natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Til gengæld anslås beskæftigelsen i forarbejdningsindustrien i Tjekkoslovakiet at være faldet med ca. 6% i 1992 efter et fald på 9% i 1991, hvilket er langt mindre end faldet i
In Czechoslovakia, on the other hand, employment in manufacturing is estimated to have declined by around 6% in 1992 following a fall of 9% in 1991, much less than the fall in industrial production, while employment in other parts of industry seems to have changed by relatively little.
I Tjekkoslovakiet for eksempel beskæftigede de 1,7 mio. små virksomheder og enkeltmandsvirksomheder, som var oprettet ved udgangen af 1992, kun 700.000 ar bejdstagere (samt 700.000 selv stændige, for hvilke virksomheden var hovedbeskæftigelsen frem for et bierhverv ved siden af et andet job), hvilket kun var ca. 400.000 flere end ved årets begyndelse.
Employment in agriculture rose in Romania in both 1991 and 1992, as a result of the privatisation of land. In the other countries apart from
Den seneste udvikling i beskæftigelsen i Central­ og Østeuropa væk tale om et meget begrænset antal jobs, der kun tegner sig for ca. 1% eller mindre af den samlede beskæftigelse.
Recent employment developments in Central and Eastern Europe
De overslag, der er foretaget, tyder på, at beskæftigelsen i servicesekto­ren i 1992 faldt i Bulgarien og Ru­mænien — i sidstnævnte land kun med 1% — og forblev stort set uæn­dret i Polen, mens den steg i Tjek­koslovakiet og Ungarn.
Czechoslovakia and Hungary. Within services, a major growth areas seems to have been distribu­tion, hotels and restaurants, for which all countries apart from Bul­garia show an expansion in employment even though the many very small businesses which increasingly are coming to charac­terise these activities are almost certainly underrecorded.
Inden for servicesektoren synes de vigtigste vækstområder at have været distri­bution og hotel­ og restaurations­virksomhed, hvor alle landene, bortset fra Bulgarien, har haft en vækst i beskæftigelsen, også selv om mange af de meget små virksom­heder, som i stigende grad kommer til at præge disse aktiviteter, for­mentlig ikke er registreret.
relevant to note that while the first wave of the so-called large pri­vatisation (ie relating to large enterprises) occurred in 1992, this really only meant that the owner­ship of the enterprises included was transferred from the state to private individuals (through the distribution of coupons). The man­agement of the enterprises affected remained largely the same and there was little change in the way they operated.
industriproduktionen, mens be­skæftigelsen i andre dele af indu­strien synes at have ændret sig forholdsvis lidt.
In Hungary, estimates suggest that manufacturing employment fell by 8% > , only slightly less than the year before and on a similar scale to the decline in output.
På baggrund af denne tilsyneladende forøgelse af overbemandingen — eller social be­skæftigelse — er det relevant at be­mærke, at da den første bølge af såkaldt større privatisering (dvs. privatisering af de store virksomhe­der) gennemførtes i 1992, var det kun ensbetydende med, at ejerska­bet af de pågældende virksomheder blev overført fra staten til private (via en form for folkeaktier).
The only figures for unemployment which existed in 1992 for three of the five countries are for those register­ing at labour offices (the exceptions are Hungary and Poland where La­bour Force Surveys have been established).
Ledel­sen i de pågældende virksomheder forblev stort set den samme, og der skete ingen større ændringer i hver­ken ledelsesform eller ­metoder.
As is well known, these are liable to give a misleading indi­cation both of the rate at any one time (because significant numbers do not register and because some of those on the register will either be in work or not actively looking for a job) and of changes over time (because the regulations applying to re­gistration are liable to change).
Det andet område, som var stærkt underudviklet under det tidligere styre, er bank­ og finanssektoren og dertil knyttede tjenesteydelser.
The other area which was signifi­cantly underdeveloped under the former regime is banking, finance and related services.
Selv om det anslås, at beskæftigel­sen i denne sektor er vokset i de fleste lande i 1992 — med Polen som eneste undtagelse — er der stadig­
Although jobs in this sector are estimated to have risen in most countries in 1992 — Poland being an exception — they are still very small in number, ac­counting for only around 1% or less of total employment.
De eneste arbejdsløshedstal, der fandtes i 1992 for tre af de fem lan­de, er tallene for, hvor mange der var registreret som arbejdsløse på arbejdsformidlingskontor erne (undtagelserne er Ungarn og Polen, hvor der er indført arbejdsstyrkeun­dersøgelser).
