natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programmet kan opfattes som en model for al anden indsats vedrørende topteknologierne.
least two Member States, universities and research institutes.
Et særligt infrastrukturafsnit under program met sikrer sammenhæng i forskningsarbejderne gennem et dataudvekslingssystem mellem deltagerne, koordinering af forskningsarbejderne, hensyntagen til normkrav i de enkelte lande og endelig fordeling af resultaterne.
There is also an 'infrastructure' side to the programme which ensures its effective implementation through a system of information exchange between participants, coordination of work, consideration of standards problems and the dissemination of the results of the research.
Hovedformålet er at udvikle den nødvendige teknologi til at skabe et højkapacitets bredbåndsnet af optiske fibre, med en meget stor kapacitet der på én gang kan overføre tale, billeder og data og dermed muliggøre udvikling af nye integrerede telekommunikationsmuligheder.
Its principal objectives are: to develop the technology needed for wide band or high performance fibreoptic networks capable of transmitting simultaneously sound, picture and computerized information, thereby allowing the multiplication of new, integrated telecommunications services.
I en »forberedende fase« (1985-1986) skal udarbejdes en fælles referencemodel og defineres funktionsspecifikationer for de forskellige net, terminaler og serviceydelser, som kan stilles til rådighed for virksomhederne og offentligheden i årene frem til 1995, og endelig skal man overveje de tekniske muligheder for at etablere nye telekommunikationsmuligheder. ligheder.
In the initial 'definition' phase from 1985 to 1986, the programme will aim to establish a common reference model, to define specifications for the functions of the network, terminals and services which might be made available to industry and the public by 1995, and to explore the technical means for exploiting the results of the research.
Programmet er sammensat af to afsnit: Det ene drejer sig om grundteknologi for flere sektorer (samleteknik, produkternes driftssikkerhed, begrænsning afslid og nedbrydning, nye datastyrede afprøvningsmetoder og membran- og partikelteknologi m.v.). Det andet drejer sig om teknologien vedrørende »bløde« produkter og materialer til brug i især tekstilindustrien, beklædningsindustrien og lædervareindustrien.
The programme has two sections: the first is devoted to basic technologies applicable to various industries (assembly techniques, improving product reliability, reducing wear and tear, new computerized testing methods, membrane and particle technology, etc.); the second section covers flexible materials and products and especially their use in the textile, leather and household goods industries.
Dette program har betydning for en nøglesektor, fordi 40 pet. af alle færdigvarer er biologiske af natur eller baseret på biologiske materialer og man påregner mange nye anvendelser inden for landbrug, kemi, lægemidler, miljøbeskyttelse o.m.a.
Forty per cent of all manufactured goods are biological by nature or by origin. Many new applications are foreseen in agriculture, chemicals, pharmaceuticals, environmental protection, etc.
Programmets formål er at tilskynde til forskning og uddannelse på områder som computerbehandling af bioteknologiske data, samling af biologiske materialer og til grundforskning inden for enzymtekno-
The programme also includes concertation activities (evaluation of the progress of the life sciences in Europe and elsewhere and the creation of an information network). It is to be complemented by a system of aid for innovatory industrial projects.
□ Udover disse allerede igangsatte programmer, hvis fortsættelse og udvidelse allerede er under overvejelse i forbindelse med et nyt flerårigt rammeprogram for den fælles forskning, tegner der sig et billede af et teknologiens Europa bygget op omkring dette rammeprogram og EUREKA­programmet.
D Beyond these developments, the continuation and amplification of which are being examined in the context of a new Community framework programme for Community research, the idea of a technological Europe is emerging centred on the latter and on the EUREKA programme.
18 euro­pæiske lande — Fællesskabets og Det europæiske Frihandelsområdes med­lemslande — er tilknyttet EUREKA­programmet, som er en ramme for et udvidet samarbejde med de nye partnere, og som er baseret på nye finansierings­og styringsregler.
By linking 18 European countries, the Community Member States and those of EFTA, the Eureka programme provides a model for wider cooperation with new partners, using new forms of finance and management.
Dette program kan supplere Fællesskabets programmer — især ved at tage andre forskningsemner op og ved at tilskynde industrivirk­somhederne til samarbejde om udvikling af avanceret teknologi og nye pro­dukter.
Such a programme could complement those of the Community by tackling new areas of research and encouraging industrial cooperation in the development of new high­technology products.
Et sådant teknologiens Europa kræver en yderligere koordinering af medlems­landenes forskningspolitik, forskningspolitikken inden for Fællesskabet og EUREKA.
