- og rekrutteringspraksis, de al mene og erhvervsfaglige uddannelsessystemer osv. — som alle er medbestemmende for, hvor dan den økonomiske udvikling kan transformeres til beskæftigelse, og hvordan folk kan få adgang til ar bejdsmarkedet.
In the eight Northern Member States, there are important vari­ations in the unemployment rate between the three categories. In the Netherlands, for example, the un­employment rate for women under 40 was 12% in 1989, but rose to 45% for lone mothers.
Uden sådanne ændringer er der stor risiko for, at arbejdsløsheden vil bide sig fast i
Similarly, in the UK the unemployment rate for
For det andet er der stadig megen arbejdsløshed og underbeskæftigelse, der ikke er registreret, men den strukturbetingede andel af den registrerede arbejdsløshed er nu blevet meget stor.
First, the low employment rates, and the rapidity with which new entrants appear on the labour mar­ket as soon as new jobs appear, shows how extensive is the hidden labour supply in the Community. Thus, long periods of economic
De langtidsledige har ikke haft megen gavn af væksten i beskæftigelsen.
— for sectors, for localities, for young people, for women, and so on — more fundamental changes seem to be required if the Community is to tackle the unemployment prob­lem on a lasting basis.
Som sa gerne står, ser det ud til, at mange af disse mennesker bliver nødt til at vente på, at den skjulte arbejds
Such changes will need to encompass many things
Men i visse lande, især Frankrig og Danmark, har omfattende erhvervsuddannelsesprogrammer uden for virksomhederne allerede i flere år været et vigtigt led i be skæftigelsespolitikken.
— the role of legislation, social se­curity arrangements, employers' (public and private) employment and recruitment practices, educa­tion and training systems, and so on
Udviklingen af nyskabende arbejdsformidlingsforanstaltninger, som f.eks. "jobklubber", er et billigt alternativ til de traditionelle for anstaltninger.
— all of which determine the way in which economic developments are translated into employment, and the way in which people gain access to the labour market.
Bestræbelser på at forbedre de langtidslediges færdigheder — enten gennem erhvervsuddannelse eller gennem forbedring af deres jobsøgningsfærdigheder — kan også hjælpe dem til at overvinde den diskriminerende behandling, de udsættes for på arbejdsmarkedet.
Without these changes, there is every risk that unemployment will remain en­demic in the Community, resistant even to unsustainable rates of econ­omic growth.
Kapitel 3 Det vanskelige problem med vedvarende arbejdsløshed at vælge frit på arbejdsmarkedet kan betyde, at vedkommende skal bruge længere tid til at finde et job, men til gengæld vil det være mere sandsynligt, at han eller hun får et egnet og varigt job.
Chapter 3 The Complex Problem of Persistent Unemployment and wage subsidies will continue to have their place, but for a more re stricted range of target groups and local labour markets than before.
Men sådanne foranstaltninger har vist sig at give de bedste resultater for de klienter, som er "jobmotiverede", og på lokale arbejdsmarkeder, hvor der er et vist udbud af ledige jobs.
local labour markets where there is a ready supply of vacancies.
De er langt mindre effektive på de regulært kriseramte lokale arbejdsmarkeder.
They are much less effective in very de pressed local labour markets.
Samtaler, der tager sigte på at rådgive de arbejdsløse og forhindre dem i at glide over i langtidsledighed, samt øget vægt på effektiv målretning af de forskellige foranstaltninger var nogle af de væsentligste politiske nyskabelser i 1980'erne.
Interviews aimed at counselling the unemployed, preventing them from slipping into the trap of longterm unemployment, and greater em phasis on effective targeting of measures were major policy developments of the 1980s.
En af de vigtigste udfordringer i 1990'erne bliver at udvikle mere in dividuelt orienterede former for rådgivning til de langtidsledige, hvor man også beskæftiger sig med deres sociale problemer og giver dem visse valgmuligheder på arbejdsmarkedet.
One of the challenges of the 1990s will be to develop sensitive forms of counselling for the longterm unemployed, having regard for their social problems and allowing them freedom of choice in the labour market.
Muligheden for den enkelte for
This emphasis on vocational train ing and job-search skills for the unemployed is most in evidence in France, the Netherlands, Ireland, Portugal and the UK.