By contrast, employment in health and educa­tion, a much larger sector, either remained unchanged — in Hungary and Romania — or declined in 1992.
Som bekendt kan dis­se tal meget let give et fejlagtigt indtryk både af arbejdsløshedspro­centen på et givet tidspunkt (fordi
With the exception of Czechoslova­kia, where the registered rate fell
I Ungarn tyder overslag på, at be­skæftigelsen i forarbejdningsindu­strien faldt med 8%, hvilket kun er en smule mindre end året før, og nogenlunde det samme som ned­gangen i produktionen.
The largest fall in industrial em­ployment in 1992 occurred in Romania, where it is estimated to have been as much as 15%) in manu­facturing, following a fall of 10% in 1991. The scale of the decline, how­ever, was still much less than the reduction in industrial output.
Udviklingen i beskæftigelsen i de enkelte sektorer i Central- og Østeuropa, 1990-1992
Changes in employment by sector in Central and Eastern Europe, 1990-1992
Men netop derfor og fordi disse nye virksomheder, som tidligere nævnt, hovedsagelig er små virk­somheder, er data om ændringer i beskæftigelsen i servicesektoren særligt upålidelige.
The estimates which have been made suggest that employment in services in 1992 declined in Bulga­ria and Romania — in the latter by only 1% — remained broadly un­changed in Poland and increased in
Den seneste udvikling i beskæftigelsen i Central­ og Østeuropa
Recent employment developments in Central and Eastern Europe
Arbejdsløsheden i Central- og Østeuropa, 1991 og 1992
Unemployment rates in Central and Eastern Europe, 1991 and 1992
16 ganske mange ikke lader sig regi­strere, og fordi nogle af dem, der er registreret, enten er i beskæftigelse eller ikke er aktivt arbejdssøgende) og af ændringer over tid (fordi reglerne om registrering ofte æn­dres).
While there was sign of a slowdown in the rate of increase in Poland, where the rate rose to 13.6%) at the end of 1992 from 11.6% > at the end of the pre­vious year, this was much less the case in the other three countries (Graph 51). 12
Arbejdsløsheden for mænd og kvinder i Central- og Østeuropa, 1991 og 1992
Unemployment rates of men and women in Central and Eastern Europe, 1991 and 1992
Stigningen var særlig kraftig i Un­garn, hvor den registrerede arbejds­løshedsprocent voksede fra 7,7% ved udgangen af 1991 til 13,5% tolv måneder senere (selv om tallet fra Arbejdsstyrkeundersøgelsen ved udgangen af 1992 var væsentligt lavere, nemlig 10,4%).
Unemployment also continued to rise significantly in Bulgaria in 1992 to over 15%o at the end of the year as compared with an average rate of under 11%) in 1991.
Stigningen var kun en smule mindre udtalt i Rumænien, hvor arbejdsløshed offi­cielt ikke eksisterede før udgangen af 1990 — det var senere end i de øvrige lande. Her nåede arbejdsløs­hedsprocenten i december 1992 op på 8,4% fra kun 3% året før.
In Bul­garia, moreover, the results of the Census of Population suggested that the actual numbers of unem­ployed, defined according to international conventions, was around 100 thousand — over 15% — more than the registered numbers.
Arbejdsløsheden fortsatte også med at stige kraftigt i Bulgarien i 1992 til over 15% ved årets udgang sam­menholdt med et gennemsnit på un­der 11% i 1991.
The most marked features of unem­ployment throughout the region
i økonomien i 1993 eller 1994.1 Rumænien håber man på, at arbejdsløsheden kan holdes på et niveau mellem 9 og 12%, selv om det kan blive vanskeligt, hvis der samtidig føres en politik, der tager sigte på at nedbringe inflationen fra 200% til 70-80%, mens subsidierne til for brugsvarer afvikles (fra 1. maj 1993), og den tilbageværende pris kontrol gradvis lempes.
Recent employment developments in Central and Eastern Europe ployment can be kept within the range 9-12% > , though this may be difficult if at the same time policy is aimed at reducing inflation from 200%o to 70-80%) while subsidies on consumer goods are withdrawn (as from the 1st May 1993) and remaining price controls are gradually relaxed.
Antallet af arbejdsløse, som har været uden arbejde i over et år, steg markant i 1992 i alle de lande, for hvilke der foreligger data.
a year increased markedly in 1992 in all countries for which data are available.
I Polen hørte ca. 44% af de arbejdsløse til denne kategori ved udgangen af 1992, mens 13% havde været uden arbejde i mere end to år.
