natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De spørgsmål, der stilles i oplægget, som er opsummeret ovenfor, udgjorde den egentlige dagsorden for drøftelserne i denne workshop.
The issues set out in the background paper - summarised above - served as the basic agenda for discussions in the parallel session.
Medens nogle af deltagerne bevægede sig uden for dagsordenen, forsøgte andre at besvare de stillede spørgsmål eller kom med værdifulde eksempler på problemstillinger og god praksis.
While some participants stepped outside the agenda, others answered questions posed in the paper or provided valuable illustrations of problems and good practices.
Deltagerne henviste ofte til deres erfaringer med den »europæiske sociale model« og refererede til det, der blev betragtet som en fælles udfordring: Hvordan skal man genskabe - eller overhovedet skabe - muligheder og sikkerhed i en ukendt verden.
Participants repeatedly invoked their experience of the "European social model" and referred to what was seen as a common challenge: how to recreate, or indeed create, opportunity and security in an unfamiliar world.
Karl-Johan Lönroth fra GD V understregede, at man i forbindelse med den europæiske beskæftigelsesstrategi måtte finde løsninger på problemerne omkring både mængden af beskæftigelse og beskæftigelsens kvalitet.
Karl-Johan Lönnroth of DG V underlined that both the quantity and the quality of employment had to be addressed within the European employment strategy.
Medlemslandene havde i Amsterdam-traktaten og i ILO's konvention nr. 122 fra 1964 om beskæftigelsespolitikken forpligtet sig til at føre en politik, dersom mål havde fuld beskæftigelse, og den proces, der blev vedtaget på beskæftigelsestopmødet i Luxembourg, havde tilført beskæftigelsesstrategien mere dynamiske elementer.
The Member States had, in the Amsterdam Treaty and the 1964 International Labour Organisation Convention No 122 on employment policy, committed themselves to pursue policies aimed at full employment, and the process decided on at the Luxembourg Employment Summit had injected the employment strategy with more dynamic elements.
Der var bl.a. sat øget fokus på et højt kvalifikationsniveau og konkurrenceevne og integrering af økonomisk politik og social- og arbejdsmarkedspolitik byggende på de fire »grundpiller« for beskæftigelsesretningslinierne: jobegnethed, iværksætteraktiviteter, tilpasningsevne og lige muligheder.
These include a focus on a high level of skills and competitiveness and the integration of economic and social policies based on the four "pillars" of the employment guidelines - employability, entrepreneurship, adaptability and equal opportunities.
Arbejdsløsheden skal ned, og beskæftigelsen skal op.
Unemployment must be tackled and employment created.
Flere deltagere, ¡sær fra netværk af arbejdsløse og fra grupper, der arbejder for de fattige og udstødte, og organisationer, som repræsenterer mennesker med handicap, talte indtrængende om vanskelighederne ved at få adgang til arbejde (som f.eks. i et enkelt citeret tilfælde, hvor arbejdsløsheden lokalt var oppe på 35 %).
Several participants - especially from networks of unemployed people and of antipoverty groups and organisations acting on behalf of people with disabilities - spoke feelingly about the difficulties of access to work (as, for example, in one case quoted where the local unemployment rate was 35%).
Blandt eksempler på disse vanskeligheder var også fordommene mod de langtidsledige og det faktum, at med den nuværende høje arbejdsløshed i Europa overser man ofte de handicappedes krav og behov, og det gælder selv dem, der har gode uddannelsesmæssige kvalifikationer og praktiske færdigheder.
Examples given of these difficulties included the prejudices against long-term unemployed people and the fact that, with unemployment so high across Europe, the claims of disabled people - even those with good educational qualifications and skills training - are often overlooked.
F.eks. giver pasning af børn og familie mange kvinder nogle færdigheder, som kunne være et glimrende udgangspunkt for lønnet beskæftigelse, fordi de i mange tilfælde på forhånd har stor erfaring inden for organisation, forhandling, kommunikation og konfliktløsning.
For example, many women have child-rearing and family skills that could give a very secure basis for paid employment - often having a headstart in matters of organisation, negotiation, communication and conflict resolution.
Sådanne færdigheder er stadigt mere efterspurgte, men på trods af at kvinderne i mange tilfælde har gode uddannelseskvalifikationer, har de stadigvæk ikke adgang til ret meget andet end lavtlønnede job.