The achievement of a Community technology policy will demand much greater coordination of national and Community research efforts, as well as the pursuit of the Eureka programme.
Det kræver endvidere, at Fællesskabet kan yde større finansielle midler til videnskab og teknologi.
It will also require a substantial increase in the financial resources which the Community provides for science and technology.
Disse udgifters andel af Fællesskabernes samlede budget må derfor sættes op fra tre til otte pet. af det samlede budget.
The research share of the Community budget should be increased from 3% to 8% of the total.
Som det fremgår af det projekt for ændring af Rom­traktaten, som stats­ og regeringscheferne vedtog i december 1985, er færdiggørelse af det fælles hjemme­marked og styrkelse af det videnskabelige og teknologiske grundlag for den euro­pæiske industri to sider af samme sag.
As the proposals for revisions of the Treaty of Rome agreed by the Heads of State or Government in December 1985 bear witness, the completion of the internal market and the strengthening of the scientific and technological bases of European industry are complementary goals.
Ud fra en økonomisk synsvinkel er det fælles hjemmemarkeds størrelse af afgørende betydning for markedsføring og anvendelse af forskningens­ og udviklingens resultater.
From the economic point of view the scale of the internal market is of crucial importance for the exploitation and marketing of the fruits of development and research.
Ud fra et politisk synspunkt kræver begge dele øget samarbejde i Fællesskabet, en styrkelse af de europæiske institutio­ner og deres beslutningsprocedure.
From the political point of view, success in achieving both goals will depend on increased Community cooperation, a strength­ening of Community institutions and a streamlining of the Community decision­making process.
Vedtagelse med kvalificeret flertal må i videst muligt omfang afløse kravet om enstemmighed, som alt for ofte har sinket eller helt blokeret ministrenes beslutninger.
It is therefore important that the qualified majority vote should supplant, as far as possible, the search for unanimity which has so often impeded ministerial decisions.
Færdiggørelsen af det fælles indre marked og udbredelsen af de nye teknologier forudsætter også en øget indsats for at styrke den økonomiske og sociale sammen­hæng i Fællesskabet.
Completion of the internal market and the spread of new technologies also demand increased efforts to strengthen the economic and social cohesion of the Community.
Ligesom stats­ og regeringscheferne tillægger Europa­Kom­missionen en indsnævring af de regionale forskelle, udvikling af en arbejdsmarkeds­
This programme is intended to promote cooperation between universities and industry in training, the international exchange of students, teachers and businessmen, joint projects for new technologies training
dialog og forbedring af arbejdsvilkårene stor betydning. Herudover er en række andre foranstaltninger påkrævede for at det kan lykkes at skabe en gunstig ramme for investeringer og produktudvikling:
involving businesses in more than one Member State, and the use of audiovisual and computer techniques for teaching at home.
D De menneskelige ressourcer må udvikles og administreres så effektivt som muligt.
Π Businesses must be freed from administrative constraints which sap the inno­vative ability and competitiveness.
Det er uomgængeligt nødvendigt med en stor indsats for at øge arbejdsstyrkens kvalifikationer.
The biggest efforts in this direction must be made by the Member States.
□ Det vil være hensigtsmæssigt, at virksomhederne frigøres for de administrative regler, som hæmmer deres konkurrenceevne og evne til udvikling og nytænk­ning.
But the Community itself can help by defining overall goals, eliminating obstacles at internal frontiers, simplifying and making more transparent Community rules and by adapting its competition law to allow cooperation between businesses in pre­competitive research.
D De små og mellemstore virksomheder, hvoraf en stor del af fremtidens arbejdspladser afhænger, vil ganske klart få særlige fordele af disse lettelser.
D Small and medium­sized enterprises, on which much new job creation will depend, will particularly benefit from the above changes.
Men særlige foranstaltninger må sikre udbredelse af de nye teknologier til disse virksomheder. De såkaldte »globallån« fra Den europæiske Investeringsbanks midler eller fra det nye låneinstruments midler, spiller en voksende rolle i så henseende.
Special efforts will be needed, however, to encourage them to make use of the new technologies.
Π Investeringerne må fremmes gennem en begrænsing af det offentlige forbrug, en tilpasning af skattepolitikken og en tilskyndelse til at stille risikovillig kapital til rådighed.
D Investment must be promoted by reducing the public share of national con­sumption, by tax benefits and the encouragement of risk capital.
