natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De tolv landes fællesskab • forener bestående, ofte meget gamle stater, hvoraf nogle er tidligere fjender • tæller ni officielle sprog • omfatter regioner med meget forskellig økonomisk udvikling • opbygges på fredelig vis • respekterer demokratiet • gør fremskridt på grundlag af kollektive beslutninger, som træffes af fælles institutioner.
• links together well-established nations, many of them very old and one-time enemies; • has nine official languages; • includes regions whose level of economic development is very unequal; • is working peacefully to achieve its ends; • is democratic; • is moving ahead thanks to decisions taken collectively by common institutions.
Men dette fællesskab »uden fortilfælde« er ikke dukket frem af intetheden. For at bringe det på fode har Europas folk måttet lære af deres fortid, især Anden Verdenskrig med dens årsager og konsekvenser.
But this Community 'without precedent' has not emerged out of the void; in setting it up the Europeans have shown that they have learned the lessons of the past, beginning with the Second World War, with its causes and its consequences.
I dag er det stadig i historien, vi kan hente hjælp til at finde konstruktive løsninger med henblik på fremtiden.
Today the lessons of history can still help them find the most constructive solutions for the future.
De tilfælde, et par snese universitetsfolk satte under lup i Bruxelles i juli. på et kollokvium med titlen »1992 og Den Historiske Arv«, giver i den forbindelse stof til eftertanke.
The cases examined by the academics who met in Brussels in July for a symposium entitled '1992 and the heritage of history' offer food for thought in this connection.
Således viser erfaringen med Det Østrig-Ungarske Kejserdømme et stort og økonomisk rentabelt marked, der sprængtes i 1918 efter at have eksisteret i trekvart århundrede; de ca. tolv nationaliteter inden for denne samling var ikke tilfreds med et system, der styredes fra Wien og Budapest.
Thus the experience of the Austro-Hungarian Empire points to a large, economically profitable market which broke up in 1918 after a 75-year existence: the dozen or so nationalities which made up this Empire found no advantages in a system directed from Vienna and Budapest.
Morale: Forskellige nationer kan ikke trives inden for en større helhed, medmindre denne er føderalistisk opbygget.
The moral is that different nations can only flourish in a larger unit if it is federal in nature.
I vor tid er der ingen, som forestiller sig en centraliseret organisationsstruktur for De Europæiske Fællesskaber.
No one now envisages a centralized system for the 12-nation Community.
Det økonomiske resultat af Italiens samling er der ikke enighed om i Garibaldis land: Efter 120 år med nationalstaten er der stadig en gabende velstandskløft mellem nord og syd, med massearbejdsløshed og Mafia i Mezzogiorno.
There is no agreement in the country of Garibaldi on the economic balance sheet of Italian unity. After 120 years there remains a wide gulf between the North and the South, with massive unemployment and the Mafia in the Mezzogiorno.
Konklusion: Man kan ikke indhente et stort udviklingsefterslæb uden en specifik og målrettet udviklingspolitik over et langt forlob, hvorunder de regionale særegenheder respekteres.
The only conclusion to be drawn is that one cannot bridge the gap between rich and poor regions without a specific policy which takes regional characteristics into account, and is implemented with vigour over a very long period.
Den Europæiske Fælles Akt — den reviderede europæiske »forfatning« — indeholder en sådan politik.
The Single European Act — reforming the Community's 'Constitution' — paves the way for the application of just such a policy.
Men det er ikke tilstrækkeligt at blive bevidst om disse forhold.
However, such awareness is not enough.
Deltagerne i kollokviet var enige om at fremhæve, at intet varigt kan bygges op uden en vilje til at leve sammen.
Those taking part in the symposium stressed that nothing lasting can be built where there is no wish to live together.
Denne vilje havde belgierne og hollænderne for eksempel ikke, da de var forenet i ét kongedømme mellem 1815 og 1830. Tværtimod herskede den gensidige mistillid.
This wish was absent, for example, among the Belgians and Dutch who. although united in the same kingdom between 1815 and 1830. remained suspicious of each other.
I »1992-Europa« som er under opbygning, er viljen til et »samliv« tilstede. Det viser de resolutioner, som med stort flertal vedtages i Europa-Parlamentet.
In the Europe of 1992 now under construction, this desire to live together is to be found.
Det kan også læses ud af meningsmålingerne.
Public opinion polls point to it as well.
Initiativer i virksomheder, fagforeninger, erhvervsorganisationer og lokalsamfund er konkrete udtryk herfor.
Concrete proof of it is furnished by the initiatives taken by companies, trade unions, professional bodies and local groupings.