Information er en afgørende forud sætning for at kunne forbedre de forskellige foranstaltninger til be kæmpelse af arbejdsløsheden.
Information is a major obstacle to the improvement of actions to com bat unemployment.
En omfattende evalueringsproces giver dels mulighed for at gøre de politiske tiltag mere effektive, dels mulighed for at skaffe sig de nødvendige informationer til at kunne vurdere, hvor vidt de foreslåede foranstaltninger vil få den ønskede virkning.
A comprehensive evaluation process both allows the effectiveness of a policy to be improved and provides the information required to assess the effective ness of proposed actions.
I forbindelse med Det Europæiske Fælles skabs ERGO-program (se Beskæftigelsen i Europa 1989) er der iværksat et omfattende program for evaluering af lokale foranstaltninger til bekæmpelse af langtidsledigheden.
Within the European Community's ERGO programme (see Employment in Europe 1989), a large-scale programme of evaluations of local actions in favour of the longterm unemployed has been undertaken.
Det er således blevet lettere at sammenligne effektiviteten af de forskellige politiske tiltag på grund lag af erfaringerne rundt om i hele Europa.
Comparisons of the effectiveness of such policies can thus be more readily made on the basis of Europeanwide experience.
Kapitel 3 Det vanskelige problem med vedvarende arbejdsloshed
Chapter 3 The Complex Problem of Persistent Unemployment
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets
Europæisk integration og regionale arbej dsmarkeder
European Integration and Regional Labour Markets
Vi nærmer os 1992, men der er fortsat store forskelle i beskæftigelsesvilkårene mellem de mindre udviklede regioner og resten af EF.
As 1992 approaches, differences in employment conditions remain wide between the less developed regions and the rest of the Community.
Det lykkedes kun i ringe grad i 1980'erne at udjævne forskellene med hensyn til jobmuligheder og arbejdsløshed.
Little progress was made in the 1980s in narrowing the gap in jobs opportunities and unemployment rates.
Indledning det pågældende medlemslands egen hovedpine.
Introduction
samlede økonomiske resultater, men også bidrager til at udjævne forskellene i realindkomster og be skæftigelsesmuligheder mellem de forskellige dele af EF og naturlig vis også mellem de forskellige sociale grupper.
The Process of European Labour Market Integration narrow disparities in real income and employment opportunities between different parts of the Community, and indeed between different social groups.
Bestræbelserne på at skabe økonomisk og monetær enhed i EF er ved at tage fart.
The economic and monetary unification of the Community is gathering pace.
Det indre marked er godt på vej til at være fuldt gen nemført ved udgangen af 1992, og selv om tidsplanen for oprettelsen af EF's fremtidige monetære system endnu ikke er fastlagt, er det monetære samarbejde blevet styr ket, efter at Storbritannien nu del tager i valutakursmekanismen.
The Internal Market is well on target for completion by 1992 and, while the timetable for the establishment of Europe's future monetary system still remains to be settled, monetary cooperation has strengthened with the entry of the UK into the ERM network.
I dette kapitel forsøger man at be lyse karakteren og omfanget af den udfordring, EF står overfor i sine bestræbelser på at sikre befolkningen i de forskellige regioner lige muligheder for at finde ordentlige jobs, og på grundlag af de seneste års erfaringer at vurdere, hvorvidt EF er slået ind på den rette kurs i beskæftigelsesmæssig og arbejds markedsmæssig henseende.
This chapter seeks to highlight the nature and scale of the challenge which confronts the Community in its efforts to ensure that people in different areas have comparable opportunities to find decent jobs, and to assess how far recent experience suggests that the Community is converging in employment and labour market terms.
Med hensyn til de beskæftigelsesmæssige aspekter har man hidtil først og fremmest interesseret sig for integrationsprocessens samle de indvirkning på vækst og beskæftigelse, som f.eks. er omhandlet i Cecchini-Rapporten, eller for konsekvenserne for bestemte sektorer (Beskæftigelsen i Europa 1989, Kapitel 3).
The scale of transnational flows of labour, with notable exceptions, have been relatively small and have de creased, rather than increased in recent years. In effect, economic adjustments between Member States occurred more through trade and exchange rate adjustments than through movements of factors of production.