These skills are needed more and more but, despite often having good educational qualifications, women still do not have access to anything apart from low-paid jobs.
Problemerne i forbindelse med vikararbejde og deltidsarbejde har berørt mange flere kvinder end mænd, men de er i stigende grad blevet aktuelle for begge køn.
There are issues related to temporary and part-time work that have affected many more women than men, but they are now increasingly affecting both sexes.
Det fremgik af indlæg fra mange deltagere, at det var den almindelige opfattelse, at medlemslandene ikke gør nok for at løse problemet omkring adgang til arbejde.
The testimony of many participants made it clear that they believed that the Member States were not doing enough to tackle the problem of access to work.
Deltagerne understregede gang på gang, at der er »mennesker, som ikke må lades i stikken«. Der blev givet eksempler
Participants repeatedly called attention to "people who must not be written off'.
på bemærkelsesværdige tiltag fra enkeltpersoner, som f.eks. havde været langtidsledige.
Evidence was presented of remarkable advances made by individuals experiencing protracted unemployment for example.
Det er nødvendigt at højne kvalifikationsniveauet, men det er også nødvendigt at forhindre, at kvaliteten af mange job forringes.
There is a need to raise skills, but also to prevent the quality of many jobs from deteriorating.
Flere deltagere mente, at der var behov for mere detaljeret viden om, hvordan der skabes og opretholdes job i små og mellemstore virksomheder (SMV) og inden for andelsselskaber, foreninger og fonde.
Several participants saw a need for a more detailed understanding of how jobs are created and maintained in the SME and social economy sectors.
Nye former for bæredygtig jobskabelse og integrering på arbejdsmarkedet
New forms of sustainable job creation and inclusion
Professor Carlo Borzaga fra universitetet i Trento havde på workshoppen om Fremtidens arbejdsverden et indlæg, hvori han gennemgik sektoren for frivillige organisationer, erhvervsdrivende foreninger og fonde eller den såkaldte »tredje sektor«, og hvordan den kan åbne op for nye beskæftigelsesmuligheder via lokale initiativer.
Professor Carlo Borzaga of the University of Trento made a presentation to the Future world of work session examining the role of the "social economy"/"third sector" in opening up new sources of employment through local initiatives.
Efterspørgslen efter personlige serviceydelser og serviceydelser i nærsamfundet er støt stigende, f.eks. sociale serviceydelser til de svageste i samfundet, serviceydelser til familier, kulturelle serviceydelser og miljøbeskyttelse, og der er en voksende erkendelse af, at en stor del af de nye job skal skabes inden for sådanne serviceydelser.
There is a steady increase in the demand for personal and community services - such as social services for weaker groups in society, services to families, cultural services and environmental protection - and an awareness that a large proportion of new jobs will have to be created in such services.
Men væksten inden for levering af disse serviceydelser hæmmes af flere faktorer: de høje omkostninger, der er forbundet med deres arbejdskraftintensive karakter; de knappe offentlige ressourcer til levering af nye serviceydelser; vanskelighederne ved at levere dem på et rent forretningsmæssigt grundlag og manglende nytænkning med hensyn til at finde måder at tilbyde dem på uden for offentligt regi og uden for familiestrukturen.
However, the growth in the supply of these services is hampered by: the costs associated with their labour-intensive nature; the scarcity of public resources for the provision of new services; the difficulty of providing them on purely business principles; and the difficulty of innovating - ie, finding non-public and non-family ways of providing them.
For at opnå vækst inden for levering af sådanne serviceydelser peger professor Borzaga på, at af de tre mulige veje er de to, som går ud på henholdsvis at lade det offentlige levere flere sådanne ydelser og indføre større lønfleksibilitet, problematiske af forskellige grunde og urealistiske under de nuværende omstændigheder, eller også har de vist sig ikke at give de ønskede resultater.
In order to increase the supply of the services in question, Professor Borzaga suggests that of three possible routes, two - increasing public supply and introducing more wage flexibility - are problematic for various reasons and are unfeasible in current circumstances or have been unsuccessful.
Den eneste vej frem er altså at lægge øget vægt på det arbejde, der udføres af frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger, således som det også er sket i de senere år.
This leaves the development of the role of the social economy, which has occurred in recent years, as the way ahead.
