natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad der derefter sker, afhænger af ti mingen og tempoet i et økonomisk genopsving, hvorom det i øjeblikket er vanskeligt at forudsige noget præcist.
The nature ofunemployment the Community the Community in 1991. fn 1992, onthe basis of current economic devel-opments,allcountrie s in the Community, apart from Luxembourg, are expected to experience arise in unemployment.
11990, hvor man havde haft fem års kraftig vækst i beskæftigelsen, havde næsten halvdelen af de arbejdsløse i EF været uden arbejde i mindst et år og ca. en tredjedel i mindst to år.
The scale of the unemploymentproblem differs markedly betweendifferent parts of the Community.In May 1992, the rate varied from I7-L87o in Spain and Irelandwith a number of regions in these countries having much higher ratesstill - to under 57o in Portugal andthe Western part of Germany and the unemployed in the Communityhad been out of work for at least ayear and around a third for at leasttwo years.
Tallene var endnu højere i flere af de mindre udviklede regioner i det sydlige Europa, især Italien og Spanien, men også i Bel gien, hvor gennemsnitligt ca. to tredjedele af de arbejdsløse havde været uden arbejde i over et år.
The proportions wereeven higher in many of the lessdeveloped regions in the South of Europe, in Italy and Spain, in particular -- although also in Belgiumwhere, o[ average, some twothirds of the unemployed had beenout of work for a year or more.
Langtidsledigheden faldt i relative tal kun meget lidt mellem 1985 og 1990 i EF som helhed, selv om der dog i de lande, hvor væksten i be skæftigelsen var kraftigst — Ne derlandene, Spanien, Portugal og Storbritannien — var tale om et mere markant fald.
Therelativenumbersoflong-termunemployed fell only marginallybetween 1985 and1990 in the Community as a whole, although countries where employment growth was most rapid the Netherlands, Spain, Portugal andthe UK showed a significantdecline.
Med undtagelse af Storbritannien er arbejdsløsheden blandt kvinder fortsat markant større end blandt mændene — i mange EF-lande mindst dobbelt så høj, og forskellen synes at være yderligere øget fra 1984 til 1989.
Except in the UK, the rate of unem-ploymentofwomenremains significantly higher than the ratefor men - in many Member States,
Overalt i EF har en ganske stor del af de langtidsledige — 35% i 1990 — aldrig haft et job, og mange — yderligere 19% i 1990 — søgte be skæftigelse efter at have været uden for arbejdsmarkedet i en pe riode.
The rise in unemployment althoughsignificant, has been much less thanmight have been expected given the(apparent) fall in employment.
Det er således under halvdelen af de langtidsledige, der er blevet arbejdsløse efter at have været i arbejde. Dette fænomen er særlig markant i de sydlige EF-lande.
Des-pitethecontinuedgrowthofworking-age population and thelong-term upward trend in labourforce participation among those ofworkingage, especially women,unemployment rose by less in thesecond half of 1991 than employment declined.
I Italien havde 78% af de arbejdsløse, der i 1990 havde været uden arbej de i et år eller mere, aldrig tidligere haft beskæftigelse, og i Grækenland var tallet 65%.
The rate ofinactivity- ie the proportion of workingage at least twice as high and thedifference between the two ratestended to widen between L984 and1989.
Til gengæld havde over 90% af de langtidsledige i de fleste nordlige EF-lande haft arbejde på et eller andet tidspunkt.
population who are not officiallycounted as part of the labour forcetherefore increased during this
Stigningen i arbejdsløsheden var markant, men den var dog langt mindre, end man kunne have for ventet på baggrund af det tilsyneladende fald i beskæftigelsen.
Young people under 25 continue tobe more affected by unemployment period.
På trods af en fortsat stigning i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder og på trods af den langsigtede opadgående tendens i erhvervsfrekvensen for personer i den arbejdsdygtige alder, især kvinder, steg arbejdsløsheden mindre i anden halvdel af 1991 end beskæftigelsen faldt.