In Poland, some 44% of the unemployed fell into this ca tegory at the end of 1992, while 13% had been out of work for more than two years.
I Ungarn, hvor den voldsomme stigning i ar bejdsløsheden fandt sted lidt senere, i december 1992, havde 30% af alle, der modtog arbejdsløshedsydelser, været uden arbejde i mere end et år.
In Hungary, where the steep rise in unemployment was more recent, in December 1992, 30%) of benefit recipients had been receiving benefits for more than a year.
I Rumænien, hvor ar bejdsløsheden først blev registreret i begyndelsen af 1991, havde 26% af det samlede antal registrerede været uden arbejde i mere end 9 måneder.
In Romania, where unemployment only manifested itself at the beginning of 1991, 26% of the total number registered had been out of work for more than nine months.
I alle landene er perspektiverne for beskæftigelsen på kort og mellem lang sigt i høj grad påvirket af, hvor hurtigt reformprogrammerne vil blive gennemført fremover — her tænkes ikke så meget på, hvor hurtigt de store statslige virksomheder privatiseres, men mere på, hvor lang tid det vil tage at ændre ledelsesmetoder og -principper med hen blik på en mere markedsorienteret styring i stedet for opfyldelse af sociale formål som f.eks. bevarelse af arbejdspladser.
are, first, that disproportionate numbers of those out of work are young people; second, that an in creasing proportion have been unemployed for a long time; and, third, that less skilled people are much more affected than more skilled, though in some countries, eg Poland, unemployment is also a significant problem among skilled workers.
Overalt i regionen vil denne proces uundgåeligt resultere i omfattende tab af arbejdspladser. pladser.
The first two features, as to some extent the third, are are flection of the inadequate rate of new job creation, which is far too low to provide employment both for those entering the job market for the first time and for those who have been thrown out of work.
I Tjekkoslovakiet udgjorde de lang tidsledige på trods af faldet i ar bejdsløsheden i løbet af 1992 30% af alle arbejdsløse ved årets udgang.
In Czechoslovakia, despite the fall in unemployment during 1992, the longterm unemployed represented 30% of the total by the end of the year.
De mest markante træk ved ar bejdsløsheden overalt i regionen er for det første, at uforholdsmæssigt mange af de arbejdsløse er unge.
In all the countries, the prospects for employment in the short and medium-term are greatly affected by the future pace of the reform programme — in particular, not so much the speed with which the larger state enterprises are privatised but more especially the time horizon over which the criteria by which they are managed are changed to emphasise market as opposed to social objectives, such as job preservation.
Polen, også er et stort problem blandt fag lærte arbejdere.
In Poland, the rate of unemployment among those aged under 25 was around 30% at the end of 1992, while in Hungary, it was approach ing 20% (both figures from LFS).
De første to forhold og i et vist omfang også det tredje er udtryk for, at det ikke er lykkedes at skabe tilstrækkeligt med nye jobs; tværtimod er der alt for få nye jobs til at skabe beskæftigelse både til dem, der kommer ind på arbejdsmarkedet for første gang, og til dem, som har mistet deres arbejde.
In Romania, well over half of those reg istered as unemployed in December 1992 were under 30, while in Bulgaria, the figure was around 45%.
Mens der var tydelige tegn på en forbedring i den økonomiske situation i dele af regionen i 1992, er det fortsat uklart, om denne udvikling vil fortsætte, og om den vil brede sig til de øvrige lande.
While there were clear signs of an improvement in the economic situation in parts of the region in 1992, it remains unclear, whether this will be sustained and whether it will spread to other parts.
I Polen var arbejdsløshedsprocenten blandt unge under 25 år ca. 30% ved udgangen af 1992, mens den i Ungarn var tæt ved 20% (begge tal stammer fra arbejdsstyrkeundersøgelser).
Although in Czechoslovakia, the rate of unemployment among the young is lower than for the other countries, it was still almost twice as high as the average rate for the workforce as a whole at the end of 1992.
I Rumænien var over halv delen af dem, der var registreret som arbejdsløse i december 1992, under 30 år, mens tallet for Bulgariens vedkommende var ca. 45%.
Moreover, the fall in the rate was less than for other age groups during the year.
Det er fortsat et stort spørgsmål, om det vil lykkes at opnå en så høj økonomisk vækstrate, at der kan skabes tilstrækkelig beskæftigelse i andre sektorer til at opveje disse tab.
It remains to be seen whether economic growth can be achieved at a rate high enough to create sufficient employment in other sectors to compensate for these losses.