Det ønske, kommissionsformanden gav udtryk for i Brügge, nemlig at hver enkelt europæer får fornemmelsen af at tilhøre et fællesskab, et slags »andet fædreland«, er ikke et utopisk og urealistisk ønske.
The wish expressed by President Jacques Delors at Bruges, that each European should have a feeling of belonging to a Community that would be his second country, is neither utopian or unrealistic.
Men for at det kan gå i opfyldelse, må fortidens fejltrin erkendes og analyseres.
But if it is to come about, it is necessary to recognize and reflect on past mistakes.
For med Delors' ord ved åbningen af historikerkollokviet: »Intet fremskridt uden om historien.«
For as Jacques Delors noted at the opening of the symposium of European historians in Brussels, 'there is no progress without memory'.
■ Tv uden grænser — omsider!
■ At last — television without frontiers!
Den ene af de to tekster kræver, at de europæiske arbejdsgivere skal sørge for, at deres ansatte så vidt muligt ikke bærer for tunge byrder, og, hvor dette ikke kan und­gås, at risikoen for skader på de pågældende arbejdstageres ryg­søjle reduceres.
Under this directive employees cannot be required to work continuously with VDUs throughout the day and must be given the possibility of having their eyesight checked.
Den anden lovtekst fastlægger minimumsregler for de arbejdsgivere, hvis ansatte arbejder ved skærmtermina­ler, både om placering og betjening af disse; efter direktivets re­gler skal skærmarbejdet afbrydes i løbet af dagen, og de ansatte skal kunne få særlige øjenundersøgelser.
These two direc­tives are the last of five pieces of Community legislation dealing with the health and safety of workers at the workplace.
Disse to direktiver er de sidste i en række på fem europæiske »lo­ve« om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdsplads­en; alle disse lovtekster skal tilbage til behandling i Europa­Par­lamentet, inden de endeligt kan vedtages i Ministerrådet.
All five must be resubmitted to the European Parliament before they can be definitively adopted by the EC Council of Ministers.
• Sidste etape for Det Sociale Charter
• The Social Charter — the last stage
Fra efteråret 1991 kan EF­landenes regeringer ikke længere for­byde udsendelse i deres eget land af de andre EF­landes tv­pro­grammer . . . idet mindste hvis de pågældende kanaler overhol­der reglerne i direktivet »tv uden grænser«, en europæisk »lov«, der blev endeligt vedtaget i Ministerrådet den 3. oktober 1989.
Governments of the 12 Member States will be unable to ban tele­vision programmes broadcast in other Member States from their own territories from the autumn of 1991 ... as long as the televi­sion channels in question stick to the terms of the 'Television without frontiers' directive, a piece of Community legislation which received the final approval of the EC Council of Ministers on 3 October.
Direktivet indeholder stramme regler om beskyttelse af børn mod vold og pornografi: De nationale myndigheder kan endda afbryde udsendelser fra kanaler, der ikke overholder disse regler.
The directive contains strict rules aimed at pro­tecting children from violence and pornography : it even autho­rizes national authorities to stop such programmes from going out.
Desuden indeholder direktivteksten forbud mod reklame for to­baksvarer, strenge restriktioner på reklamebudskaber om alko­holholdige drikkevarer og et krav om, at der kun må sendes re­klamer i 15 % af den samlede daglige sendetid samt krav om, at film kun må afbrydes af reklamer hvert 45. minut.
The legislation also bans tobacco advertising and imposes major restrictions on advertising for alcoholic beverages. It limits advertising to 15 % of air time per day, even while limiting advertising breaks to one every 45 minutes in the case of feature films.
Desuden sik­rer direktivet personer (fysiske såvel somjuridiske), der injurie­res i en udsendelse, en »europæisk« ret til at kræve berigtigelse.
The directive guarantees both individuals and legal enti­ties that feel they have been slandered, the right to reply at the 'European' level.
Endelig er der den mest kontroversielle bestemmelse i den nye lovtekst: De tolv EF­lande skal kontrollere, at deres respektive tv­kanaler forbeholder europæiske produktioner mindst 50 % af film­, serie­ og føljetonsendetiden »så vidt det kan lade sig gøre i praksis« og »som en gradvis indført praksis«.
The directive's most controversial provision requires the Twelve to see to it that European films and serials account for more than 50% of air time 'whenever possible' and 'progressively'.
Til europæiske produktioner vil man regne EF­programmer, andre vest­og syd­europæiske programmer produceret i Europaråds­landene og programmer fra de østlande, der har indgået særlige aftaler med EF. NB!