In other words, significantnumbers of people - half a millionor so - effectively disappeared fromthe work force when employment fell.
Unge under 25 år er fortsat hårdere ramt af arbejdsløshed end de ældre aldersgrupper.
Under half of the longterm unemployed had, therefore,become unemployed after being inwork.Thisphenomenon ispar-ticularly marked in the Southern Member States.
I april 1992 var 18% af de unge under 25 år i hele EF arbejdsløse, og tallene var helt oppe på 30% i Spanien og Italien, men
In Italy, 787o ofthose unemployed for a year ormore in 1990 had never previouslybeen employed, while in Greece,the figure was 657o.Inmost countrie s in the North of the Community, in contrast, over 907o of youth unemployment, however,
Udviklingen i EF's arbejdsstyrke alder sluttet sig til arbejdsstyrken, medens erhvervsfrekvensen for mænd både i de yngre og de ældre aldersgrupper synes at være faldende.
557o in other Western Europeancountries and the US. Althoughactivity rates of women have risenover the past 30 years in the Community, they have done so by lessthan in other parts of Western Europe or the IJS.
Der er store forskelle i kvindernes erhvervsfrekvens mellem de enkel te EF-lande.
Tbends in the Communityts labour force
I de sydlige lande — Spanien, Grækenland og Italien — var den gennemsnitlige erhvervsfrekvens kun ca. 35% i 1990, og i Irland var den kun lige godt 30%, mens den i Danmark var over 60%.
Over the past 30 years, there havebeen markedchanges in participation rates throughout the Community.
Men fælles for samtlige EF-lande er, at kvindernes erhvervsfrekvens er steget siden 1970, og der er ikke i noget land — måske bortset fra Danmark — tegn på, at udviklingen er toppet.
In particular, increas-ingproportionsofwomenofworking-age have joined the labourforce, while for men in both theyoungerandolderagegroupsparticipation has tended to decline.
I de enkelte EF-lande er der kun ringe sammenhæng mellem stigningen i antallet af personer i den arbejdsdygtige al der og stigningen i arbejdsstyrken. Flere lande (f.eks.
Across Member States, there is very little relationship between growth of working- age popul ationandgrowth of the labour force.
Danmark) har oplevet en kraftig stigning i arbejdsstyrken, men kun en me get begrænset stigning i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder.
Severalcountries (eg Denmark) have hadsignificant labour force growthwith very little increase in workingage population.
I stedet for at være blevet ældre, således som man kunne have for ventet, synes EF's arbejdsstyrke at være blevet yngre.
Concern has been expressed aboutdemographic trends in the Community, with declining birth ratesand growing numbers of people Iiving into old age.
Fra 1960 til 1990 faldt andelen af personer over 50 år fra 27% til 21%, mens andelen af personer i den "bedste" arbejdsdygtige alder mellem 25 og 49 år steg fra 51% til 62%.
A specific pointof concern is that the working-agepopulation,äs wellasageing,coulddeclineinfutureyears,damaging the competitiveness ofthe Community's labour force andreducing productive potential.
Alderssammensætningen af arbejdsstyrken i EF er i realiteten stort set den samme som i resten af Vesteuropa og USA, men forskellig fra Japan, hvor en væsentlig større del af arbejdsstyrken udgøres af de ældre aldersgrupper.
Atthe same time, reduced numbersof people of working age w iII needto support increasing numbers ofpeople in retirement.
En tilsvarende udvikling kan iagttages i andre udviklede lande. I de seneste 30 år har dette aldersproblem dog været endnu mere udtalt i Japan end i EF.
Similar trends are also observableinotherdeveloped countries.Indeed, over the past 30 years, theageing effect has been more pronounced in Japan than in the Community.