Hidtil har bevægelser i arbejds kraften og i kapitalen som reaktion på manglende balance mellem ef terspørgsel og udbud i vidt omfang fundet sted inden for de nationale grænser.
As far as employment issues are concerned, the focus so far has been largely on the aggregate effect of unification on growth and employment, as treated in the Cecchini Report or on the implications for particular sectors {Employment in Europe 1989 Chapter 3).
Arbejdskraftens bevægelser på tværs af grænserne har — med nogle få bemærkelsesværdige undtagelser — været forholdsvis begrænsede og er aftaget i de senere år i stedet for at tiltage.
The focus on regional differences in employment and labour market supply conditions is required be cause, as the process of unification takes place, the economic relevance of national boundaries will progressively diminish.
I realiteten gennemførtes de økonomiske justeringer mellem med lemslandene i højere grad via tilpasninger i samhandlen og valutakurserne end via bevægelser i produktionsfaktorerne.
At the same time, the creation of a single economic space within the Community implies that the regional balance in the demand for, and supply of, la bour will increasingly become a matter of general Community policy concern and not just that of the Member State concerned.
Men man er også nødt til at se på, hvordan integrationen indvirker på andre områder.
However, other possible impacts need to be considered.
Økonomisk og social samhørighed er en central målsætning for EF, som skal fast holdes og styrkes.
Economic and social cohesion is a central objective of the Community, which needs to be maintained and strengthened.
Det er derfor vigtigt, at integrationsprocessen ikke blot medfører en forbedring af de
It is important, therefore, that the unification process not only increases aggregate performance but also acts to
Det er muligt, at dette vil ændre sig som følge af yderligere integrationsforanstaltninger og som et resultat af de økonomiske kræfter, de har til formål at udløse.
It is possible that this could change as a result of further integration measures and the economic forces which they are de signed to release.
Men på den anden side er det vigtigt for at opnå øget økonomisk og social samhørighed, at
On the other hand, in terms of the pursuit of greater economic and social cohesion, it is important that a balanced development is achieved, not only as between Member States, but also as be tween regions. Large movements
Produktion, indkomster og investeringer i de udviklede og de mindre udviklede EF­lande
Output, Income and Investment in the Developed and Less Developed Member States
Stigninger i indkomsten pr. indbyg­ger 1965­75,1975­85,1985­90
Growth of income per head 1965-75,1975-85,1985-90
Årlig gennemsnitlig vækstrate (%)
Average annual growth (%)
Udviklingen i investeringerne
Trend in investment
Udviklingen i den gennemsnitlige ind­komst pr. indbygger 1965­1990
Trend in average income per head 1965-1990
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets made of the relative importance of concealed labour supply as com pared with recorded rates of joblessness.
Mere ensartede økonomiske resultater i de forskellige dele af EF undersøges nærmere, og der laves overslag over den skjulte arbejdskraftreserves relative betydning sammenholdt med de registrerede arbejdsløsheds procenter.
Convergence in Economic Performance of labour from one area to an other are liable both to widen disparities in economic perfor mance, as the workforce in weaker regions is depleted, and to add to congestion and environmental problems in the stronger regions.
Reel økonomisk konvergens mellem de forskellige regioner og om råder i EF er ensbetydende med at bringe deres økonomiske og sociale standard op på samme niveau og at udjævne forskellene i de relative indkomstniveauer pr. indbygger.
Achieving real economic convergence of the different regions and areas of the Community is the process of bringing together their economic and social standards and the reduction of disparities in relative levels of income per head.
Der er lagt særlig vægt på forskel lene mellem de mindre udviklede regioner, således som de er defineret i relation til EF's strukturfonde, og resten af EF, eftersom integrationsprocessens succes eller fiasko vil blive vurderet ikke blot ud fra dens indvirkning på de samlede økonomiske resultater, men også ud fra de fordele, den indebærer for de fattigste og økonomisk dårligst stillede områder.
A particular focus is on differences between the less developed regions, as defined for Community Structural Fund purposes, and the rest of the Com munity, since the success or failure of the unification process will be judged not only by its effect on aggregate economic performance but also by the benefits it brings to the poorest, most economically deprived areas.