Dette sidste må i stadig højere grad ske på europæisk plan, for at industrien fuldt ud kan udnytte de nye fordele.
There must be a special drive to open up the whole of the Community to investment capital, to allow industry to take advantage of the new opportunities now emerging.
Store europæiske investerings­programmer er påkrævede på områder som transport og telekommunikation.
Large­scale Community investment programmes should also be considered in certain sectors such as transport or telecommunications.
Sammen med færdiggørelsen af det fælles hjemmemarked og omstillingen af industrien til de nye teknologier vil alle disse initiativer trække i retning af det centrale mål: Forbedring af de europæiske industriers konkurrenceevne og — i konsekvens heraf — også en bedre beskæftigelsessituation ■
Taken together with the completion of the internal market and the redeployment of industry towards new technologies, all these actions will together converge on a central objective: the improvement of the competitive position of European industry and, thereby, the employment situation ■
¿$ & Kontoret for De europæiske Fællesskabers "™ officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Katalognummer: CC-AD-86-004-DA-C
^ g Office for Official Publications ~~ of the European Communities L - 2985 Luxembourg
EUR 12: Det udvidede Fællesskab i diagrammer
EUR 12: diagrams of the enlarged Community
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet for information, kommunikation og kultur Rue de la Loi 200 - B-1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General for Information. Communication and Culture Rue de la Loi 200 - B-1049 Brussels
Marts 1986
March 1986
Denne udgave af Europa-noter er udarbejdet i samarbejde med Det europæiske Fællesskabs statistiske kontor Eurostat.
This issue has been prepared with the help of Eurostat, the Statistical Office of the European Community.
Til at betegne Fællesskabets medlemslande er anvendt de forkortelser, som fremgår af kortet overfor.
The abbreviations used for the names of Community Member States are shown on the map opposite. JAP = Japan.
Fællesskabet, dets areal og befolkning
The Community, its territory, its population
Seks medlemslande i 1952, tolv i 1986: Det europæiske Fællesskab omfatter i dag mere end 321 millioner indbyggere og strækker sig fra Danmark til Portugal og fra Shetlandsøerne til Kreta.
Six Member States in 1952, twelve in 1986: the European Community today joins together more than 321 million citizens, from Denmark to Portugal, from the Shetland Islands to Crete.
Skønt Fællesskabets medlemslande er rige på forskelligheder, har de meget tilfælles.
Rich in their diversity, the countries of the Community also share a certain number of common values.
De har sluttet sig sammen for at styrke demokratiet, freden og velstanden.
By forming a partnership, they want to improve the prospects for democracy, for peace, and for a better distribution of prosperity.
I det udvidede Fællesskab bor syv procent af klodens indbyggere, og det dækker to pet. af klodens samlede overflade.
With less than 2% of the globe's surface, the enlarged Community has 7% of its population.
Befolkningstætheden er således gennemsnitligt ret høj, selv om der er iøjnefaldende forskelle mellem Holland, hvor befolkningstætheden er langt større end i Japan, og lande som Irland, Spanien og Grækenland (side 5).
Average population density is therefore quite high; there are, however, sharp contrasts between the Netherlands, where the density far exceeds that of Japan, and countries like Ireland, Spain or Greece (page 5).
Fællesskabets indbyggerantal er langt større end De forenede Staters.
The inhabitants of the Community far outnumber those of the United States.
Men ligesom i de andre industrialiserede lande bliver befolkningen stadig ældre, hvilket ses af det forholdsvis ringe antal unge under 15 år og det forholdsvis store antal ældre over 64 år (side 6).
Common to the industrialized countries, however, is the ageing of their population, as witnessed by the relatively low number of young people under 15 and the high proportion aged over 64 (page 6).
Europas allerede beskedne andel af verdens befolkning ventes således at falde yderligere i løbet af de kommende årtier. I 2020 vil Fællesskabets indbyggere kun udgøre knap fire pet. af verdens befolkning.
Europe's already limited share of the world population is thus destined to diminish during the coming decades; in 2020, Community citizens will number no more than 4% of the world's inhabitants.
FÆLLESSKABET OG DETS KLIMA
THE COMMUNITY AND ITS CLIMATE
Gennemsnitstemperaturer i fællesskabslandene (dag· og nattemperaturer fra januar til december - celsius)
Average temperature in the Community countries (January to December, days and nights, in degrees Celsius)
BEGRÆNSET AREAL MED STOR BEFOLKNINGSTÆTHED
A SMALL AREA A HIGH POPULATION DENSITY
Levestandarden: ingen grund til klage, men...