Desuden vil der ske det i løbet af de næste 20 år — som er den tidshorisont, inden for hvilken ændringer i den arbejds dygtige aldersgruppe kan forudsiges nogenlunde præcist, eftersom de personer, der kommer i den ar bejdsdygtige alder (over 15 år), næsten alle er født nu — at gennemsnitsalderen i befolkningsgruppen i den arbejdsdygtige alder kan forventes at stige endnu mere i USA og Japan end i EF.
Moreover, over thenext 20 years - the time-scale overwhichchanges inworking-age population are reasonably predictable since those coming of workingage (over 15) have mostly alreadybeen born - the average age of theworking-age population in both the US and Japan is set to increase bymore than in the Community.
I mange af de mindre udviklede egne af EF er der tale om en akut underbeskæftigelse, idet den "udnyttede" del af arbejdsstyrken — eller beskæftigelsesfrekvensen — var 45% eller endnu mindre i 1990.
Far from ageing over the past 30years, äs commonly supposed,the Community's work force seems tohavebecome younger.
Mange af de arbejdsløse i disse egne er unge under 25 år. På trods af at udviklingen går i retning af færre unge i den arbejdsdygtige alder, er det derfor en meget stor procentdel af disse unge, der fortsat står uden beskæftigelse.
Between1960 and1990, theproportionaged 50 and over declined from27Vo to 2LVo, while the proportionin the prime age group of 25-49rose from5I7o to627o.Indeedthe age composition of the labourforce in the Community is very similar to that in the rest of Western Europeandthe US, although different from Japan,whereasignificantlyhigherproportion of the work force is inthe older age groups.
Men, som det fremgår af kapitel 3, kan der ikke drages slutninger om arbejdsstyrkens størrelse og aldersstruktur i EF blot ud fra en vurdering af, hvilke ændringer der kan forventes i den befolkningsgruppe, der er i den arbejdsdygtige alder.
As well as activity rates in the Community being lower than inotherdevelopedpartsoftheworld, unemployment also tendsto be higher, so that an even lowerproportion of workingage popula-tionisactuallyinemployment(aroun d 507o of those aged 15 andover, as compared with around60Vo or more in other parts of Europe, the US and Japan).
Endnu vigtigere er ændringer i er hvervsfrekvensen for den pågældende aldersgruppe.
Inmany of the less developed partsof the Community, underemploy-mentisacute, the"utilised"labour force - or employment -ratebeing 457o orless in1990.Many of the unemployed in theseparts are young people of under25.
Konsekvensen er, at en langt mindre del af de mennesker i EF, der er i beskæftigelse — ca. 40-50% færre — skal forsørge hele befolkningen end det er tilfældet i de fleste andre udviklede egne af verden.
Despite the trend decline inthe numbers of young people coming of working age, therefore, ahighproportionofthese youngpeople still remain without employment.
Mens den gennemsnitlige erhvervsfrekvens for mænd i EF er den sam me som i de øvrige udviklede lande, er den gennemsnitlige erhvervsfrekvens for kvinder væsentligt lave re. I 1990 var kun 43% af EF's kvinder over 15 år registreret som aktive medlemmer af arbejdsstyrken sammenholdt med 50% i Japan og ca. 55% i de øvrige vesteuropæiske lande og USA.
However, while the average rateof participation of men in the workforce in the Community is similarto that in other developed countries, the average rate for womenissubstantiallylower.In1990,only 437o of women aged 15 and over in the Community were recorded as being active membersof the labour force as comparedwith 507o in Japan and around
I de sidste 30 år er der sket store ændringer i erhvervsfrekvenserne i hele EF. Især har stadig flere kvinder i den arbejdsdygtige
The implication is that a very muchsmaller proportion of people in employment in the Communityaround 40-5 UVo less - have to pro-videeconomic supportforthe
Den stigning i gennemsnitsalderen i EF's befolkning, der må forventes at slå igennem i løbet af de næste 20
Asdemonstrated in Chapter3 , however, inferences aboutthegrowth and age structure of thework force in the Community can-notbedrawnsimplybyestimating how the population ofworking-age is likely to change.Of greater importance are changes in rates of participation in thelabourforce ofthoseintheworking-age bracket.
