natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Andre aspekter af en bæredygtig udvikling i landdistrikterne vil blive tilgodeset gennem en omorganisering, der gør de eksisterende strukturpolitikker mere målrettede.
Even though a number of applicant countries still have to make progress in their practice of democracy, only Slovakia fails to meet the required political conditions.
Selv om en række ansøgerlande stadig behøver at gøre fremskridt med hensyn til praktiseret demokrati, er det kun Slovakiet, der ikke lever op til de krævede politiske betingelser.
The Commission favours giving a more prominent role to agrienvironmental measures, especially those which call for an extra effort by farmers such as organic farming and maintenance of semi-natural habitats.
Fungerende markedsøkonomi, konkurrencepres og markedskræfter: Alle landene har gjort gode fremskridt i deres overgang til markedsøkonomi, men generelt er der stadig behov for omfattende strukturreformer, især i bank­, finans­ og socialsikringssystemerne.
Functioning market economy, competitive pressures and market forces: all countries have made good progress in their transition to a market economy but, in general, structural reform still has a long way to go, especially in the banking, financial and social security systems.
Forvaltning af den fælles landbrugspolitik: der vil blive lagt vægt på en radikal forenkling af reglerne og på at forvalte dem mere decentralt.
CAP management: a new emphasis will be put on a radical simplification of the rules and applying them in a more decentralized way.
Selv om de seneste reformer har gjort den fælles landbrugspolitik mere effektiv og gennemsigtig, har de også skabt inkonsekvenser og overlapninger mellem de forskellige politikker.
Although the last reforms made the CAP more effective and transparent, they also bred inconsistencies and overlaps between policies.
Kommissionen finder, at medlems­staterne og regionerne bør gives større ansvar for gennemførelsen.
The Commission believes Member States and regions should be given more responsibilities for implementation.
Selv om ingen af ansøgerlandene opfylder de økonomiske kriterier fuldstændigt, skulle nogle af dem være i stand til at gøre det i løbet af få år.
While none of the applicants fully meets the economic criteria, some should be able to do so in a few years time.
Polen og Ungarn er tættest på at opfylde betingelserne, og Slovenien og Tjekkiet kommer lige efter.
Hungary and Poland come closest to meeting the conditions with the Czech Republic and Slovenia not far behind.
Estland har markedsøkonomi, men mangler stadig noget i at kunne modstå konkurrencepresset. Slovakiet opfylder dette kriterium, men kan ikke betragtes som havende en fungerende markedsøkonomi.
Estonia has a market economy but needs to do more to be able to withstand competitive pressure.
Udfordringerne i forbindelse med udvidelsen »En ny mulighed for udvikling og integration af den europæiske økonomi som helhed.«
The challenge of enlargement: 'A new impetus for the development and integration of the European economy as a whole'
• Anvendelse af kriterierne
• Applying the criteria
Målet om en politisk, økonomisk og monetær union: Ansøgerlandene har allerede demonstreret deres vilje til at bidrage til en effektiv fælles udenrigs­ og sikkerhedspolitisk indsats.
Aims of political, economic and monetary union: the applicants have already demonstrated their readiness to contribute to effective common foreign and security policy action.
Med hensyn til ØMU er ansøgerlandene imidlertid næppe i stand til at tilslutte sig euroområdet umiddelbart ved tiltrædelsen.
On EMU, however, the applicants are unlikely to be in a condition to join the euro area immediately on accession.
På Rådets anmodning har Kommissionen udarbejdet udtalelser om hver enkelt ansøgning om medlemskab på grundlag af landenes svar på et spørgeskema, medlems­staternes vurderinger, Europa­Parlamentets rapporter og beslutninger samt andre organers arbejde.
At the request of the Council, the Commission prepared opinions on each membership application, drawing on the countries' responses to a questionnaire, assessments made by the Member States, European Parliament reports and resolutions and the work of other bodies.
Dens opgave var anderledes end ved de tre tidligere udvidelser, fordi den gik videre end til at vurdere ansøgernes evne til at gennemføre hele den gældende EU­ret med dens bestemmelser, normer og standarder.
Its task was different from the three previous enlargements because it went beyond assessing the candidates' capacities to apply the whole body of EU laws, regulations, norms and standards that are known as the acquis communautaire.
EU­retten er i dag langt mere omfattende, men København­kriterierne omfatter desuden brede politiske og økonomiske vurderinger (se nedenfor).