Disse organisationer har på grund af deres specifikke karakteristika i stigende grad været i stand til at skabe efterspørgsel og levere nye serviceydelser billigere, end offentlige institutioner og traditionelle virksomheder har kunnet.
Such organisations, because of their specific characteristics, have increasingly been able to generate demand and supply new services at a lower cost than public institutions and traditional enterprises.
Det har især været tilfældet på det lokale plan.
This has been especially true at local level.
Den frivillige sektor har ydet et markant bidrag til oprettelsen af nye job, men har ikke realiseret sit fulde potentiale.
The social economy has made a significant contribution to the creation of new employment, but has not fulfilled its potential.
Den kapacitet, der findes hos organisationer i denne sektor, bliver ofte overset, og frivillige organisationer og foreninger mødes nogle gange med mistillid, når de leverer serviceydelser, som traditionelt er blevet leveret af det offentlige.
The capacity of organisations in the sector tends to be ignored and they are sometimes regarded with suspicion where they provide services traditionally supplied by the public sector.
En anden begrænsende faktor er, at de offentlige myndigheder, når de gør brug af organisationer i den frivillige sektor, ofte er tilbøjelige til at prioritere de områder, der er vigtigst for det offentlige, i stedet for de områder, som er af interesse for det pågældende lokalsamfund generelt.
Another limiting factor is that the use made of social economy organisations by the public authorities tends to prioritise those areas of interest to the latter, rather than those of interest to the wider community.
Sektoren lider også under problemer med hensyn til juridisk status og form, ringe opmærksomhed omkring dens rolle og betydning og meget begrænset kontakt til traditionelle virksomheder.
The sector also suffers from problems of legal form, limited awareness of its role and few relationships with traditional enterprises.
På trods heraf er der dog en række nyskabende eksperimenter i gang, der omfatter samarbejde med fagbevægelse, partnerskaber med offentlige myndigheder og fælles aktiviteter sammen med private virksomheder.
However, despite these limitations, a number of innovative experiments are in progress, involving relationships with trade unions, partnerships with the public administration and collaboration with private firms.
EU har ydet et væsentligt bidrag til udviklingen af frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger og etablering af nye former for relationer mellem disse og andre partnere.
The European Community has made a major contribution to the development of social economy enterprises and of new forms of relationship between these and other partners.
inden for disse foretagender (takket være forskning) og øget viden (takket være uddannelse) og har støttet nyskabende former for partnerskaber mellem frivillige organisationer eller erhvervsdrivende foreninger og fagbevægelse, offentlige organer og private virksomheder.
It has: supported innovative initiatives, especially in countries where social economy enterprises are not supported by local and national governments (eg Spain, Italy, Ireland); encouraged the exchange of experiences among countries and the development within social economy enterprises of a new culture (thanks to research) and greater awareness (thanks to training); and encouraged innovative forms of partnership between social economy enterprises and trade unions, public agencies and private firms.
Professor Borzaga påpegede, at det nu er nødvendigt at bevæge sig videre fra denne forsøgsfase og underbygge de nyskabende idéer yderligere, ikke blot for at ekspandere de frivillige organisationers og foreningers aktiviteter i de sektorer, hvor de i forvejen opererer (primært sociale serviceydelser), men også for at tilskynde dem til at gå ind på nye områder, f.eks. kulturelle serviceydelser, fritidsserviceydelser og miljøbeskyttelse og -vedligeholdelse, og få udvidet informationsnettene om levering af sådanne serviceydelser.
It is now, according to Professor Borzaga, necessary to move beyond this experimental phase and consolidate the innovations further, not only to expand the activities of social economy enterprises in the sectors in which they already operate (mainly social services), but to encourage their growth in new ones, like cultural services, recreational services, environmental protection and maintenance, and the extension of information networks on the supply of services.
På alle disse områder kan man allerede nu se, at frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger markerer sig stadigt stærkere, og de synes at have nogle fordele, som ligner dem, der gør sig gældende inden for sociale serviceydelser: Indsatsen på disse områder er primært en opgave for de statslige myndigheder, lokalforvaltninger og arbejdsmarkedets parter, men de synes ikke at have overblik over behovene og problemerne og er tilbøjelige til at lægge større vægt på at holde de offentlige udgifter nede.
In all these areas, a growing presence of social economy enterprises is already visible, and they seem to enjoy advantages not dissimilar from those seen in social services.