Resumé år, vil nok være særlig udtalt i de nordlige EF-lande.
Summary population as a whole than is thecase in most other developed parts can be helped to overcome development problems.
Under alle om stændigheder forventes aldersgruppen mellem 25 og 49 år at blive relativt mindre mellem 1990 og 2010.
Employmentgrowthin services were to occur, then labour shortagesmight be a possibility.
Men i den sydlige del af EF forventes denne gruppe i den "bedste" alder at vokse.
On past evidence, however, if the demand forlabour were to increase strongly,activity rates would be unlikely toremain low.
Men i relative tal er det i de sydlige lande, at an tallet af unge, der når op i den ar bejdsdygtige alder, forventes at falde mest.
head in these countries.
Den andel af arbejdsstyrken, der er i den "bedste" arbejdsdygtige alder, dvs. mellem 25 og 49 år, for ventes derfor at være endnu større i EF i 2010, end den var i 1990.
The number of people employed inservice s in the Community ommunity
med 12 mio. i løbet af 1980'erne og opvejede til en vis grad tabet af ar bejdspladser i landbrug og industri, men ikke nok til at forhindre ar bejdsløsheden i at stige.
Although the average age of theworking-agepopulationwillincrease over the next 20 years, the increased by L2 million over the1980s, offsetting the decline of jobs in agriculture and industry but notby enough to prevent unemployment from increasing.
I kapitel 4 gennemgåes en række spørgsmål i relation til væksten i servicesektoren, især mulighederne for yderligere stigning i beskæftigelsen i denne sektor, forskellene med hen syn til stigningstakten i de forskel lige dele af EF og forskellene med hensyn til lokaliseringen af de for skellige former for serviceaktiviteter.
Chapter 4 examines anumberofissuesrelated to the growth of services - in particular, the scope for furtheremployment creation in services,the differential growth of employment across the Community andthe differences in the location of thedifferent kinds of service activity.
Den neddæmpning af stigningen i den arbejdsdygtige aldersgruppe i EF, som forventes i de næste 20 år, betyder dog ikke, at arbejdsstyrken nødvendigvis vil vokse langsommere.
average age of the labour force isunlikely to increase much, if at all,because the relative decline in numbers of young people joining thework force is likely to be offset bytheincreased participationofwomen in the 2549 age group.
Hvis den opadgående tendens i kvindernes erhvervsfrekvens fortsætter i de næste 20 år i samme tempo som i 1980'erne, vil arbejds styrken kunne vokse med mellem 12% og 17% fra 1990 til 2010 (afhængigt afstigningen i den arbejds dygtige aldersgruppe).
Theproportion of the labour force whichis of prime working age - i.e. 25-49is,therefore, projected tobehigher in 2010 in the Communitythan in 1990.
Det betyder, at mellem 19 og 28 mio. mennesker vil slutte sig til arbejdsstyrken, og det er væsentlig mere end det antal nye arbejdspladser, der er skabt i løbet af de seneste 20 år.
The ageing of the Community'spopulation which is projected tooccur over the next 20 years is likelyto be particularly pronounced in the Northern Member States. fn allcases, the relative numbers of thosein the 2549 age group are forecastto decline between 1990 and 2010.In the South of the Community, onthe other hand, the numbers in this'prime age'group are set to increase.Nevertheless, in relative terms, it isin the Southern countries where thenumbers of young people coming ofworking age are projected to declineby most.
Den del af arbejdsstyrken i EF, der er beskæftiget i servicesektoren, er med godt 60% lige så stor som i resten af Vesteuropa og større end i Japan.