This in itself has greatly expanded, but the Copenhagen criteria include broad political and economic judgements (see box).
De krævede, at Kommissionen skuede ind i fremtiden og vurderede, hvilke fremskridt ansøgerlandene kunne forventes at gøre, og samtidig gjorde sig forestillinger om den fremtidige udvikling i EU's politikker.
They required the Commission to look into the future and assess the progress candidates could be expected to make, and also to anticipate future developments in the Union's policies.
Pàtagelse af forpligtelserne ved et medlemskab: Ansøgerlandene har dårligt nok begyndt arbejdet med at indarbejde EU­lovgivningen i deres nationale lovgivning.
Main trends in the candidate countries suggest that, with stronger efforts, Hungary, Poland and the Czech Republic should be able to take on and apply the main part of the acquis in the medium term.
Et vigtigt beslægtet spørgsmål er landenes administrative og retslige systemers evne til at anvende og håndhæve EU­retten.
Slovakia, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovenia will need a considerable and sustained increase in their efforts.
København-kriterierne
The Copenhagen criteria
I ¡uni 1993 vedtog Det Europæiske Råd på modet i Kobenbavn de kriterier for medlemskab, der skulle anvendes på landene I Central- og Østeuropa.
In June 1993, the European Council meeting in Copenhagen adopted the criteria for membership to be applied to the countries of centrol and eastern Europe.
Medlemskab kræver:
Membership requires:
• en fungerende markedsokonomi samt evne til ol klare konkurrentepresset og markedskræfterne i Unionen
• the existence of a functioning morkel economy as well os the capacity to cope with competitive pressure and morket forces within the Union
• evne til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab, berunder til al tilslutte sig malet om en politisk, ekonomisk og monetær union.
• the ability to lake on the obligations of membership including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
Agenda 2000 konkluderer, at udvidelsen vil indebære betydelige politiske og økonomiske fordele.
Agenda 2000 concludes that enlargement will bring considerable political and economic advantages.
Men forskellene mellem medlemsstaterne bliver mere udtalte, og sektorielle og regionale tilpasninger skal forberedes grundigt.
But the differences between Member States will be more marked and adjustments in economic sectors and regions will need to be well prepared.
Ansøgerlandene får behov for betydelige investeringer inden for f.eks. miljøbeskyttelse, transport, energi, industriel omstrukturering, landbrugsinfrastrukturer og i land­distrikterne i øvrigt.
The candidate countries will need heavy investment in areas such as environmental protection, transport, energy, industrial restructuring, agricultural infrastructure and rural society.
Atomkraftværker skal sættes i stand til at opfylde internationalt anerkendte sikkerhedsstandarder.
Nuclear power stations will have to be brought up to internationally accepted safety standards.
Dette gør det muligt at basere forhandlingerne på det princip, at EU-retten anvendes straks fra tiltrædelsen -Kommissionen er absolut imod at give landene lov til at sikre sig undtagelser fra de politiske forpligtelser.
This allows negotiations to be based on the principle that it will be applied at accession - the Commission is firmly opposed to allowing countries to secure opt-outs or derogations from policy obligations.
Kommissionen har konkluderet, at der ikke bliver behov for at løfte det nuværende udgiftsloft på 1,27% af medlemsstaternes-bruttonationalindkomst.
On the basis of an average 2.5% growth rate in the EU and 4% in the applicant countries, it expects additional resources by 2006 of around ECU 20 billion.
De nye finansielle rammer sigter på at opfylde tre krav:
Projected total spending would rise by 17%, which would leave a cushion of reserves because it is less than the 24% anticipated rise in GNP:
Ud fra ønsket om at tilføre før-tiltrædelsesperioden mere dynamik anbefaler Kommissionen nogle nye rammer, et tiltrædelsespartnerskab med hvert enkelt ansøgerland og et nyt system for planlægning og vurdering af det enkelte lands fremskridt.
Anxious to bring more drive to the pre-accession period, the Commission recommends a new framework, an Accession Partnership with each applicant country, and a new system of planning and assessing each country's performance.
Tiltrædelsespartnerskaber: vil samle alle former for bistand til landene i Central- og Østeuropa inden for et enkelt sæt rammer.
Accession Partnerships: will bring together all forms of assistance to the countries of Central and Eastern Europe within a single framework.
