natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kun Storbritan­nien af de mere udviklede nordlige EF­lande oplevede en stigning af samme størrelse, mens Danmark i samme periode var det eneste land, hvor den procentvise andel af selv­stændige faldt.
Only the UK of the more developed Northern countries experienced a rise of a comparable amount, though at the same time only Denmark showed a fall in the share.
I de ti EF­lande, for hvilke der foreligger data (dvs. De Tolv minus Italien og Luxembourg), havde over 90% af de selvstændige i gennemsnit været selverhvervende i mindst et år (fi­gur 18, hvori de personer, som var selvstændige året før, er alle, som enten ikke var lønmodtagere eller ikke var arbejdsløse eller erhvervs­inaktive).
For the ten Com­munity countries for which data are available (ie the 12 excluding Italy and Luxembourg), over 90% of those in self­employment had, on aver­age, been self­employed for at least a year (Graph 18, in which those who were self­employed the pre­vious year are all those who were not employed, unemployed or inac­tive).
EF's Arbejdsstyrkeundersøgelse gi­ver et indblik i begge disse forhold , idet de adspurgte blev spurgt om deres beskæftigelsesmæssige sta­tus et år tidligere.
The Community Labour Force Sur­vey gives an insight into both of these questions, insofar as respond­ents were asked their employment status one year earlier.
Som altid, når resultaterne afhænger af folks hu­kommelse, vil de nødvendigvis være forbundet med en vis usikkerhed.
As always when the results depend on people's power of recall, they are inevitably surrounded with some uncertainty.
Men de skulle dog give en indika­tion af, hvor mange mennesker der er tale om.
Nevertheless they should give an indication of the numbers involved.
(For at gøre dataene mere pålidelige har man på grund af det forholdsvis begrænsede antal adspurgte beregnet gennemsnittet af besvarelserne i alle undersøgel­serne mellem 1983 og 1987 og mel­lem 1987 og 1991, og helt ekstreme tal er udeladt).
(To increase the reliability of the data, given the small size of the effective sample, the responses to all the surveys between 1983 and 1987 and between 1987 and 1991 have been averaged and obviously rogue figures have been excluded.)
Resultaterne viser, at bevægelserne ind og ud af selvstændig beskæfti­gelse i perioden fra 1983 til 1991
The results show that movements into and out of self­employment over the period 1983 to 1991 varied considerably between Member States.
De mennesker, der etablerede sig som selvstændige, udgjorde derfor under 10% om året i gennemsnit af det samlede antal selverhvervende
People becoming self­employed, therefore, added less than 10% a year on average to the total num­bers over this period.
I dette tilfælde kan der dog ikke spores nogen systematisk ten­dens i de relative stigninger.
In this case, however, no syste­matic tendency is evident as regards the pattern of relative increases.
De største stigninger fandt sted i Fran­krig og Storbritannien samt Lu­xembourg — med over 5% af beskæftigelsen alle steder — mens fire lande, Nederlandene, Italien, Danmark og specielt Portugal (hvor faldet var 9%), oplevede et fald.
The largest rises oc­curred in France and the UK, as well as Luxembourg — of over 5% of employment in each case — while four countries, the Nether­lands, Belgium, Denmark and especially Portugal (where the fall was 9%) experienced a decline.
Med undtagelse af Portugal var selv­stændiges beskæftigelses andel i alle disse lande nogenlunde den samme (tæt på EF­gennemsnittet).
Except in Portugal, the share of self­employment in all these coun­tries was very similar (at around the Community average).
De nyetablerede selvstændiges status et år tidligere i EF-landene, 1983-1991
Status of the selfemployed one year earlier in the Member States, 1983-1991
% af alle selvstændige
% total selfemployed
Bevægelser i selvstændiges beskæftigelse
Movements into and out of self­employment
H Arbejdsløse
■ Unemployed LÈI Inactive
H Lønmodtagere
L no data, I no data 1987-91
Flere EF­lande forsøgte i løbet af 1980'erne at støtte udviklingen af selverhvervenes beskæftigelse og oprettelsen af mindre virksomhe­der, først og fremmest som en reak­tion på den høje arbejdsløshed, men også for at skabe øgede vækst­muligheder i økonomien.