• flere initiativer - i form af forskning, seminarer, debat - for at overbevise de berørte parter om, at de skal overvinde deres usikkerhed og etablere forskellige former for partnerskaber.
The role of the European Community should therefore be strengthened in the following areas: • more decisive action - such as research, seminars, debates - to convince those concerned to overcome their diffidence and foster forms of partnership.
Især bør tanken om en særlig »arbejdstagerstatut« for organisationer og foreninger i den frivillige sektor overvejes sammen med fagbevægelsen og repræsentanter for sektoren.
In particular, the idea of a specific "workers' statute" for the social economy should be examined with trade unions and representatives of the sector.
Formålet skal være at forhindre, at der opstår et sekundært arbejdsmarked, samtidig med at der kan tages hensyn til disse arbejdstageres særlige etiske motivation
The aim would be to prevent the growth of a secondary labour market, while taking account of the specific ethical motivation of these workers;
• en indsats for at harmonisere den nationale lovgivning, navnlig for de mere produktionsorienterede organisationer i den frivillige sektor.
• action to harmonise national legislation, especially for more production-oriented social economy organisations.
De eksisterende forslag til EU-regler vedrørende kooperativer og foreninger bør tages op til fornyet vurdering i lyset af den seneste udvikling inden for disse organisationsformer
The existing proposals for European-level regulations covering cooperatives and associations should be re-examined in the light of new developments in these organisational forms;
• EU-regler for relationerne til de offentlige myndigheder i ikke-markedsstyrede situationer dels for at sikre konkurrence mellem forskellige leverandører, dels for at bevare disse organisationers særlige træk og autonomi og tilskynde til en fælles indsats fra offentlige organer og foretagender i den frivillige sektor
• European-level regulation of relationships with the public authorities in non-market situations, aimed at safeguarding not only competition among different suppliers but also the specific features and autonomy of these organisations, and at encouraging joint action by public agencies and social economy enterprises;
• langt større økonomisk støtte til mere nyskabende projekter og tilskyndelse til udveksling af erfaringer mellem landene f.eks. gennem oprettelse af særlige fonde, som både organisationerne og de mest nyskabende projekter kan trække på
• boosting economic support for more innovative schemes and encouraging the exchange of experiences among countries through, for example, the creation of special funds on which organisations and the most innovative schemes can draw;
• støtte til forslaget om skattenedsættelse for det private forbrug af sociale serviceydelser (for at nedbringe både omkostninger og priser) og lavere socialsikringsydelser for de ansatte (som foreslået i hvidbogen fra 1993 om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse).
• supporting a tax reduction for the private consumption of social services (to reduce costs and prices) and a cut in the social security costs for the workers employed (as proposed in the 1993 White Paper on growth, competitiveness and employment).
Deltagerne i workshoppen understregede kraftigt, at det er nødvendigt at afbalancere foranstaltninger, der skal forbedre de arbejdsløses evner og færdigheder, med foranstaltninger med henblik på at skabe flere job.
Contributors voiced great concern about the need for balancing measures to improve the capabilities of unemployed people with measures to provide more jobs.
Det hænger nøje sammen med en undersøgelse og afklaring af tendenserne ikke blot i arbejdsløsheden, men også i beskæftigelsen. Hvis ikke begge aspekter behandles, vil beskæftigelsesstrategien kunne gå i stå.
This cannot be divorced from the question of tracking and explaining trends not just in unemployment, but also in employment.
Målene om øget beskæftigelse og bekæmpelse og eliminering af fattigdom må også knyttes tættere sammen.
The goals of expanding employment and of reducing and eliminating poverty must also be more closely linked.
Holdningen hos mange deltagere fra områder, hvor der er mangel på arbejde, var præget af resignation eller kynisme og den opfattelse, at den enkelte bliver fanget og fastlåst i en bestemt situation: »Når først man er ude på dybt vand, kan man ikke svømme mod strømmen, men kan bare kæmpe for at holde sig oppe«, som en rumænsk deltager udtrykte det.
The mood of many participants from areas where work is scarce was one of resignation or cynicism, and of individuals being caught up in enveloping developments: "Once you are in the river, you can't change the current. You can only swim," as a Romanian contributor put it.
Ikke desto mindre hilste Giampiero Alhadeff fra Solidar Amsterdam-traktaten velkommen som et nyt initiativ i kampen mod arbejdsløsheden.