The standard of living: not to be pitied, but...
Mange fællesskabsborgere har set deres købekraft blive udhulet af den internationale økonomiske afmatning.
Some citizens of the Community have seen their purchasing power curtailed by the international economic crisis.
Og dog er europæeren i verdensmålestok forholdsvis rig.
Nevertheless, by world standards, the average European is relatively rich.
Bruttonationalproduktet*) pr. indbygger i Fællesskabet udgør således ca. 270 pet. af verdensgennemsnittet, mod 30 pet. i Kina og næsten 400 pet. i De forenede Stater.
The Community's gross domestic product ' per head is about 270% of the world average, compared with 30% for China and nearly 400% for the United States (page 8).
Indenfor Fællesskabet finder man betydelige regionale forskelle: målt i købekraft**) er bruttonationalproduktet pr. indbygger væsentligt mindre i de landbrugsdominerede regioner i Sydeuropa og Irland (side 9).
Within the Community, fairly pronounced regional disparities stand out: measured in purchasing power standards,2 gross domestic product per head is distinctly lower in the more agricultural regions of southern Europe, as well as in Ireland (page 9).
Antallet af fjernsynsapparater, telefoner og privatbiler giver ligeledes interessante fingerpeg om forholdet mellem levestandarden i de forskellige regioner (side 10).
The number of television sets, telephones and private cars also gives interesting indications of relative living standards (page 10).
Fællesskabet forholder sig ikke passivt til disse forskelligheder.
The Community has not failed to react to these disparities.
*) Populært sagt er »bruttonationalproduktet« det samlede resultat af erhvervslivets og samfundets indsats.
Briefly defined, GDP is the final result of all producer activity.
Det er her beregnet i købekraftpariteter og 1975-priser for at begrænse inflationens og valutakurssvingningernes indflydelse.
In order to limit the effect of inflation and of variations in the exchange rates of the different currencies, it has been calculated in volume at 1975 purchasing power and price parities.
**) Købekraftenhederne repræsenterer overalt samme sum af varer og tjenesteydelser uden hensyn til prisen.
PPS represent in all cases an identical volume of goods and services, irrespective of the price level.
DE RIGE OG DE FATTIGE
THE RICH AND THE POOR
Bruttonationalproduktet pr. indbygger (1982, verden = 100)
Gross domestic product per head (1982, world = 100)
•pr. 100 indbyggere. 1S83.
0 10 20 'per 100 inhabitants. 1983.
Erhvervsøkonomiske kendsgerninger
Some basic economic data
Fællesskabet er verdens største samhandelspartner.
The Community is the world's principal commercial power, as is shown by its share of world trade, not counting commerce between member countries (page 12).
Det fremgår af dets andel af verdenshandelen og gælder selv, når der ses bort fra handelen medlemslandene imellem (side 12): Tyskland, Storbritannien, Frankrig og Italien tegner sig for hovedparten af denne handel — men hvis den beregnes pr. indbygger i medlemslandene, ligger Belgien, Luxembourg, Danmark og Holland i spidsen.
Germany, the United Kingdom, France and Italy carry out the greater part of this trade but if it were measured in relation to the number of inhabitants in each country, Belgium, Luxembourg, Denmark and the Netherlands would figure among the leaders.
Som i alle de industrialiserede lande er det imidlertid også i Fællesskabet servicesektoren, der giver den største beskæftigelse — flere end industrien og flere end landbruget, hvis andel er faldet betydeligt i årenes løb (side 12).
In the Community as in all the developed countries, services henceforward provide the greatest number of jobs, more than industry or agriculture whose share of employment has been greatly reduced over the years (page 12).
I den forbindelse er der grund til at fremhæve et par kendsgerninger både hvad angår industrien og landbruget:
Two major facts, one concerning industry, the other agriculture:
D Industriens produktionsindeks steg fra 1972 til 1984 med 20 pet. i Fællesskabet, mod 36 pet. i USA og 58 pet. i Japan (side 13).
(i) Between 1972 and 1984, the index of industrial production rose by 20% in the Community, as against 36% in the United States and 58% in Japan (page 13).
Blandt alle de større industriområder har Fællesskabets den langsomste vækst, og det er det mest sårbare overfor krisen (i slutningen af 1984 var flere af medlemslandene endnu ikke nået op på 1980-niveauet).
So of the great industrial powers, the Community has experienced the slowest growth and been the most vulnerable to the economic crisis (at the end of 1984, several member countries had still not regained the level reached in 1980).