A number of Member States during the 1980s attempted to encourage the development of self­employ­ment, and of small businesses, largely as a response to high unem­ployment, but partly to increase the growth potential of the economy.
Om en sådan politik lykkes kan aflæses i ændringerne i antallet af selvstæn­dige i beskæftigelse, men disse tal viser kun nettoændringen i, hvor mange der etablerer sig som selv­stændige i forhold til, hvor mange der holder op med at være det.
The success or failure of this kind of policy is reflected in changes in the number of self­employed, but these show only the net change in those becoming self­employed relative to those who are no longer so.
Man kan ud af disse tal hverken aflæse omfanget af bevægelse ind og ud af selvstændig beskæftigelse eller få
They reveal neither the scale of movement into and out of self­employment nor what those becoming self­employed were doing beforehand.
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver i denne periode.
Chapter 1 Employment in the Community ­ trends and prospects
Men antallet af ny­tilkomne hvert år varierede fra 15­20% af det samlede antal selvstændige i Storbritannien og Nederlandene — hvilket er langt mere end andre steder i EF — til under 5% i Grækenland, Belgien, Irland og Danmark.
Greece, Belgium, Ireland and Den­mark.
Største­parten af de øvrige nytilkomne havde tidligere været erhvervsin­aktive, mens kun en meget lille an­del — kun ca. 15% af de nyetablerede selvstændige — havde været arbejdsløse.
been inactive, while only a very small proportion — only around 15% of those becoming self­em­ployed — had been unemployed.
Disse relative andele var stort set de samme i alle EF­landene, dog med en væsentlig undtagelse — nemlig Nederlandene — hvor det store flertal af nyetable­rede selvstændige — 80% eller end­nu flere — tidligere havde været erhvervsinaktive, og mange af dem var unge under uddannelse.
These relative proportions were much the same in most Member States, the main exceptions being the Netherlands where the great majority of new entrants — 80% or more — were previously inactive, many of them young people in edu­cation.
I Storbri­tannien var gennemsnitligt næsten én ud af ti af de selverhvervende i et hvilket som helst år i denne periode ikke selvstændige et år senere, mens tallet for Nederlandenes ved­kommende var ca. én ud af syv.
Sectoral trends in employment self­employed one year later, while in the Netherlands, the figure was around one in seven.
I begge tilfælde er disse tal langt hø­jere end i andre EF­lande.
In both cases, these figures are much higher than for other Community countries.
I Tysk­land, Frankrig og Spanien lå tallet gennemsnitligt omkring én ud af 15 og i de øvrige EF­lande var det ca. én ud af 25 — hvilket ikke er ret meget mere end den naturlige af­gang fra arbejdsmarkedet på grund af pensionering. I Storbritannien og Nederlandene var der således man­ge flere, der etablerede sig som selv­stændige i perioden fra 1983 til 1991, men risikoen som selvstændig var også væsentlig større end andre steder.
In Germany, France and Spain, the figure for exits averaged around one in 15, in the other Member States, around one in 25 — not much higher than the rate of natural retirement.
Hvis antallet af personer, der etable­rer sig som selvstændige, sammen­holdes med ændringerne i det samlede antal selvstændige, kan man ikke blot aflæse den procentvise andel af nytilkomne, men også den procentvise andel af personer, der ophører som selverhvervende.
If the numbers of people becoming self­employed are compared with the rate of change in total numbers of self­employed, they indicate not only the rate of entry but also the rate of exit.
For de ti EF­lande tilsammen ser det ud til, at mens nytilkomne bidrog med ca. 8­9% til de selvstændige hvert år i denne periode, var ca. 7% af dem, der var selvstændige det ene år, ikke længere selvstændige året efter.