Også udviklingen i beskæftigelsesstrukturen i de forskellige regioner behandles nærmere, især med hen syn til følgende aspekter:
Developments in the structure of employment between regions are also considered, notably in terms of:
Men man interesserer sig især for perioden fra 1985 til 1989.
However, particular at tention is paid to the period 1985 to 1989.
Det skyldes ikke blot, at det er den længste periode, for hvilken der foreligger rimeligt konsistente regionale data.
This is not only because it is the longest period for which reasonably consistent regional data are available.
Det skyldes også, at det var en periode med vedvarende økonomisk vækst og særlig kraftig stigning i beskæftigelsen i EF som helhed.
It is also be cause it was a period when there was sustained growth of output and an especially high rate of em ployment growth in the Community as a whole.
I de seneste 25 år har de mindre udviklede lande i EF som hovedtendens haft en højere økonomisk vækstrate end de mere udviklede medlemslande.
Over the past 25 years, the less developed countries of the Com munity have tended to show a higher rate of economic growth than the more developed Member States.
Dette var især til fældet i de ti år fra 1965 til 1975, da BNP-vækstraten i Spanien, Portugal, Grækenland og Irland var langt højere end i resten af EF med en forskel på gennemsnitlig ca. 12% om året (Figur 53).
This was particularly so in the ten years between 1965 and 1975, when Spain, Portugal, Greece and Ireland all grew much faster, in terms of GDP, than the rest of the Community, the difference averaging around 12% a year (Graph 53).
Italien, hvis sydlige regioner er blandt de mindst udviklede i EF, men hvis nordlige regioner er blandt de mest velstående, oplevede også en markant højere vækstrate end EF-gennemsnittet. nemsnittet.
Italy, whose Southern regions are among the least developed in the Community but whose Northern regions are among the most prosperous, also grew significantly faster than the Community average.
• de sektormæssige forskydninger i beskæftigelsen i hele EF, for at se, hvorvidt de generelle tendenser — væksten i service sektoren og tilbagegangen i landbruget (som gennemgås mere detaljeret i Kapitel 5) går i samme retning og har samme styrke i de forskellige områder, dvs. både de svagere og de stærkere regioner;
• the implications for employ ment of demographic variations, in particular, differences in dependency ratios — i.e. the proportions of the population not in paid employment — from one area to another;
Betydningen af høje økonomiske vækstrater for arbejdsløsheden og erhvervsfrekvensen i de forskellige regioner undersøges nærmere i et forsøg på at forudsige, hvilke frem skridt der kan forventes, hvis så danne vækstrater kan fastholdes fremover.
The chapter begins by examining whether there has been any longterm convergence or divergence in GDP growth, income per head, employment creation and unemployment as between Member States of the Community over time.
I de følgende ti år fra 1975 til 1985, var udviklingen mere blandet, idet vækstraten i Spanien var kun 1,5% om året — hvilket var mindre end i noget andet EF-land — og væk sten i Grækenland og Portugal på gennemsnitlig kun 0,5% mere om året end EF-gennemsnittet.
In the following ten years, 1975 to 1985, the experience was more mixed, with Spain growing by only 1.5% a year — a slower rate than any other Member State — and growth in Greece and Portugal averaging only 0.5% a year more than the Community average.
Irland var en undtagelse med en fortsat vækstrate på 3,7% om året i denne periode.
Ireland was an exception, continuing to grow at 3.7% a year over this period.
• de befolkningsmæssige variationers konsekvenser for beskæfti gelsen, især forskelle i forsørgelsesprocenterne, dvs. den andel af befolkningen, der ikke har lønnet beskæftigelse, mellem de forskellige områder;
migration flows between Member States and regions in order to identify the main directions and scale of labour force move ment within the Community;
• migrationsstrømme mellem medlemslande og regioner, for at afdække, i hvilke retninger og i hvilket omfang arbejdskraf ten bevæger sig inden for EF;
Between 1985 and 1990, there was a dramatic improvement in the growth performance of Spain, with its growth rate exceeding the Community average by 1% a year.
Forskelle i antallet af beskæftigede i forhold til antallet af personer i den arbejdsduelige alder
Portugal also achieved a similarly high growth rate.
• variationer i arbejdskraftomkostninger mellem forskellige regioner, for at se, hvor stort et incitament dette er for virksomhederne til at flytte produktionen fra ét område til et andet.