Men selv om det europæiske landbrug således har kunnet fjerne frygten for mangelsituationer og voldsomme prisændringer, har denne udvikling og den produktivitetsstigning, der ligger bag den, skabt en række ømtålelige overskudsproblemer, som har fået Europa-Kommissionen til at udfolde store anstrengelser for at nyorientere EF's landbrugspolitik. brugspolitik.
Thanks to increased productivity, European agriculture has removed the threat of shortages and sudden price fluctuations; instead it has given rise to the delicate problem of surpluses: a problem which explains the efforts of the European Commission to reorient Community agriculture policy.
I SPIDSEN FOR VERDENSHANDELEN
LEADER OF WORLD TRADE
Andel af verdensimporten*
Share of world imports1
Andel af verdenseksporten*
Share of world exports1
Den interne samhandel ikke medregnet.
Intra-Community trade not included.
Verden ¡øvrigt
Rest of the world
FREMTIDEN LIGGER I SERVICE-SEKTOREN
THE FUTURE IS IN SERVICES
De enkelte erhvervssektorers andel af den samlede beskæftigelse (i pet.
Share of different economic sectors in total employment (as %)
Landbruget
Industry
LANGSOMMERE VÆKST I INDUSTRIEN
SLOWER PROGRESS FOR INDUSTRY
Udviklingen i industriproduktionen (1980 = 100)
Trend of industrial production (1980 = 100)
LANDBRUGET MA LÆGGE KURSEN OM
AGRICULTURE MUST BE REORIENTED
Den aktuelle udfordring - et fælles svar
The challenges of today: a joint response
De fleste medlemslande har på Fællesskabets opfordring saneret deres økonomi og skabt grundlag for ny vækst ved at reducere prisstigningerne (side 16) og deres afhængighed af importeret energi*) (side 17).
In answer to appeals from the Community, most Member States have managed to make their economies healthier and to establish a basis for new growth by reducing inflation (page 16) and by cutting down their dependence on imported energy ' (page 17).
Ikke desto mindre er Europas situation i begge forbindelser mindre gunstig end USA's, og der er betydelige forskelle mellem medlemslandene. Inflationen er stærkere i Sydeuropa og energiafhængigheden ville være mere tilspidset, hvis man ikke havde den britiske olie og gas fra Holland.
Nevertheless, in both respects, the position of Europe remains less favourable than that of the United States and there are still appreciable divergences among Member States: inflation is higher in southern Europe; energy dependence would be greater were it not for the hydrocarbon resources available to the United Kingdom and the Netherlands.
Overfor denne udfordring har Europa-Kommissionen fremlagt en fælles strategi til stimulering af ny vækst, der i højere grad kan skabe arbejdspladser og forbedre Europas internationale konkurrenceevne.
In view of this challenge, the European Commission is pressing for a common strategy which should stimulate growth of a kind more productive of employment and improve Europe's international competitivity.
Europa-Kommissionen lægger særlig vægt på en fælles indsats for at europæiske virksomheder kan få glæde af de nye teknologier og på af få skabt det store fælles europæiske hjemmemarked ved at fjerne afalle hindringer for samhandelen mellem Fællesskabets medlemslande.
The Commission puts particular emphasis on a joint effort to master new technologies and on the creation of a wide European internal market, through the abolition of all obstacles to trade between Community countries.
Endvidere må man have mulighed for at gennemføre sine forslag: Det vil sige styrkede institutioner — den ændring af de europæiske traktater, der er undervejs, vil kunne bidrage hertil — men også de nødvendige finansielle midler.
But to implement a policy the appropriate means are needed: not only reinforced Community institutions — towards which the current revision of the European treaties should contribute — but also adequate financial resources. However, the Community budget, far from 'bleeding' the taxpayer, remains very modest (about 3%) as a proportion of the sum of the national budgets.
Man må i den forbindelse gøre sig klart, at Fællesskabets budget så langt fra at tappe skatteyderne er meget beskedent (ca. tre pet.) i forhold til medlemslandenes skatteindtægter, løvrigt går en væsentlig del af det fælles europæiske budget (70 pet. i 1984 mod 80 pet. i 1978) til landbrugspolitikken, som er et af de få områder, hvor der virkelig er tale om en fælles europæisk integreret politik (side 19).
Besides, the European budget is still largely devoted (70% in 1984 compared with 80% in 1978) to one of the few major European policies that are really integrated: the agriculture policy (page 19).