Programmes made within the 12­nation EC will not be the only ones to enjoy the 'Made in Europe' label; programmes made in the other European countries that are members of the Council of Europe will also qualify for it, as will programmes from East European countries that have entered into special agreements with the Community.
Ministerrådet greb den sidste chance, det havde for at vedtage direktivet inden sidste frist, som efter reglerne om indre markedsdirektiverne var 6. oktober.
The Council of Ministers incidentally adopted the directive just before the 6 Oc­tober deadline, set under the rules governing the 1992 directives.
Var direktivet ikke blevet vedtaget nu, måtte De Tolv være begyndt forfra med en lang­strakt procedure uden mere sikkerhed for resultater.
Had it failed to meet this deadline it would have found itself back at square one.
■ 60 milliarder ECU til udjævning af forskellene
■ ECU 60 billion to fight disparities
Det endelige tekstudkast til »fællesskabscharter om grundlæg­gende sociale rettigheder for arbejdstagerne« er parat: De Tolv's socialministre lagde sidste hånd på værket den 30. oktober 1989, og stats­ og regeringscheferne skal behandle det på Strasbourg­topmødet den 8. og 9. december.
The text of the European Community's Charter of Fundamental Social Rights is ready. Ministers from the 12 EC countries put the finishing touches to it on 30 October, and the Community's Heads of State or Government will look at it when they meet in Strasbourg on 8 and 9 December.
Faktisk godkendte kun elleve af de tolv socialministre udkastet til charter, idet den britiske re­gering stadig havde et generelt forbehold til teksten.
The fact is the text was ap­proved by 11 of the 12 Member States; the British Government still has reservations over it.
Chartret får ikke bindende juridisk virkning, men Kommissionen skal inden Strasbourg­topmødet forelægge de tolv lande et aktionsprogram med henblik på at få rettighederne i chartret omsat til konkrete europæiske »love«.
The Charter will not be legally binding, but the European Commission must send the Twelve, before their Strasbourg summit, an action programme aimed at implementing the rights enshrined in the Charter through Com­munity legislation.
Aktionsprogrammet vil blandt andet inde­holde ni punkter, som den tyske socialminister foreslog, og som fik støtte fra Beneluxlandenes socialministre, nemlig: ret til fe­rie med løn, løn på helligdage og under sygdom, beskyttelse af unge, gravide kvinder og småbørnsmødre, handicappedes inte­gration, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, erhvervsvej­ledning, gensidig anerkendelse af kvalifikationer og endelig midlertidig ansættelse.
The action programme will cover, among other things, the nine points submitted by the German Social Af­fairs Minister, with the backing of his colleagues from the three Benelux countries: annual holidays; the payment of wages dur­ing holidays and in the event of illness; youth protection; the situ­ation of pregnant women and mothers with small children; the integration of the disabled; health and safety at work; career guidance; the mutual recognition of qualifications and tem­porary work.
Den Europæiske Faglige Samarbejdsor­ganisation (EFS) kræver på sin side bindende europæiske regler, der navnlig kan garantere den fri bevægelighed, ret til beskæfti­gelse og information, specielt i de multinationale virksomheder.
The European Trade Union Confederation (ETUC), for its part, wants binding European rules, which guarantee in particular the right to freedom of movement, to em­ployment and information, particularly in multinational compa­nies.
EFS afholdt en aktionsuge i Belgien 16.—20. oktober om emnet »Det Sociale Europa«, hvor over 17 000 delegerede fra de tolv EF­lande deltog, og EFS kræver også, at alle EF­medlemsstater ratificerer de eksisterende internationale konventioner på soci­alområdet; ifølge EFS erde rettigheder, konventionerne sikrer, ikke gennemført overalt i EF.
The Confederation, which organized an action week in Belgium from 16 to 20 October on the theme of a social Europe, with the participation of more than 17000 trade unionists from all 12 EC countries, also wants all the Member States to ratify existing international social conventions. The rights guaranteed by these conventions are not guaranteed throughout the Commu­nity, according to the Confederation.
Inden 1993 vil de regioner og sociale grupper i EF, der har særli­ge problemer, modtage i alt 60,3 mia ECU (481 mia kr.) i form af finansiel støtte opført på EF's budget og som lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank.
Between now and 1993 disadvantaged regions and social groups within the 12­nation European Community will receive a total of ECU 60.3 billion (roughly UK £ 41 billion or IR £ 46 billion) in financial aid from the European Community and loans from the European Investment Bank.
Den 11. oktober 1989 foretog Kommissionen fordeling af disse midler, som skal hjælpe med til at få reduceret de regionale og sociale forskelle på det indre marked fra 1992.