Dette kommer til at afhænge ikke blot af den politik, der føres inden for hvert enkelt land, men også af, hvorvidt det i fællesskab lykkes disse lande at fastholde en økonomisk ekspansion, samt af væksten i EF og i andre egne af verden, som er en væsentlig forud sætning for den vækst i samhandelen, der er afså afgørende betydning for omstruktureringen og udviklingen i disse lande.
This will depend not only on the policies pursued within each of the countries, but also on their collective success in securing economic expansion as well as on growth in the Community and other parts of the world, both of which are essential to provide the growth in trade which is critical for restructuring and development.
I Polen forudser regeringens prognoser en vækst på 2% i 1993, mens der i Ungarn er håb om, at der på trods af de restriktive foranstaltninger, der indførtes i september 1992, bliver tale om et vist opsving
In Poland, the government forecast is for growth of 2% in 1993, while in Hungary, there is hope that despite the restrictive measures implemented in September 1992, there will be some recovery in the economy in 1993 or 1994. In Romania, it is hoped that unem
Selv om ungdomsarbejdsløsheden i Tjekkoslovakiet er lavere end i de øvrige lande, var den næsten dob
The numbers of unemployed who had been out of work for more than
Der er enorme forskelle i løn- og arbejdskraftomkostningerne i EF, som skyldes tilsvarende forskelle i produktiviteten.
There are extreme variations in wages and labour costs across the Community which reflect major differences in productivity.
Også arbejdsstyrkens uddannelsesniveau er tilsvarende uensartet.
Variations in the educational attainment levels of the workforce are equally wide.
Der er dog kun tale om meget begrænsede bevægelser i arbejdsstyrken mellem EF-landene.
There is, however, very little movement of labour between Member States.
forskellige egne af EF — som i dag er meget skævt fordelt (kort 9) — er et centralt element i Maastricht­Traktaten.
There can be some difficulties in striking the balance between econ­omic and social objectives.
Det kan være vanskeligt at opnå den rette balance mellem økonomi­ske og sociale målsætninger.
While wage levels may need to be low in relation to labour productivity in areas with excess labour supply — and high unemployment — in order to attract businesses to invest and create jobs, they should not be so low as to jeopardise social cohesion.
Lønni­ veauerne skal være lave i forhold til arbejdskraftens produktivitet i de områder, hvor der er et for stort udbud af arbejdskraft — og høj ar­bejdsløshed — for at få virksomhe­der til at investere i disse områder og skabe nye arbejdspladser, men de må ikke være så lave, at det
Similarly, while it is desirable, and legitimate, to raise standards of health and safety at work and im­prove working conditions generally in many parts of the Community, this must be weighed against the
Andelen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder i beskæftigelse, 1991
Workingage population in employment, 1991
% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder
% working­age population
Samtidig er man interesseret i, at de lønniveauer, ansættelsesbetin­gelser og arbejdsvilkår, der er gæl­dende på disse markeder, er forenelige med opfyldelsen af de so­ciale velfærdsmålsætninger, som Den Økonomiske Union også skulle bidrage til.
Equally, there is a concern that pay levels, and the terms and conditions of employment prevailing in these markets, should be compatible with the achievement of the social wel­fare objectives which economic union is intended to facilitate.
Specielt bestræbelserne på at skabe større økonomisk og social samhørighed ved at udjævne forskellene i indkomst pr. indbyg­ger og opnå bedre ligevægt mellem beskæftigelsesmulighederne i de
In particular, the pursuit of greater economic and social cohesion, in the form of a narrowing of disparities in income per head and an improved balance of employment opportuni­ties across the Community — which at present vary widely (Map 9) — is a key commitment in the Maastricht Treaty.
Er vi på vej mod et integreret EF-arbejdsmarked?
cost involved to businesses concerned and the possible adverse effects on employment creation.
bringer den sociale samhørighed i fare.
These effects should also tend to result from the increased mobility of business and finance.
På samme måde gælder det, at det er både ønskeligt og legitimt at højne sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og forbedre arbejdsvilkårene generelt i mange egne af EF, men det skal afvejes imod de omkostninger, det indebærer for de pågældende virksomheder, og imod de eventuelle negative virkninger, det kan have for oprettelsen af nye arbejdspladser.
In other words, insofar as there is a tendency for capital to move to areas where la bour is relatively abundant, where wages are relatively low and where investment opportunities remain to be exploited, this should also support convergence in labour market conditions.
hvor der er mangel på arbejdskraft, og også lettere for virksom heder at rekruttere arbejdskraft fra andre steder i EF.
important means for people living in areas of high unemployment to find work.