Nonetheless, Giampiero Alhadeff of Solidar welcomed the Amsterdam Treaty as making a fresh start in tackling unemployment.
Ordstyreren Wim Van Velzen understregede, at problemet ikke kun er den manglende jobegnethed, men også det forhold, at der simpelthen er for få job.
Wim Van Velzen, the chair, underlined that the problem is not just employability, but the fact that there are too few jobs.
Der er kun job til de færreste af de arbejdsløse, og undersøgelser viser, at manglende kvalifikationer og færdigheder ikke er problemet for seks ud af ti arbejdsløse.
There are no jobs for the great majority of unemployed people, and research indicates that skills are not an issue in six out of 10 cases of unemployment.
Der er nogle, der ikke længere tror på, at der overhovedet kan skabes tilstrækkeligt mange job.
Some people no longer believe that jobs are likely to be found.
Flere deltagere pegede på, at de løsninger, der er foreslået, er langt mindre omfattende end de problemer, de tager sigte på.
Several contributors remarked that the solutions on offer were far smaller in scale than the problems faced.
Der er i mange tilfælde kun tale om en overfladisk erkendelse af, hvad der skal gøres Dette problem afspejledes i drøftelsen af tendenserne i arbejdsløsheden, afmatningen i udviklingen af beskæftigelsen og den støtte stigning i antallet af personer, der bliver økonomisk inaktive i 50'erne og endog allerede i slutningen af 40'erne.
There is often not much more than a token acknowledgement of what has to be done. This issue was reflected in discussion of trends in unemployment, the flagging development of employment and the steady rise in the numbers of people becoming economically inactive in their 50s and even late 40s.
En deltager udtalte til referenten uden for debatten, at en del af problemet var manglende åbenhed: Hun hævdede, at arbejdsmarkedets parter og Kommissionen var i gang med en semantisk eksersits for at dække over de reelle stigninger i arbejdsløsheden, udstødelsen og fattigdommen.
One participant took the rapporteur aside and said that part of the problem was transparency: she claimed that the social partners and the Commission were engaged in semantic exercises to conceal the real increases in unemployment, exclusion and poverty.
Den virkelige alvor i situationen på lang sigt undervurderes.
The true seriousness of the long-term situation was being underestimated.
En del af den kynisme, som deltagerne gav udtryk for, hænger sammen med det ofte nævnte problem omkring det »demokratiske underskud« i EU.
Part of the cynicism voiced by participants is connected to the oft-cited problem of the "democratic deficit" in the EU.
Europa-Parlamentets og parlamentsmedlemmernes forholdsvis svage magt afspejles i ngo'ernes vanskeligheder ved at give udtryk for deres medlemmers og interessegruppers synspunkter.
The relatively weak powers of the European Parliament and MEPs is mirrored in problems for NGOs in representing
En række deltagere bekræftede deres tilslutning til tanken om at forbedre den europæiske samfundsdialog.
the views of their constituents and interest groups. A number of the participants affirmed their commitment to improving the European civil dialogue.
På workshoppen blev der udvekslet mange forskellige både generelle og specifikke synspunkter om den europæiske sociale model.
The session saw a variety of general and specific exchanges about the European social model.
Det var opfattelsen, at der ofte hentydes til, hvorfor denne model blev indført, men de egentlige årsager bliver kun sjældent forklaret for de yngre generationer.
It was felt that the reasons why this model came into being, while often alluded to, are rarely explained to the younger generations.
Modellens betydning fremgik klart i forskellige henvisninger til mindsteløn, arbejdsvilkår og arbejdstid samt sociale vilkår mere generelt.
The model's importance cropped up in a number of references to the minimum wage, working conditions and working hours, as well as wider social conditions.
Den enkeltes jobegnethed afhænger ikke kun af evner, færdigheder, uddannelseskvalifikationer og praktisk træning og erfaring, men også af sådanne ting som det at have et ordentligt hjem, tilstrækkelig indkomst til at dække omkostninger f.eks. til transport for at kunne komme til jobsamtale, adgang til sundhedsydelser og et sikkert ståsted i samfundet.
The employability of individuals depends not just on aptitude, skills, educational qualifications and training, but also upon matters such as having a decent home, an income to meet costs such as transport for applying for jobs, access to healthcare and a secure position in society.