The slowdown in the growth of the Community's workingage popula- tion projected for the next 20 yearsdoes not, however, mean that the
Stigningen i befolkningsgruppen i den arbejdsdygtige alder vil nok være mindre i andre udviklede egne af Europa end i EF i de næste 20 år.
The growth of the working-agepopulation is likely to be lower inother developed parts of Europethan in the Community over thenext 20 years.
Der forventes også en forholdsvis begrænset stigning i Central- og Østeuropa og i det tidligere Sovjetunionen.
Growth is also projected to be relatively low in Centraland Eastern Europe as well as inthe former Soviet Union.
I landene syd for EF i Nordafrika og Mellemøsten forven tes befolkningsgruppen i den ar bejdsdygtige alder at vokse voldsomt med ca. 3% om året, hvilket indebærer næsten en fordobling i perioden fra 1990 til 2010, og gruppen mellem 15 og 24 år vil vokse særlig stærkt. Dette må forventes at få omfattende sociale og politiske konsekvenser i regionen, medmindre tempoet i den økonomiske ud vikling sættes kraftigt i vejret.
In the countries to the South of the Community, in North Africa and the labourforce willnecessarilyincrease more slowly.
Den forventede hurtige stigning i udbuddet af arbejdskraft i disse lande indebærer ikke nogen kon kurrencemæssig trussel for EF, men det udgør en alvorlig udfordring med hensyn til, hvordan man kan hjælpe disse lande mod syd — og også mod øst — til at løse deres udviklingsproblemer.
The proportion of the work forcein the Community employed inservices, at just over 607o,is similar to that in other parts of Western Europe, and more thanin Japan.
Omfanget af deltidsarbejde i servicesektoren betyder, at sammenligninger af, hvor mange der er beskæftiget i denne sektor, kan give et misvisende billede af beskæftigelsesmængden udtrykt i antal ar bejdstimer.
However, it is significantly less than in the US wherethe figure is over 70Vo.
Hvis der tages højde for de relative forskelle i antallet af deltidsbeskæftigede, indsnævres forskellene mellem EF-landene med hensyn til den procentvise andel af arbejdsstyrken, der er beskæftiget i servicesektoren.
The propor-tionvaries markedly betweenMember States, broadly reflectingtheir level of economic development and income per head, with anumber of countries in the North of the Community Belgium, the UK and the Netherlandshaving similarly high figures tothe LJS.
Hvis der kommer kraftig økonomisk vækst, er det muligt, at der opstår mangel på arbejdskraft. Men erfaringerne fra tidligere viser, at hvis efterspørgslen efter arbejds kraft vokser stærkt, vil erhvervsfrekvensen næppe forblive på samme lave niveau.
force could expand by between L27oand L77obetween 1990 and 2010(depending on the growth of workingage population).Thiswouldmean between 19 and 28 millionpeople joining the work force - significantly more than the number ofadditional jobs created over the past20 years.
Vækst i beskæftigelsen i servicesektoren
Middle East, however, working-agepopulation is set to increase dramatically, by around 37o a year,which implies almost a doubling ofnumbers between 1990 and 20L0,with a particularly rapid growth ofthose aged between 15 and 24.
Selv om gennemsnitsalderen i den erhvervsaktive befolkningsgruppe vil blive højere i løbet af de næste 20
On the other hand, if the activityrates increase less, then the Community's labour force could show little change over the period to 2010.Whether this becomes a cause forconcern will depend, however, onthe rate of economic growth and theassociated change in demand forlabour. If high economic growth
Antallet af personer, der er beskæftiget i servicesektoren i EF, voksede
Whiletherapidprospectivegrowth in labour supply in thesecountries does not pose a competitive threat to the Community, itdoes represent a major challengein terms of how the countries tothe South, äs well as to the East,
Servicesektoren i EF er vokset markant og næsten uafbrudt i de seneste 20 år, og det samme har været tilfældet i andre udviklede lande.
