natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De er på ingen måde indikator for ustabil el ler usikker beskæftigelse.
In no sense are they an indicator of the instability or precariousness of employment.
I de fleste lande har arbejdsgiverne ikke større behov for at benytte sig af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter for at tilpasse arbejdsstyrken til or dretilgangen.
In most countries, employers have little need for recourse to temporary contracts to be able to adjust their work forces in line with orders.
Tidsbegrænsede an sættelseskontrakter af længere varighed kan i virkeligheden være mere forpligtende for en virksomhed end normale ansættelseskontrakter.
Indeed, fixed-term contracts of lengthy duration may pose more constraints on companies than normal contracts of employment.
Udviklingen i selvstændig beskæftigelse
Thus both the substantial growth
Men som helhed faldt andelen af tidsbegrænsede job i denne periode.
A third of the additional jobs which were created in the Union over the
Kun i Spanien, hvor den samlede andel på 30% var væsentligt større end i resten af EU, og i Danmark og Fin land (hvor tallet var godt 11%), ud gjorde andelen af mænd med midlertidige job over 10%. For kvin
Over the Union as a whole, the share of selfemployment in the total fell slightly in the growth period from 1987 to 1990.
med høj vækst i beskæftigelsen som tidligere nævnt med knap 2% om året.
Wage growth and productivity almost unchanged.
Det var væsentligt mere end stigningen i de reelle arbejdskraft­omkostninger (under 1,5% om året), hvilket gav betydelige muligheder for at øge investeringerne og antal­let af beskæftigede (figur 5).
If, however, these figures are adjusted to exclude agriculture, where over half of those employed are selfemployed and which experienced a substantial decline in employment throughout the period, a slightly different picture emerges.
De selvstændiges andel af den sam­lede beskæftigelse i industri og ser­vicefag steg i alle EU­landene, men kun i fire lande — Irland, Portugal, Finland og Sverige — var andelen mere end ét procentpoint højere i 1994 end i 1987.
As noted above, an increase in the employmentintensity of growth needs to be accompanied by a re straint on real wage increases in order to keep down costs of production and avoid higher labour costs squeezing profits.
Nok har de ansvar­lige politikere forsøgt at sætte for­nyet skub i oprettelsen af små virksomheder, specielt i perioder med høj og stigende arbejdsløshed, men i det omfang det er lykkedes, synes succesen at være blevet opve­jet af en stigning i andelen af små virksomheder, der går ned i sådan­ne perioder, og det problem er langt vanskeligere at løse ad politisk vej.
In other words, average real wages per person em ployed — or, more precisely, average real labour costs — need to increase by less than output (or value-added) per person employed to leave room for employers to be able to expand the size of their work forces without suffering lower profits and, therefore, having less finance for investment.
I 12 af de 15 EU­lande steg arbejds­kraftens produktivitet også mere end de gennemsnitlige arbejdskraft­omkostninger. De tre undtagel­ser var Luxembourg, Sverige og Storbritannien, hvor stigningen i de gennemsnitlige arbej dskraftomkost­ninger til en vis grad pressede fortje­nesten ned.
Again this was accompanied by a rise in profits rather than increased numbers of jobs.
Det var desuden også tilfældet i USA, hvor de gennemsnit­lige arbejdskraftomkostninger i den­ne periode også steg mere end arbejdskraftens produktivitet.
Real labour costs also grew faster than labour productivity in the US and Japan over this period despite the more employmentintensive pattern of growth that both achieved as compared with Europe.
Lønstigninger og produktivitet sektorer i de seneste år, hvoraf mange dækker nye behov, som har udviklet sig dels som følge af højere realindkomster pr. indbygger og den teknologiske udvikling, f.eks. forretningsservice, edb­virksomhed og telekommunikation samt rekre­ative aktiviteter, dels som følge af voksende social bevidsthed og inter­esse for miljøet, f.eks. ældrepleje og omsorgsarbejde, mere effektiv af­faldsbehandling og genbrug.
Growth, therefore, needs to be underpinned by employmentcreating investment, which will both provide jobs directly and raise productive capacity so that growth is not brought prematurely to an end by inflationary pressure and the jobs created can be sustained in the longer-term.
Der er også sket en stigning i beskæfti­gelsen i instrumentindustrien, hvilket til dels kan tilskrives miljøbeskyttelsesforanstaltninger ne, men nok mere generelt de føren­de europæiske producenters store internationale konkurrenceevne på dette område.