Ireland fell back variations in labour costs be tween different regions to see how much of an incentive they offer businesses to relocate production from one area to another.
Irland opleve de en mindre nedgang, målt i relative tal, selv om dets BNP-vækstrate stadig var lidt højere end gennemsnittet, medens den økonomiske vækstrate i Grækenland blev væsentlig ringere og kom ned på gennemsnitlig 2% om året,
Differences in numbers in em ployment relative to workingage population across the Community are examined, and estimates
Udviklingen i den gennemsnitlige indkomst pr. indbygger
Trends in Average Income per Head
Indkomst pr. indbygger
Income per head
Ændringer i indkomsten pr. indbygger
Change in income per head
Indkomsten pr. indbygger i "mål nr. 1­regioner" og andre steder 1980,1985 og 1989
Income per head in Objective 1 regions and elsewhere 1980, 85, 89
1000 KKE pr. indbygget
1000 PPS per head
Kapitel 4 Europæisk integration og regionale arbejdsmarkeder hvilket er mere end 1% under EF-gennemsnittet.
Chapter 4 European Integration and Regional Labour Markets
Væksten i Italien lå på omkring gennemsnittet.
Growth in Italy was around the average.
ningen på grund af de interne for skelle mellem nord og syd). Denne forskel er den samme, som den var 15 år tidligere, i 1975.
Despite these improvements, the in come gap remains substantial.
største stigninger i en række regioner i Sydtyskland, Sydøstengland, Danmark og Paris-området, hvor indkomsten pr. indbygger i forvejen var forholdsvis høj.
In the first half of the decade, regions to experience the highest gains in cluded parts of Southern Germany, South-East England, Denmark and Paris, where income per head was already relatively high.
På den an den side blev der også registreret kraftige stigninger i samme periode i Nordirland, det centrale Portugal og dele af det østlige Spanien og Syditalien, som havde nogle af de laveste indkomstniveauer pr. ind bygger i EF (Kort 58).
On the other hand, Northern Ireland, Central Portugal and parts of Eastern Spain and Southern Italy, which had amongst the lowest levels of income per head in the Community, also showed significant gains over this period (Map 58).
Den relative vækstrate i de mindst udviklede lande siden 1965 tyder på, at der er gjort visse fremskridt med hensyn til at få udjævnet for skellene i denne periode som helhed.
The relative growth performance of the less developed countries since 1965 suggests progress in real convergence over this period as a whole.
Men man skal også tage hensyn til forskellene i den relative befolkningstilvækst.
However, account has also to be taken of differences in relative rates of population growth.
Befolknings tilvæksten har været langt højere i de mindre udviklede lande end an dre steder i EF. I størsteparten af de sidste 25 år, har BNP-vækstra-ten skullet være højere blot for at fastholde de relative realindkomst niveauer på et uændret niveau.
Since this has been much higher in the less developed countries than else where in the Community over much of the past 25 years, GDP growth needed to be higher simply to main tain relative real income levels.
De faste investeringer er vigtige for at styrke produktivitetskapaciteten på længere sigt, og de mindst udviklede lande har som gennem snit vedvarende haft højere udgifter til investeringer i forhold til BNP end resten af EF.
Fixed investment is important for strengthening productive capacity over the longterm and the less de veloped countries have had, on average, a consistently higher level of expenditure in relation to GDP than the rest of the Community.
Forskellen har fulgt de relative BNP-vækst-rater meget nøje, og blev således større mellem 1965 og 1975, da vækstraterne i de mindre udvikle de lande var højere, mens den ind snævredes kraftigt i de næste ti år, da væksten faldt, og voksede igen efter 1985 (Figur 56). Dette viser, hvor stor betydning væksten i BNP har med hensyn til at stimulere de investeringer, der er nødvendige til at støtte og befæste væksten i produktionen og realindkomsterne. indkomsterne.
The difference has followed closely the relative rates of GDP growth, widening between 1965 and 1975 when the growth performance of the less developed countries was superior, narrowing significantly over the next ten years when growth fell, and widening again after 1985 (Graph 56).
I sidste halvdel af 1980'erne, mellem 1985 og 1989, var udviklings mønstret et helt andet.
Regional Trends in Income per Head