The European Commission shared out these funds, which are intended to reduce regional and social disparities in the single European market, on 11 Oc­tober.
Tre femtedele af denne finansielle støtte, 38,3 mia ECU, blev allerede i august af Kommissionen tildelt de min­dre udviklede områder i de sydlige og vestlige egne af EF (se herom Perspektiv 92 nr. 9).
Some three­fifths of the total — ECU 38.3 billion — were allocated by the Commission in August to the economically less­advanced regions in the south and west of the Community (see Target '92, No 9).
Kommissionen har ¡øvrigt afsat 7,2 mia ECU til industriområ­der i tilbagegang med henblik på at lette disses omstrukturering, og 7,45 mia ECU til reintegrering af voksne langtidsledige samt erhvervsmuligheder for unge fra mindre gunstigt stillede sam­fundsgrupper.
The Commission has also set aside ECU 7.2 billion to facilitate the redevelopment of industrial regions in decline and another ECU 7.45 billion to help reintegrate adults who have been jobless for more than a year and disadvantaged young people enter working life.
Herudover vil der blive brugt over 3,4 mia ECU på modernisering af produktionsanlæg, forarbejdning og mar­kedsføring af landbrugs­ og fiskeriprodukter, og næsten 2,8 mia ECU skal gå til fremme af udviklingen af landområderne i ni EF­lande — De Tolv minus Grækenland, Irland og Portugal.
For the rest, more than ECU 3.4 billion will be devoted to the modernization of installations for the production, processing and marketing of agricultural and fishery products and nearly ECU 2.8 billion to foster the de­velopment of rural areas in nine countries — the Twelve without Greece, Ireland and Portugal.
■ Beskyttelse af øjne og ryg
■ The eyes and backs have it
Fra 31. december 1992 vil EF­lønmodtagere, der arbejder ved edb­terminaler med skærm, eller som håndterer tunge fysiske byrder, være sikret en forbedret og harmoniseret beskyttelse tak­ket være to EF­direktiver, der blev vedtaget af EF's socialmini­
From 1993 all those whose work requires them to use visual dis­play units, or lift heavy loads, will enjoy increased protection, thanks to two European Community directives, approved by the EC Council of Ministers on 30 October.
Indførelse af et kontrolsystem vedrørende omsættelsen af indre markeds­lovgivningen til national lovgivning, og gennemførel­sen af den, samt offentliggørelse i enkel og overskuelig form af EF­reglerne — det var to forslag fra Europa­Parlamentet, der den 12. oktober 1989 afholdt en debat om det indre marked.
The introduction of a system to see whether Community legisla­tion for the single market is being translated into national law and implemented, and the publication of this legislation in an easily understood form, are two of the suggestions made by the European Parliament during a debate on the single market on 12 October.
Parla­mentet opfordrer ligeledes det franske formandskab for Rådet til at tage punktet »Forsinkelser i gennemførelsen af 1992­lovgivnin­gen« med på dagsordenen ved topmødet i Strasbourg.
The Euro­MPs also want the French Presidency of the European Council to add the subject of delays in the translation and implementation of the 1992 legislation to the agenda of the Strasbourg summit.
Det var centrum­ og højregrupperne i Europa­Parlamentet, der forelagde disse forslag, og de fik støtte fra de andre grupperinger, undtagen fra De Grønne og fra den yderste høj refløj.
The initiative for these moves came from groups in the centre and right of the European Parliament, and were backed by all political parties, with the exception of the Greens and the far right.
Venstrefløjsgrupperne fik vedtaget en resolution, der kræver et samråd mellem Kommis­sionen, Rådetog Europa­Parlamentet om skatteområdet; i øvrigt kræves i resolutionen, at hvert eneste nyt lovforslag i relation til det indre marked bliver ledsaget af oplysninger om dets sociale, regionale og »økologiske« følgevirkninger.
Left­wing groups, for their part, se­cured the adoption by Parliament of a resolution calling on the European Commission, Parliament and Council of Ministers to work in concert on fiscal matters. The resolution also stipulates that all draft legislation dealing with the single market must be accompanied in future by a statement describing its social, regional and ecological impact.
Befolkningsforhold i regionerne
Regional demography
Befolkningen i regionerne indb./km2, 1986, EUR 12 = 143,2
Regional population inhabitants/km2, 1986, EUR 12 = 143.2
Der er store forskelle i befolkningstæthede både når man sammenligner de enkelte medlemsstater og de forskellige regioner i den enkelte medlemsstat.