During the recession between 1990 and 1994, the relative numbers of selfemployed outside agriculture expanded in all but five Member States, though again the rise was in most cases comparatively small.
Mange af de aktivite­ter, hvor der har været tale om en nettostigning i beskæftigelsen un­der recessionen, indebærer tilveje­bringelse af kollektive goder eller tjenesteydelser og er derfor i vidt omfang enten placeret i den offent­lige sektor eller finansieret af det offentlige.
In Belgium, Denmark, France and the UK, where there was a fall, this reversed the growth which had taken place in the growth period leaving the share of selfemployment in the total either the same as or lower than 7 years earlier. lier.
Samtidig er der en vok­sende tendens til, at den private sektor inddrages gennem partner­skaber mellem den private og den offentlige sektor eller udliciteringer (privatisering).
Despite the recession, significant growth of employment has occurred in a number of service sectors in recent years, many of these meet ing new needs which have been
En stor del af de nye arbejdspladser, der er oprettet, lig­ger desuden i små og mellemstore virksomheder, som tegner sig for ca. 70% af beskæftigelsen i den private sektor, og som er ansvarlige for rundt regnet 80% af stigningen i
In the Union as a whole over the period of high employment growth, labour productivity grew by just under 2% a year as already noted. This was significantly higher than the rise in real labour costs (under
Udviklingen i arbejdskraftens produktivitet og arbejdskraft­omkostninger, 1985­94
Growth in labour productivity and real labour costs, 1985-94
På trods af recessionen har der kun­net registreres en markant stigning i beskæftigelsen i en række service­
In 12 of the 15 Member States, la bour productivity growth also exceeded the rise in average labour costs.
Resumé og konklusioner : Tendenser og strategier beskæftigelsen i den private sektor siden midten af 1980'erne.
Summary and conclusions : trends and strategies
Der findes ingen pålidelige tal for beskæftigelsen inden for miljøaktiviteter, men overslag fra EU's Arbejdsstyrkeundersøgelse tyder på, at ca. 1,5 mio. mennesker, godt 1% afalle i beskæfti gelse, i 1993 i EU arbejdede i sektorer med tilknytning til miljøbeskyttelse.
Although there are no reliable figures for em ployment in environmental activities, estimates from the Community LFS suggest that almost 172 million people, just over 1% of the total in work, were employed in sectors associated with environmental protection in the Union in 1994.
Næsten 500.000 af disse var beskæftiget inden for spildevandsog affaldsbehandling, 250.000 inden for vandforsyning og godt 90.000 inden for genindvinding og genbrug.
Almost 500 thousand of these were in sewage and waste disposal, 250 thousand in the water industry and just over 90 thousand in recycling.
Resten arbejdede i instrumentindustri en, hvor kun en lille del af produktionen vedrører måle-, kontrol- og filtreringsanordninger.
The rest were in instrument engineering, only a small part of the output of which takes the form of measuring, control and filtering devices.
Fra 1985 til 1992 steg beskæftigelsen i disse sektorer med gennemsnitligt 3% om året i EU, hvilket er mere end dobbelt så meget som i de øvrige sektorer.
Between 1985 and 1992, employment rose by over 3% a year in the Union, well over twice the rate in other sectors.
Den procentvise andel af dem, der var beskæftiget på miljøområdet, var forholdsvis høj i Storbritannien, Frankrig og Tyskland i 1994 og langt under EU-gennemsnittet i Grækenland og Portugal, men bortset fra disse lande er der ikke nogen klar tendens til, at beskæftigelsen i miljø sektorerne varierer efter det økonomiske udvik lingsniveau.
The relative numbers em ployed were comparatively high in the UK, France and Germany in 1994 and much lower than the Union average in Greece and Portugal, though these countries apart there is no apparent tendency for employment in these sectors to vary with the level of economic development.
Det offentlige, det være sig den centrale eller den lokale forvaltning, er dog fortsat af afgørende betydning for de fremtidige udsigter for væk sten i beskæftigelsen.
While sectors which are major sources of pollution are vulnerable to job losses as protection measures are strengthened, there is little evidence that their international competitiveness is likely to be damaged as a result.
I miljøsektorerne, som analyseres separat i rapportens del III, kapitel 2, er an tallet af beskæftigede i det seneste tiår steget ca. dobbelt så meget som beskæftigelsen generelt i EU og synes at fortsætte med at stige i samme takt, selv om meget dog af hænger af den fremtidige lovgivning og/eller indførelse af skatter og afgifter for at tilskynde til flere miljøbeskyttelsesforanstaltninger, som f.eks. filtrering af emissioner eller effektiv bortskaffelse af affald samt rensning af forurenede arealer (se det indrammede felt og del III, kapitel 2).