Resultatet skulle derfor være en udjævning af forskellene i udbuds- og efterspørgselssituationen på de lokale ar bejdsmarkeder og færre tilfælde af mangel på bestemte kvalifikationer og dermed også færre potentielle begrænsninger for produktion og effektivitet.
At the margin, there fore, it could still have a role to play in the future in helping to equalise employment opportunities across the Community.
set hvor vedkommende bor, end som en tilpasningsmekanisme på ar bejdsmarkedet.
Increased flows of capital on the scale required to narrow the gap in economic per formance and prosperity between rich and poor regions across the Community depend, in large measure, on there being profitable opportunities to exploit in the poorer areas.
Der er således me get overbevisende argumenter imod, at en massiv flytning af ar bejdskraft fra de fattige til de mere velstående regioner skulle være ønskelig, ikke mindst på grund af det deraf følgende indkomsttab i først nævnte region og det ekstra pres på den sociale og fysiske infrastruktur i sidstnævnte region, som normalt vil være resultatet.
While this depends partly on labour being available in these areas at relatively low cost, wage levels — and costs of production more generally — are only one element in the profitability equation.
Teorien om arbejdsmarkedet s integration
The movement towards a more integrated European labour market has, in practice, taken two forms.
I det omfang, sådanne bevægelser finder sted — og i det omfang ud buds- og efterspørgselsvilkårene indvirker på lønniveauerne — skulle det desuden medføre en udjævning af lønforskellene mellem de forskellige dele af EF.
Indeed, in principle — under certain simplifying assumptions — both wages and labour market conditions across the Community would fully converge over time even if there were no movement of labour at all so long as capital was perfectly mobile.
Disse virkninger skulle blive yderligere for stærket af virksomhedernes og kapitalens øgede mobilitet.
Under the same assumptions, convergence would also follow if labour were perfectly mobile and capital did not move.
Det vil med andre ord sige, at hvis det er korrekt, at kapitalen normalt vil be væge sig til de områder, hvor der er et forholdsvis stort udbud af arbejdskraft, hvor lønningerne er forholdsvis lave, og hvor investeringsmulighederne endnu ikke er udnyttet, skulle det også bidrage til at skabe mere ensartede arbejdsmarkedsvilkår. markedsvilkår.
In the second place, it has become increasingly possible for people to move from one Member State to another in order to take up em ployment by eliminating legal restrictions on labour mobility and by promoting a common recognition of qualifications.
Bevægelsen i retning af et mere integreret europæisk arbejdsmarked er i praksis foregået på to fronter. For det første har gennemførelsen af Det In dre Marked gjort det muligt for virksomheder inden for mange forskellige brancher at placere deres produktion hvor som helst i EF, det er mest fordelagtigt for dem, og har dermed også åbnet mulighed for at skabe beskæftigelse i områder, hvor der er mangel på arbejdspladser.
In particular, a suitably qualified and educated workforce, with the requisite skills and experience, may be equally important since this can be a key determinant of productivity and, therefore, of unit labour costs.
Samtidig har man ophævet kontrol len med de finansielle strømme for at gøre det muligt for kapitalen at ud nytte investeringsmulighederne de steder, hvor kapitaldannelsen hidtil har været utilstrækkelig.
In addition, low wages do not necessarily ensure high levels of product design, quality, innovation and after-sales support, which studies and interviews with companies indicate are critical factors behind longterm competitive success.
Og det kan derfor fortsat til en vis grad få be tydning for bestræbelserne på at skabe mere ensartede beskæftigel sesmuligheder i hele EF.
In practice, Community policy is based on capital flows being the primary means towards convergence rather than labour movements.
Øgede kapitalstrømme i et omfang, der kan udjævne forskellen i de økonomi ske resultater og i velstanden mel lem de rige og fattige regioner i EF, afhænger i høj grad af, om der eksisterer økonomisk fordelagtige muligheder i de fattigere områder.
Mobility is viewed more as a means of widening the career opportunities for individuals, wherever they happen to live, rather than as a mechanism of la bour market adjustment.
Mens dette igen til dels afhænger af, om der er arbejdskraft til rådighed i disse områder til forholdsvis lave omkostninger, er lønniveauer ne — og produktionsomkostningerne mere generelt — kun ét af elementerne i rentabilitetsberegningen.
Indeed, there are compelling reasons why substantial movement of labour from depressed to prosperous regions is likely to prove undesirable, not least because of the cumulative loss of incomes in the former region and the additional pressure on social and physical infrastructure in the latter which tends to result.