Partnerskaberne skal omfattte:
They would involve:
• præcise forpligtelser fra ansøgerlandenes side over for demokrati, stabil makroøkonomisk politik og nuklear sikkerhed
• CAP spending can be covered without foreseeable difficulty inside the current annual limit on expenditure growth of 74% of GNP growth.
De samlede udgifter ventes at stige med 17 %, hvilket betyder, at der bliver en betydelig margen, fordi denne stigning er mindre end den forventede 24 % stigning i BNI:
• precise commitments by applicant countries to democracy, stable macroeconomic policies and nuclear safety;
• et nationalt program for vedtagelse af EU-retten efter en præcis tidsplan i overensstemmelse med de prioriteringer, der er opstillet i Kommissionens udtalelse.
• a national programme for adopting the acquis within a precise timetable according to the priorities identified in the Commission's opinion.
Finansiel bistand fra EU gøres betinget af de fremskridt, der gøres
EU financial assistance will be conditional on achieving these objectives and progress made;
• Udgifterne til den fælles landbrugspolitik kan finansieres uden forudseelige vanskeligheder inden for den nugældende grænse for stigningerne i udgifterne på 74 % af væksten i BNI.
• spending on structural policies would remain pegged at the current limit of 0.46% of GNP, providing ECU 275 billion for the entire period.
Reformerne ventes at føre til besparelser på 3,7 mia. ECU frem til 2006, men hertil skal lægges udgifter til direkte indkomststøtte på 7,7 mia. ECU og eksisterende udgifter til skovrejsning, førtidspensionering og andre foranstaltninger på yderligere 2,8 mia. ECU.
Of this ECU 210 billion would be for operations in the existing Member States, including ECU 20 billion for the Cohesion Fund. From accession, the new Member States would receive a total of ECU 38 billion, including their share of the Cohesion Fund while pre-accession aid for applicant countries' spending on transport and the environment would be ECU 7 billion.
• mobilisering af alle de af EU's ressourcer, der støtter ansøgerens forberedelse'sindsats.
• mobilizing all of the Union's resources that are supporting the applicant's preparations.
1 øjeblikket betyder dette PHARE-programmet, men der kan blive tale om nye former for bistand.
For the moment, this means the PHARE programme but other new forms of assistance can be envisaged.
Kommissionen anbefaler, at efterhånden som ansøgerlandene vedtager EU-retten, skal de have mulighed for at deltage i EU's programmer.
The Commission recommends that as they progressively adopt the acquis, applicant countries should have the opportunity to participate in Union programmes.
• Udgifterne til strukturpolitikkerne forbliver uændret på de nuværende 0,46 % af BNI, hvilket giver 275 mia. ECU for hele perioden.
The European Conference: emphasizing that enlargement is a long term process affecting the whole of Europe, the Commission proposes an annual conference at Heads of State or Government level and the President of the Commission, involving EU Member States and all aspirant members.
Heraf skal 210 mia. ECU anvendes til foranstaltninger i de nuværende medlemsstater, inklusive 20 mia. ECU til Samhørighedsfonden.
The conference would be a forum for consultations on a broad range of issues in the areas of common foreign and security policy and justice and home affairs.
Fra tiltrædelsen får de nye medlemsstater i alt 38 mia. ECU, inklusive deres andel af samhørighedsfonden, mens før-tiltrædelsesstøtten til ansøgerlandenes udgifter til transport og miljø bliver på 7 mia. ECU.
The financial framework for 2000-2006 'The new financial framework ... will have to provide coherent coverage within reasonable budget limits, for the development of Community policies and the impact of the Union taking in new members ...'
Den Europæiske Konference: Kommissionen understreger, at udvidelsen er en langsigtet proces, der påvirker hele Europa, og den foreslår, at der afholdes en årlig konference pa regeringschefsniveau og for EU's medlemsstater og alle ansøgerlandene og med deltagelse af Kommissionens formand.
The Commission has concluded that there will be no need to raise the current expenditure ceiling of 1.27% of Member States' gross national product.
Denne brochure udgives på alle fællesskabssprog: spansk, dansk, tysk, græsk, engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, finsk og svensk.
This publication appears in all official Community languages — Spanish, Danish, German, Creek, English, French, Italian, Dutch, Portuguese, Finnish and Swedish.
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via Europa serveren (http://europa.eu.int)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Manuskript afsluttet i august 1997
Manuscript completed in August 1997.