For the ten Member States taken together, they imply that while new entrants added some 8­9% to self­employment each year over this period, around 7% of those who were self­employed one year were no longer so the next.
Det­te er mindst dobbelt så mange, som man kunne forvente ved naturlig af­gang på grund af pensionering.
One of the most marked features of economic development is the tend­ency for employment in services to increase as countries pass through the various stages of industrialisa­tion.
Udviklingen i beskæftigelsen i de enkelte sektorer
In the UK, an average of almost one in ten of the self­employed in any one year dur­ing this period were no longer
Beskæftigelsen fordelt på hovedsektorer i EF og andre steder, 1980, 1985 og 1991
Employment by broad sector in the Community and elsewhere, 1980,1985 and 1991
% af samlet beskæftigelse H Landbrug H Industri 100 π—II—II—ι ι—il—il—ι ι—il—il—ι
■ Agriculture Β Industry
Et af de mest markante træk ved den økonomiske udvikling er ten­densen til, at beskæftigelsen i servi­cesektoren vokser, efterhånden som landene passerer igennem de for­skellige stadier af industrialisering.
In the Community as a whole, the proportion of those in work em­ployed in services increased from 53% in 1980 to 58% in 1985 and 62% in 1991.
Denne tendens er fælles for alle lan­de både inden for og uden for EF.
This still leaves the Com­munity at a level significantly lower than in the US (72%), but only mar­ginally lower than in the EFTA countries (63%) (Graph 19).
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects pared with almost 6% in the Com­munity).
Beskæftigelsen fordelt på hovedsektorer i EF-landene, 1980,1985 og 1991
Employment by broad sector in the Member States, 1980, 1985 and 1991
Venstre sojle 1980, midterste søjle 1985. højre søjle 1991
The service share, therefore, tends to vary inversely with the share of employment in agriculture.
Servicesektorens andel i den samlede beskæftigelse i EF-landene, 1983 og 1991
Contribution of services to total employment in the Member States, 1983 and 1991
Der er én undtagelse fra dette møn­ster.
Over the 1980s, the share of em­ployment in services increased in all Member States.
Tyskland, hvor landbrugets an­del i beskæftigelsen er langt lavere end EF­gennemsnittet, og som sam­tidig har et af de højeste indkomstni­veauer pr. indbygger af samtlige EF­lande, havde forholdsvis færre personer beskæftiget i servicesekto­ren (godt 56%) end Irland og Italien (henholdsvis 57% og 59%) og kun en smule flere end Spanien (56%).
Moreover there was a clear tendency for the in­creases to be greater in the less developed parts of the Community than in the more developed. The numbers employed in services relative to the total numbers in work increased most between 1980 and 1991 in Greece, Italy, Spain, Portugal and Ireland — by around
Antal beskæftigede
Numbers employed
Mængden af beskæftigelse (antal arbejdstimer)
Volume of employment (total hours worked)
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver langt tættere på EF-gennemsnittet (figur 21).
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects
11980'erne steg servicesektorens andel i beskæftigelsen i samtlige EF-lande.
Employment growth by broad sector
Desuden var der en klar tendens til, at stigningerne var større i de mindre udviklede egne af EF end i de mere udviklede.
10% or more in each case.
Dette gælder specielt i de mere udviklede økonomier.
the case in the more developed economies.
Måler man beskæftigelsen i antallet af arbejdstimer i stedet for i antallet af beskæftigede, vil for skellen i de beskæftigelsesmæssige mønstre i EF-landene generelt blive udjævnet noget.
Measuring employ­ment in terms of hours worked instead of numbers, therefore, tends to reduce the difference in employment patterns between countries.
Den mindste stigning i servicesektorens andel i beskæftigelsen — kun 3% — kunne registreres i Danmark, mens stigningen i Tyskland kun var 6%, hvilket er langt under EF-gennemsnittet, og samtidig var der in gen tegn på øget konvergens omkring dette gennemsnit.