Indeed, their position in world markets and prospects for longterm growth could be improved by early adaptation of processes of production and products to tougher environmental standards.
De sektorer, som er de største forureningskilder, er sårbare over for jobtab, efterhånden som miljøkravene skærpes, men der er ikke meget, der tyder på, at det vil medføre en forringelse af deres internationale konkurrenceevne.
stimulated by rising levels of real income per head and technological advance, such as business and computer-related services and telecommunications, and leisure and recreational activities, and by grow ing social and environmental awareness, such as care for the elderly and infirm, improved sanitation and recycling.
Deres position på verdensmarkederne og deres vækst muligheder på lang sigt kan meget vel blive styrket, hvis de på et tidligt tidspunkt tilpasser deres produktionsprocesser og produkter til de skærpede miljøkrav.
Growth of employment, however, has occurred in instrument engineering, partly boosted by environmental protection measures, but more generally reflecting the high level of international competitiveness of the leading European manufacturers in this industry.
Sådanne initiativer kan bidrage til at imødekomme lokale behov, der er opstået som følge af den forbedrede levestandard eller ændringer i adfærdsmønsteret og hidtil ikke er blevet dækket tilfredsstillende af den private sektor eller det offentlige; samtidig er det et middel til at øge beskæftigelsen.
Many of the activities where net job creation occurred during the recession involve the provision of collective goods or services and are, therefore, to a significant extent either located in the public sector or funded by government.
Som nævnt har personlige og kollektive tjenesteydelser været et af områderne med kraftigst vækst i beskæftigelsen under recessionen, og der er mulig heder for en endnu stærkere ekspansion i de kommende år.
At the same time, there is an increasing shift towards more private sector involvement through private-public sector partnerships or contracting-out (privatisation).
De områder, hvor potentialet for dækning af lokale behov kunne medføre oprettelse af ganske mange nye arbejdspladser — mellem 140.000 og 400.000 om året ifølge makroøkonomiske model
Moreover, a high proportion of the new jobs created were in small and medium-sized businesses, which account for some 70% of employ ment in the private sector and which have been responsible for an estimated 80% of private sector employment growth since the mid1980s.
Der er heller ikke grund til at forvente, at indførelse af mere omfattende miljøbeskyttelsesforanstaltninger i EU vil indvirke negativt på beskæftigelsesniveauet eller oprettelsen af nye arbejdspladser.
There is also little evidence that employment levels or the rate of job creation will tend to suffer if more extensive environmental protection measures are implemented in the Union.
Der vil nødvendigvis ske en for skydning i beskæftigelsen mellem de forskellige sektorer, som på kort sigt kan forårsage en midlertidig stigning i arbejdsløsheden, men så længe den samlede efterspørgsel og realindkomstniveauet kan opretholdes, vil jobtab i nogle sekto rer generelt blive opvejet af nye job i andre sektorer.
Though there will inevitably be a shift of em ployment between sectors, which might in the short-term cause a temporary rise in unemployment, so long as aggregate demand and real income levels are maintained, the job losses in some sectors will tend to be compensated by job gains in others.
Det gælder i høj grad også for den foreslåede politiske pakke om en COrenergiaf-gift i hele Unionen kombineret med nedsættelser af arbejdsgivernes sociale bidrag, som tager sigte på at nedbringe arbejdskraftomkostningerne.
This applies a fortiori to the proposed policy package combining the imposition across the Union of a C02/energy tax with reductions in employers' social contributions de signed to reduce the costs of employment.
Modelsimulationer tyder på, at en sådan pakke vil give "dobbelt bonus", idet den både vil be grænse forbruget af fossilt brændsel og de deraf følgende skader på miljøet og samtidig øge antal let af personer i beskæftigelse (se del III, kapitel 2 vedrørende nærmere enkeltheder).
Model simulations indicate that such a package stands to achieve the 'double dividend' of reducing fossil fuel use and, therefore, environmental damage while increasing the numbers in employment (see Part III, Section 2 for details).
simulationer — er bl.a. hjemmeservice, børnepasning, de nye informations- og kommunikations-
Nevertheless, the role of government, whether central or local, remains critical to the future prospects for employment growth.
- fagforbundenes medvirken til at fastholde lønningerne på et ni veau, der ligger over, hvad markedet kan bære,
(including helping to overcome institutional and regulatory obstacles, financial barriers (such as high indirect labour costs) and training problems) as well as im provements in Structural Fund operations (see Box).