The importance of parttime work-inginservices meansthatcomparisons of numbers employedcan grve a misleading indication ofthe volume of employment in thesector in terms of hours worked.
Erfaringerne fra specielt USA tyder på, at mulighederne
Ifdifferences in the relative numbersof parttime workers are allowedfor, the variation in the proportionof employment in serrrices between MemberStates is significantly narrowed.
Resumé for yderligere ekspansion i be skæftigelsen langtfra er udtømt.
Summary parts of Northern Member Statesand low in the less developed partsof the South.
De forskellige serviceaktiviteters relative vægt har dog ændret sig i perioden, og ændringerne vil for mentlig fortsætte.
The same factors alsoinfluence employment in healthcare and education which exhibits asimilar pattern of variation.
indkomsten per capita spiller ind, idet beskæftigelsen er høj i forhold til befolkningen i de mere velstående dele i de nordlige EF-lande og lav i de mindre udviklede egne i syd.
The importance of senrices in the Community has increased markedly and almost continuously overthe past 20 years, a growth which isalso apparent in other developedcountries.
De samme faktorer indvirker også på beskæftigelsen inden for sundhedsvæsen og uddannelse, som følger nogenlunde samme mønster.
The experience of the US,in particular, suggests that thescope for further expansion of em-
enkelte EF-lande. Til gengæld er der langt større forskelle med hensyn til de andre og mere dynamiske sektorers vægt i EF.
There is little variation in therelative importance of basic servicesdistribution, transport, hotelsand catering between MemberStates .
F.eks. tegnede finansielle tjenesteydelser og forsikring sig i Storbritannien for over 10% af den samlede beskæftigelse i hele erhvervslivet i 1989 sammenholdt med under 3% i Italien og Spanien.
However, the other, moredynamic, sectors do vary significantly in importance across the Community.
I realiteten var over halvdelen af den sam lede beskæftigelse inden for finansielle tjenesteydelser og for sikring i EF i 1989 placeret i Stor britannien.
For example,in the UK, financeand insurance accounted for over L07o of total em-
I 1980'erne var der en vis tendens til, at beskæftigelsen i servicesektoren voksede mere i de sydlige EF-lande, hvor servicesektoren havde forholdsvis mindre betydning end i de nordlige EF-lande. Men i denne periode var der ikke tegn på, at lande med et fald i beskæftigelsen i landbrug og in dustri, som var større end gen nemsnittet, kunne registrere en tilsvarende større vækst i beskæftigelsen i servicesektoren, — snarere var det modsatte tilfældet.
Employment in public administration varies significantly betweenregions in relation to both total employment and population, although ployment is far from exhausted.
Men alt i alt synes beskæftigelsen i denne sektor set i relation til befolkningen ikke at stige proportionalt med indkomsten per capita.
Indeed, over halfof all employmentin the finance andinsurance sector in the Communityin 1989 was located in the IJK.
For så vidt angår andre kommercielle tjenesteydelser, som også om fatter en række hurtigtvoksende aktiviteter, lå beskæftigelsen mel lem 17-18% af den samlede beskæftigelse i Nederlandene og Belgien og under 5% i Portugal, medens tallene for ikke-kommercielle tjene steydelsers vedkommende rangerede fra 30% i Danmark til under 14% i Luxembourg.
there seems to be some tendency forit to be relatively high in areaswhere unemployment is a problem,as well as in capital cities. On balance, effiployment in this sectorrelative to population does not seemto rise in proportion to income perhead.
Fordelingen af beskæftigelsen på de store områder i servicesektoren er den samme i EF som i andre udviklede lande.
During the 1980s, there was sometendency for employment in services togrow by more in the Southern countries of the Com-munity,wheretheshare wasrelatively low, than in the North.There was no tendency over thisperiod, however, for countries with an above average decline in employment in agriculture and industry toshow an above average expansion ofjobs in services - if anything, thereverse was the case.