The smallest increase in the service share — only 3% — was recorded by Denmark, while in Germany, the rise was only 6%, much less than the Community average and with no sign of any convergence towards that average.
Når servicesektorens andel i beskæftigelsen måles i antallet af arbejdstimer, falder tallet i Nederlandene fra 70% til 66% og i Storbritannien fra 66% til 62%, hvilket i begge tilfælde ligger
When measured in terms of hours, the share of services in employ­ment is reduced in the former from 70% to 66% and in the latter from 66% to 62%, in both cases much closer to the Community average (Graph 21).
Selv om en væsentlig del af forklaringen på, at en stor og voksende
Although much of the explanation for the high and rising share of employment in services lies in the propensity of people to spend pro­portionately more on services as their income increases, the em­ployment figures tend to overstate the extent of the trend.
De forskellige sektorers bidrag til væksten i beskæftigelsen i løbet af 1980'erne var nogenlunde ensartet i de forskellige egne af den økonomisk udviklede del af verden.
In the first half of the 1980s, indus­trial employment declined markedly in the Community, con­tributing to an overall job loss of around 1% a year (Graph 22).
I alle lande blev der hovedsagelig skabt nye jobs i servicefagene, mens der var tale enten om tab af arbejdspladser eller kun en forholdsvis begrænset stig ning inden for landbrug og industri.
The extent of the reduction was much greater than in the EFTA countries or the US, while in Japan, jobs were gained in this sector. The growth of service employment in the Com­munity over this period — which was at a similar rate to that in Japan — was not enough to com­pensate for the losses in other sectors.
Ændringer i beskæftigelsens fordeling på hovedsektorerne i EF og andre steder, 1980-1991
Changes in employment by broad sector in the Community and elsewhere, 19801991
I første halvdel af 1980'erne faldt industribeskæftigelsen markant i EF og bidrog til et samlet tab af arbejdspladser på ca. 1% om året (figur 22).
In the second half of the 1980s, the positions changed considerably.
Denne tilbagegang var langt større end i EFTA-landene og USA, medens der i Japan var tale om en stigning i denne sektor.
The growth of service employment accelerated in the Community, al­most to match the increase in the US.
Væk sten i beskæftigelsen i servicesektoren i EF i samme periode — som var nogenlunde den samme som i Japan — var ikke tilstrækkelig til at kom pensere for tabene i andre sektorer.
At the same time, an increase in the number of jobs in industry more than offset the continued decline in agricultural employment.
I anden halvdel af 1980'erne ændrede forholdene sig betydeligt.
In 1991, although the number em­ployed in services continued to rise in the Community, the rate of job creation slowed appreciably and was accompanied by a renewed fall in industrial employment.
Væksten i beskæftigelsen i service sektoren accelererede i EF og kom næsten op på linje med stigningen i USA.
The ex­tent of this fall, however, was much less than in the EFTA countries or the US, where it served to reduce employment in the economy as a whole by over 1%.
Samtidig var der tale om en stigning i antallet af arbejdspladser i industrien, som mere end opvejede det fortsatte fald i landbrugsbeskæftigelsen.
Moreover, the growth in servicejobs in these coun-
Kapitel 1 Beskæftigelsen i EF — Tendenser og perspektiver
Chapter 1 Employment in the Community - trends and prospects tries was also much lower than in earlier years.
Sektormæssig fordeling af ændringer i beskæftigelsen i EF-landene, 1980-1991
Sectoral division of changes in employment in the Member States, 19801991
Gennemsnitlig årlig variation (%)
Average annual change (%
I 1991 fortsatte antallet af beskæf tigede i servicesektoren med at stige i EF, men dog langt mindre end før, og samtidig kunne der registreres en fornyet tilbagegang i industribeskæftigelsen. Denne til bagegang var dog langt mindre end i EFTA-landene og USA, hvor tabet af arbejdspladser i industrien betød en samlet tilbagegang i beskæftigel sen i økonomien som helhed på over 1%.