- sociale holdninger til, hvad der er en acceptabel løn, hvilket ofte kan være lige så vigtigt for fastsættelsen af den nedre løngrænse som fagbevægelsen indflydelse eller lovgivningen om minimumslønninger,
implementation of taxes and charges to stimulate the expansion of protective measures, such as filtering emissions or disposing of waste effectively, and cleanup operations (see Box and Part III, Section 2).
Følgelig har man i mange EU-lande overvejet forskel lige foranstaltninger med det for mål at nedbringe omkostningerne ved at ansætte og beskæftige unge og/eller lavt kvalificerede arbejdstagere ved at mindske de sociale byrder — dvs. socialsikringsbidragene.
Local employment initiatives the interaction between the tax and social benefit system which may create disincentives for those out of work to take up jobs on low wages or deter movement between low paid jobs because of high marginal net deduction rates on low incomes.
I flere EU-lande er der i de seneste par år gennemført selektive foranstaltninger af denne art (se del III, kapitel 3 vedrørende en keltheder).
Point 3: Reducing nonwage labour costs to stimulate job creation
- teknologier, hjælp og rådgivning til unge, bedre boliger, sikker hedstjenester, lokale offentlige transporttjenester, byfornyelse, nærbutikker, turisme, audiovisuelle tjenester, lokal kulturudvikling samt affaldsforvaltning og de førnævnte miljøsektorer.
These are a means both of meeting local needs, which arise from improving stand ards of living or changing pattern of behaviour, and which have so far been inadequately catered for either by the private sector or by public authorities, and of increasing the rate of job creation.
Disse om råder er fremhævet i en nylig meddelelse fra Kommissionen (KOM(95) 273 fra juni 1995), som også indeholder forslag til forskelli ge foranstaltninger, som EU-lande ne kan gennemføre for at støtte udviklingen af aktiviteter på disse områder (herunder medvirken til at overvinde institutionelle og lovgivningsmæssige hindringer og økonomiske barrierer (såsom høje indirekte arbejdskraftomkostninger) og uddannelsesproblemer) samt forbedring af strukturfondsforanstaltningerne (se det indrammede felt).
As noted above, personal and collective services have been a major area of job growth even during the recession and offer the potential for even more significant expansion in the years ahead.
sociale bidrag, som arbejdsgiver ne skal bære, og som føjer et fast element til arbejdskraft omkostningerne udover den løn, der rent faktisk udbetales til ar bejdstagerne,
At the same time, in most Member States, concern about labour costs being too high at the lower end of the scale has been matched by an equal concern to preserve the protection of workers who are already low paid and who are vulnerable to potential exploitation.
- samspillet mellem skattesystemet og det sociale sikkerhedsnet, som kan afholde de arbejdsløse fra at påtage sig et lavtlønnet job eller hæmmer mobiliteten mellem lavtlønnede job på grund af høje nettomarginaltræk i lave indkomster.
This in cludes a large number of women, who are the target of equal opportunity policies throughout the Union (the commitment to which was emphasised at the Essen Sum mit as noted above).
Punkt 3: Nedbringelse af de ikke-lønmæssige arbejdskraftomkost ninger for at fremme beskæftigelsen
A pure market solution involving the dismantling of institutional and legislative arrangements and fundamental changes in social attitudes has, therefore, been widely rejected.
Arbejdsgivernes lovpligtige social sikringsbidrag kan variere ganske betydeligt i EU — fra 29% af ar bejdskraftomkostningerne i Italien, ca. 25% i Belgien, Frankrig og Spa nien til ca. 10% i Irland og Storbritannien og under 5% i Danmark.
The high and persistent levels of un employment in the Union coupled with the observation that a large proportion of the unemployed have relatively low levels of skills and qualifications, and, therefore, relatively low levels of productivity, has focused attention on the cost of em ployment, particularly of those with low skills.
I de fleste EU-lande udgør socialsikringsbidragene desuden samme procentvise andel af arbejdskraft omkostningerne ved de lave lønninger som ved de høje og i nogle tilfælde endda mere.
Specifically, policy concern has centred on the various factors in the Union which seem to set a floor to labour costs for such people and result in them being higher than their potential contribution to the value-added of a business in which they might be employed, so deterring their recruitment.
De sociale bidrag er generelt også langt højere i EU end i de konkurrerende økonomier.