There are wide disparities in population density be­tween the Member States of the Community, and also between different regions in the same State.
Den tyndest befolkede regi­on er Kastilien (Spanien), mens den tættest befolkede region, ud over de tyske by­stater, er Düsseldorf­regio­nen (Forbundsrepublikken Tyskland).
The most thinly populated region is Castilia (Spain), while the most densely pop­ulated, apart from the Ger­man city­Länder, is the re­gion of Düsseldorf (Federal Republic of Germany).
Arbejdsløsheden i Europa
Unemployment in Europe
Arbejdsløsheden i regionerne i % af den aktive befolkning, april 1987, EUR 12 =10,6%
Unemployment in the regions as a percentage of the gainfully employed population April 1987, EUR 12= 10.6%
Nationalt gennemsnit
Regions with extreme values
Regionalt BNP (i KKS) pr. indbygger 1987, EUR 12 = 100
Regional GDP (in PPS) per inhabitant 1987, EUR 12= 100
Regionernes økonomiske si­tuation er forskellig.
The economic development of the regions is not homo­geneous.
Indika­toren for det regionale BNP pr. indbygger viser udsving fra 1 til 6.
The regional GDP indicator per inhabitant shows disparities ranging from one to six.
Husholdningernes el­forbrug ikWh/indb., 1985
Household consumption of electricity in Kwh/inhabitant, 1985
Der er store udsving i el­for­bruget i de forskellige regio­ner i Europa.
The quantity of electricity consumed varies widely among the regions of Europe.
KKS (Købekraftsstandard): Idet vekselkurserne ikke nødvendigvis afspejler en valutas købekraft i hjemlandet, har Eurostat valgt at an­vende enheden "KKS« til udligning af forskelle i landenes generelle prisniveau, hvilket gør det lettere at sammenligne tallene mellem de enkelte fællesskabslande.
PPS (purchasing power standard): since exchange rates do not necessarily reflect the purchasing power of a currency on the national territory, Eurostat uses the PPS to eliminate general price differences among countries in order to improve the comparability of figures for the EC countries.
• Fra sidst i 1992 kan man, om alt går efter planen, kalde nummer 112 i nødsituationer i de fleste EF-lande.
• Excise duties — a new approach well.
Kommissionen foreslog den 10. okto­ber at indføre dette fællesnummer for nødopkald, idet man hermed imøde­kom et ønske fra medlemsstaterne og Europa-Parlamentet. Dette nummer kan om nødvendigt eksistere parallelt med de nationale numre.
The European Commission proposed to the Twelve on 10 October that this number be used in case of emergencies, alongside national numbers if necessary.
Eksperterne mener, at nummeret kan indføres i hele Fællesskabet senest i 1995.
The experts believe the single telephone number could be in use throughout the Community by 1995 at the latest.
For at fjerne alle sprogbarrierer i denne forbindelse regner Kommissionen med at indføre et system til identificering af opkald med »internationale« omstil­linger.
In order to do away with language problems, the Commission has envisaged a system which would identify callers and would be operated by 'international' telephone opera­tors.
• Et flertal af europæiske arbejdsgivere ønsker en fælles valuta.
• A majority of European business leaders favours a common European currency, according to an opinion poll carried out in July for the As­sociation for the Monetary Union of Europe.
En rundspørge foretaget i juli 1989 på initiativ af Den Europæiske Sammen­slutning for Den Montære Union hos over I 400 virksomhedsledere, der kø­ber eller sælger uden for deres eget land, viser, at 83% er »for«.
The poll, in which more than 1 400 businessmen engaged in foreign trade took part, showed 83 % of them favour a single currency over the present national currencies.
Der er for­skellige opfattelser i de syv lande, som har deltaget i rundspørgen: Den fælles valuta tiltaler 90% eller derover i Italien, Spanien, Frankrig og Belgien, men kun 82 % af de adspurgte i Holland, 69 % i Tyskland og 65 % i Det Fore­nede Kongedømme.
But the poll also revealed differences among businessmen from the seven countries in which it was conducted: Belgium, France, Germany, Italy, the Nether­lands, Spain and the United Kingdom. A common currency is favoured by 90% and more of businessmen in Italy, Spain, France and Belgium, as against 82% in the Netherlands, 69% in Germany and 65% in the UK.
En sammenligning med en lignende undersøgelse fore­taget et år tidligere viser, at briterne nu er mindre begejstrede, mens tysker­ne til gengæld viser større interesse.
A similar poll conducted last year revealed greater enthusiasm among British businessmen for a single currency — and greater scepticism among their German counterparts.