Udgiver: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg, 1997
Publisher: Office for Official Publications of the European Communities, 1 997
© De Europæiske Fællesskaber, Bruxelles · Luxembourg, 1997 Eftertryk tilladt med kildeangivelse.
© European Communities, 1997 Reproduction is authorized provided the source is acknowledged.
Konkurrence inden for telekommunikationssektoren: hvorfor og hvordan?
Competition in telecommunications: why and how?
Vil liberaliseringen medføre nedlæggelse af arbejdspladser i de traditionelle virksomheder inden for telekommunikationssektoren?
Does deregulation lead to job losses among the established companies?
Kan man beholde sit telefonnummer, hvis man skifter telekommunikationsselskab?
For a subscriber, will changing company mean changing telephone number?
Hvor kan forbrugerne henvende sig i tilfælde af uoverensstemmelser med et telekommunikationsselskab, og hvilke myndigheder har kompetence til at gribe ind på dette område?
What legal redress does a user have in a dispute with a telephone company? Which are the authorities responsible?
telekommunikationssektoren, der er karakteriseret ved en kraftig vækst, er en sektor, hvor den teknologiske udvikling foregår i et meget højt tempo, og hvor nyskabelser nærmest er en dagligdags begivenhed.
I he telecommunications industry is growing fast: there is a steady stream of new developments and the technology is changing rapidly.
I kraft af sektorens hurtige vækst og spredningen af dens aktivitetsområde udgør den et centralt element i økonomien og i hele samfundsstrukturen inden for Fællesskabet.
As the numbers and kinds of services available increase, the industry is becoming a pivotal player in European society and the European economy.
Den fuldstændige åbning af denne sektor for konkurrence i 1998 markerer afslutningen på denne proces og gør det indre marked for telekommunikationsydelser til en realitet.
The complete opening up of telecommunications to competition in 1 998 will mark the culmination of the process and will turn the single market in telecommunications services into a reality.
hederne optimal adgang til nye kommunikationsværktøjer og de perspektiver, informationssamfundet åbner mulighed for samt skabe basis for, at de europæiske selskaber kan hævde sig på telekommunikationsmarkederne rundt omkring i verden.
facilities and the prospects opened up by the information society and helping European firms establish a presence on the world telecommunications market.
Fordi monopolsituationen derved bliver afløst af en situation med flere selskaber på markedet. Liberaliseringen sætter dermed gang i en dynamiseringsproces, hvilket er af afgørende betydning for udviklingen af telekom munikationssektoren, og for at EU kan være på forkant med udviklingen.
Because it replaces dominance by a monopoly with a market on which a range of operators contend with each other, deregulation gives a vitally needed boost to the development of the telecommunications industry and innovation within the European Union.
Den åbner vejen for nye produkter og tje nesteydelser, oven i købet ti I lavere priser. ser.
It opens up the way to new products and services and to fairer pricing.
Ud over gennemførelsen af nye bestemmelser spiller oprettelsen af transeuropæiske telekommunikations net, strukturfondenes og Den Europæiske Investeringsbanks foranstaltninger samt de forsknings- og udviklingsprogrammer, der finansieres af EU, en afgørende rolle i bestræbelserne på at opfylde denne målsætning.
Alongside the new regulatory framework, a decisive role in achieving these objectives will be played by the establishment of transEuropean telecommunications networks, the operations of the Structural Funds and the European Investment Bank, and the research and development programmes financed by the European Union.
Målsætningen med EU's politik på området er at holde en balancegang mellem harmonisering, liberalisering og overholdelse af konkurrencereglerne og samtidig opfylde flere prioriterede mål, såsom at skabe nye arbejdspladser, anspore til teknologiske nyskabelser, give borgerne og virksom-
European Union policy recognizes the need for a balance between harmonization, deregulation and observance of the rules of competition and serves a number of different priorities, such as promoting job creation, encouraging the use of new technology, bringing to Europe's citizens and businesses the benefits of the new communication
De europæiske selskaber får mulighed for at komme ind på markeder over alt i verden, og det europæiske telekommunikationsmarked vil nyde godt af udenlandske investeringer.
European companies can widen their field of development to take in the world, and the European telecommunications market can attract foreign investment.
Liberaliseringen af telekommunikationsydelserne, der tjener det dobbelte formål at bidrage til gennemførelsen af det indre marked og opbygge et informationssamfund, tager udgangspunkt i et let gennemskueligt regelsæt, der fastlægger de nye betingelser for økonomisk aktivitet, og som garanterer alle EU-borgere et alment tjenesteudbud.