By contrast, in Japan, employment in both industry and services — the former in particular — seems to have continued to expand, as it did throughout the 1980s, thereby more than offsetting the continuing loss of jobs in agriculture (which has been on a similar scale to that in the Community).
Desuden var væksten i beskæf tigelsen i servicesektoren i disse lande også langt mindre end før.
Employment growth by broad sector in Member States
Venstre søjle 1980­85, midterste søjle 1985­90, højre søjle 1990­1991
24 Sectoral contribution to employment growth in the Community, 1983-1991
I modsætning hertil synes der i Japan at have været tale om en fortsat stigning i beskæftigelsen både i industrien og i servicesektoren — specielt i førstnævnte sektor — som en fortsættelse af udviklingen i 1980'erne, og dette mere end opvejede det fortsatte tab af ar bejdspladser i landbruget (som var nogenlunde på linje med tilbage gangen i landbrugsbeskæftigelsen i EF).
The sectoral pattern of employ­ment growth which occurred in the Community as a whole over the period 1980 to 1991 was broadly repeated in each Member State. In virtually all Member States, the number employed in services grew almost continuously over the period, while the number em­ployed in agriculture declined.
De enkelte sektorers bidrag til væksten i beskæftigelsen i EF, 1983-1991
Employment in industry increased in some years and fell in others.
Sundhed, undervisning, andre servicefag Banker, forretningsservice
Banking, business services
Fuldtidsækvivalenter
Construction
I stort set alle landene voksede antallet af beskæftigede i servicesektoren næ­sten uafbrudt i den pågældende periode, mens antallet af beskæfti­gede i landbruget faldt.
In the period of slow growth be­tween 1980 and 1985, the numbers employed in industry fell in all Member States, but especially in the UK, Belgium, Spain and Ire­land.
Beskæfti­gelsen i industrien steg i nogle år og faldt i andre.
In each case the fall amounted to an overall loss of jobs in the econ­omy as a whole of over 1% a year (Graph 23).
Men der er dog vigtige undtagelser fra dette generelle ud­viklingsmønster.
At the same time, em­ployment in services increased everywhere — by enough in five of the countries more than to compen­sate for the decline in jobs in other sectors.
I perioden med lav vækst fra 1980 til 1985 faldt antallet af beskæftige­de i industrien i samtlige EF­lande, men især i Storbritannien, Belgien,
Between 1985 and 1990, when em­ployment grew throughout the Community, the increase in jobs oc­curred mainly in services, though
Ændringer i beskæftigelsen i bank-, finans- og forsikringssektoren i EF-landene, 1983-1991
Changes in employment in banking, finance and insurance in the Member States, 1983-1991
I alle tilfælde var der tale om et samlet tab af arbejds­pladser i økonomien som helhed på over 1% om året (figur 23).
Indeed this added significantly to jobs in Spain, Portugal and Germany.
Samtidig steg beskæftigelsen i servicesekto­ren alle steder — i fem af landene så meget, at det mere end opvejede tabet af arbejdspladser i andre sek­torer.
In the Netherlands and the UK, there was even a rise, albeit very small, in the numbers working in agricul­ture.
Ændringer i beskæftigelsen i andre servicefag i EF-landene, 1983-1991
Changes in employment in other services in the Member States, 1983-1991
Fra 1983 til 1991 tegnede sektoren "andre servicefag", som omfatter sundhedsvæsen og undervisning samt fritidssektoren, sig for næsten halvdelen af de nye jobs, der blev skabt i denne periode i EF som hel­
Between 1983 and 1991, the "Other services" sector, which covers health and education as well as recreational services, pro­vided almost half of the additional jobs created over this period in the Community as a whole.
Arbejdsløsheden i EF
Unemployment in the Community
Arbejdsløsheden er meget ulige for­delt i EF både regionalt og socialt.