• institutional and other constraints on the geographical and occupational mobility of labour with scarce skills;
I USA udgjorde de lovpligtige bidrag f.eks. under 10% af omkostningerne ved at beskæftige en person på en gen nemsnitsløn i 1993.
• the influence of trade unions in maintaining wages at above the market clearing level;
Men ikke-lov-pligtige bidrag, som f.eks. udgifter til sygeforsikring, synes at være højere end i Europa, hvilket udligner forskellen noget.
Attention has, therefore, been focused on ways of reducing labour costs to employers, to give them more incentive to create jobs, with out reducing the income received by those on low rates of pay.
For mange lavtlønnede i USA betaler arbejdsgiverne dog kun meget lidt eller slet intet til sådanne omkostninger, og det resulterer i den store forskel i beskæftigelsesomkostninger i bunden af lønskalaen mellem USA og Europa.
In consequence, measures have been considered in many Member States for lowering the cost of employing young and/or low skilled people through reducing social charges — ie social security contributions.
Ifølge EU's seneste undersøgelse af arbejdskraftomkostningerne fra 1992 varierede de indirekte arbejdskraftomkost-
In a number of Member States, selective measures of this kind have been introduced in the past year or two (see Part II, Section 3 for details).
Det omfatter et stort antal kvinder, som er målgruppen for ligestillingspolitiske tiltag overalt i EU (hvortil Det Europæiske Råd i Essen som nævnt erklærede sin fulde opbakning).
social attitudes on what constitute acceptable wages which can often be as powerful in set ting a floor as trade unions or minimum pay legislation;
Den vedvarende høje arbejdsløshed i EU tilligemed den konstatering, at en stor del af de arbejdsløse har forholdsvis ringe kvalifikationer og derfor også en forholdsvis lav produktivitet, har rettet opmærksomheden mod omkostningerne ved at have folk i beskæftigelse, specielt folk med ringe kvalifikationer.
The areas where the potential for meeting local needs could provide substantial numbers of new jobs — some 140-400 thousand a year according to macroeconomic model simulations — include home help services, child care, new information and communication technologies, assistance to young people, better housing, security, local public transport services, revitalisation of urban areas, local shops, tourism, audio-visual services, local cultural development as well as waste management and the other environmental sectors noted above.
Politikerne har specielt interesseret sig for de for skellige faktorer i EU, som tilsyneladende sætter en nedre grænse for arbejdskraftomkostningerne for denne gruppe, og som gør, at disse omkostninger er højere end de på gældendes potentielle bidrag til værditilvæksten i en virksomhed, hvor de eventuelt kunne finde be skæftigelse, hvilket vil afholde ar bejdsgiveren fra at ansætte dem.
These areas were identified in a recent Commission Communication (COM(95) 273, June 1995), which also suggested measures which Member States might take to encourage the development of activities in these areas social charges levied on em ployers which serve to add a fixed element to labour costs
Beskæftigelsen og strukturfondene ninger (som omfatter ikke blot arbejdsgivernes lovpligtige social sikringsbidrag, men også uddannelsesomkostninger, bidrag til private forsikringsordninger og andre bi drag, men ikke løn i ferier, under sygdom o.lign. samt bonus) inden for industrien fra ca. 30% af de samlede omkostninger ved at have en person i beskæftigelse i Belgien, Frankrig, Italien og Sverige (hvor de var over 31%) til under 20% i Irland og Luxembourg, 15% i Stor britannien og under 4% i Danmark.
Employment and the Structural Funds labour costs in Italy, around 25% in Belgium, France and Spain, to around 10% in Ireland and the UK and under 5% in Denmark.
I USA og Japan var de gennemsnit ligt ca. 22%, hvilket var mere end i de sidstnævnte lande og nogenlunde det samme som niveauet i Tyskland. land.
In most Member States, moreover, they are the same proportion of labour costs at low earnings levels as at higher levels, in some cases more.
De skal ved hjælp af forskellige instrumenter (herunder især Socialfonden, Regionaludviklingsfonden og Samhørighedsfonden) støtte den generelle udvikling inden for EU's område, som er afgørende for opretholdelsen af beskæfti gelsen på lang sigt, men de medvirker også til at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden og langtidsledigheden og hjælper ar bejdstagerne med at tilpasse sig ændringer i industrien.
Their aim, through various instruments (including, in particular, the Social Fund, the Regional Development Fund and the Cohesion Fund), is to encourage overall territorial development which is vital for maintaining employment over the long-term, though they also help to combat youth and longterm unemployment as well as to assisting workers to adapt to industrial change.