The twin forces driving the deregulation of telecommunications services are the internal market and the coming of the information society, while the foundation it rests on is a clear regulatory framework which defines the new terms for this economic activity and guarantees every citizen in Europe universal service.
Fra den første telefon og til vore dages apparater er det ikke for meget at sige, at der er sket meget.
Giant strides have been taken since the first telephones were invented.
Her op til årtusindskiftet sker de tekniske fremskridt i stadig hastigere tempo, udbuddet af tjenesteydelser bliver stadig større, lige som også de økonomiske og juridiske systemer ændrer sig.
As the 21st century draws near, technological progress is becoming ever more rapid, more and more services are on offer and the economic and legal framework is changing too.
Parallelt med liberaliseringsprocessen inden for telekommunikationssektoren i EU har der ligeledes været ført for handlinger om liberalisering af denne sektor på verdensplan i Verdenshandelsorganisationens regi.
As the deregulation process goes ahead within the European Union, negotiations on worldwide deregulation of the telecommunications industry have been proceeding within the World Trade Organization.
Ved at åbne verdensmarkedet med en omsætning på 700 mia. ECU for konkurrence vil den aftale, der blev indgået i Geneve i februar 1997, give mulighed for at øge
By opening to competition a world market worth ECU 700 billion, the agreement reached in Geneva in February 1997 will mean that the economic benefits
Den Europæiske Investeringsbank har finansieret dette spanske satellitkommunikationscenter. kationscenter.
The European Investment Bank put up the finance for this satellite communications centre in Spain.
I løbet af perioden 1992-1996 har EIB anvendt 33 mia. ECU til finansiering af forbedringer af de transeuropæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet samt til at udvide dem til også at omfatte EU's nabolande.
Between 1992 and 1996 the Bank lent ECU 33 billion in funding for improvements to the transEuropean transport, energy and telecommunications networks and to extend them to the countries bordering on the European Union, this representing about a third of total investment in the transEuropean networks.
Inden for telekommunikationssektoren har EIB i løbet af de sidste 5 år anvendt nær ved 9 mia. ECU på projekter for fast, mobil eller satellitbaseret digital telefoni.
In the telecommunications sector, the EIB has lent nearly ECU 9 billion for fixed, mobile or satellite digital telephone system projects over the last five years.
I overensstemmelse med bankens primære mission er hovedparten af de lån, der er blevet ydet telekommunikations sektoren, gået til projekter i forbindelse med regionaludvikling, navnlig i Spanien, Grækenland, Irland, Italien, Portugal og i Tysklands nye delstater.
In line with the Bank's priorities, most of the loans for telecommunications schemes have gone towards meeting regional development objectives, particularly in Spain, Greece, Ireland, Italy, Portugal and the new German Lander.
Liberaliseringen af telekommunikationssektoren gavner i første række for brugerne på områder som udvalg, kvalitet og pris.
whose members are scattered far and wide, just as a regional businessman does not have the same requirements as a multinational company.
Det varierede udbud af tjeneste ydelser, der er en følge af det større antal selskaber, sikrer, at alle brugere kan finde netop det produkt, de har behov for.
The first to benefit from deregulation of the telecommunications sector are its users, in terms of choice, standards and price.
Brugerne kan således drage nytte af denne konkurrencesituation og vælge det selskab, der i højest grad opfylder deres behov med hensyn til f.eks. takster og udvalg af tjenesteydelser.
Users can now play commercial rivals off against one another and choose the provider who best suits their require ments in terms of charges and range of services.
Tilstedeværelsen af nye selskaber på markedet er lig med større udvalg af produkter og ydelser, bedre kvalitet og lavere takster, alle elementer, der er afgørende i en konkurrencesituation.
The arrival of new companies on the market means more products and services, of a better standard and at lower prices, and those are the factors which turn the scales in a competitive environment.
I perioden 1990-1995 er priserne i visse medlemslande således gået ned, i nogle tilfælde med helt op mod 40%.
Between 1990 and 1995 prices fell by up to 40% in some Member States.
Denne tendens vil i betragtning af den generelle prisudvikling uden tvivl fortsætte, i det mindste målt i faste priser.
This is a trend which is bound to continue, at least in real terms, with prices developing as they are.