These three sectors between them provided more than enough new jobs to offset the decline in employ­ment in agriculture, which caused a loss of jobs in the Community econ­omy of almost 2% over this period.
hed. Den var i sig selv ansvarlig for en stigning på næsten 5% i det sam­lede antal personer i beskæftigelse i løbet af disse 8 år (figur 24). Bank­, finans­ og forsikringssektoren, som kunne registrere det næststørste antal nye jobs, er langt mindre med hensyn til antallet af beskæftigede.
Unemployment is very unevenly distributed across the Community, both between regions and social groups.
I løbet af de sidste syv år frem til 1991 voksede beskæftigel­sen i denne sektor næsten uafbrudt i samtlige EF­lande (figur 25).
Rates ranged from below 5% in parts of Southern Germany, Northern Italy and Northern Por­tugal as well as in Luxembourg, to rates of over 20% in parts of Spain, Ireland and Southern Italy (Map 1).
Med nedgangen i den økonomiske vækst i 1991 og 1992 steg arbejds­løsheden ved den seneste optælling (maj 1993) til over 10% af arbejds­styrken i EF som helhed (figur 27).
With the slowdown in economic growth in 1991 and 1992, unem­ployment at the latest count (May 1993) rose above 10% of the work­force in the Community as a whole (Graph 27).
Arbejdsløshedstallene varierer fra tæt ved 20% i Spanien og Irland til kun godt 5% i Portugal og 2,5% i Luxembourg.
Unemployment levels ranged from close to 20% in Spain and Ireland to only just over 5% in
I seks af de tolv EF­lande — Storbritannien, Frankrig, Italien og Danmark tilligemed Spa­nien og Irland — lå arbejdsløsheden over EF­gennemsnittet, mens den i Tyskland samt i Luxembourg og Portugal stadig var under 6%.
In six of the 12 Member States — the UK, France, Italy and Den­mark as well as Spain and Ireland — unemployment was above the Community average, while in Germany as well as in Luxembourg and Portugal, it was still below 6%.
På samme måde hørte nedgang i beskæftigelsen til undtagelserne i EF­landene inden for sundhedsvæ­sen og undervisning samt andre servicefag, som var de områder, hvor der først og fremmest var blevet skabt nye jobs i 1980'erne. Dog kunne både Grækenland og
Although the impact has varied be­tween regions, no country has escaped the employment effects of the present recession. In all Mem­ber States, unemployment was higher in May 1993 than one year before.
Arbejdsløsheden i EF-landene, 1985,1990 og maj 1993
Unemployment in the Member States, 1985, 1990 and May 1993
% af arbejdsstyrken Γ
% labour force
For Danmarks vedkommende kun­ne den største tilbagegang i 1991 registreres inden for den offentlige forvaltning (over 4%) og hos banker, forsikringsselskaber og forretnings­
Similarly, in health, education and other services, the main area of job creation in the 1980s, employment reductions in Member States were rare events. Yet both Greece and Luxembourg, in addition to the UK, experienced job losses in this group of activities in 1991 (Graph 26).
Arbejdsløsheden, 1992
Unemployment rates, 1992
På regionalt plan er forskellene dog endnu mere markante. Her va­rierer arbejdsløshedsprocenterne fra under 5% i dele af Sydtyskland, Norditalien og det nordlige Portu­gal samt Luxembourg til over 20% i dele af Spanien, Irland og Sydita­lien (kort 1).
1990 in reducing the numbers out of work towards more acceptable levels was completely reversed in just two years of recession.
% af arbejdsstyrken
Unemployment of men and women
H 5­ 10 □ 10­15 _BAR_ > 15 ] Ingen data æz» Selv om virkningerne har været for­skellige i de enkelte regioner, er der intet land, som har undgået de ne­gative beskæftigelsesmæssige kon­sekvenser af den nuværende recession.
The incidence of unemployment among women in the labour force in the Community is significantly higher than among men.
I samtlige EF­lande var arbejdsløsheden højere i maj 1993 end året før.
In May 1993, the unemployment rate for women averaged over 12% whereas for men it was around 9% (Graph 28).