natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EF-overs igt for 1987 og 1988 over skader på skovene Resultater
1987 AND 1988 COMMUNITY INVENTORY OF DAMAGE CAUSED TO FORESTS
Formålet med EF-aktionen, som fastsat i artikel 2 i Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86, er regelmæssigt at udarbejde en oversigt over skovenes sundhedstilstand i EF's medlemsstater ved at indsamle repræsentative og sammenlignelige data vedrørende omfanget og graden af skaderne på skovene og at følge den videre udvikling.
The aim of the Community scheme, provided for under Article 2 of Council Regulation (EEC) No 3528/86, is to establish a periodic inventory of the health status of forests in the Member States of the EEC by collecting representative and comparable data on the extent and intensity of forest damage and to monitor its development.
Etableringen af EF's net af observationsområder begyndte i 1987, og de første observationer af skader på skovene blev gennemført i løbet af sommeren.
The installation of the Community network of observation plots began in 1987 and the first observations of forest damage were carried out during the summer.
Kommissionen har modtaget data fra 1.009 EF-observationsområder og om 26.390 prøvetræer i 1987 samt fra 1.526 områder og 37.607 træer i 1988.
The Commission has received Information from 1 009 Community observation plots and for 26 390 sample trees in 1987 and from 1526 plots and 37607 trees in 1988.
I løbet af disse to første år er det endnu ikke lykkedes at dække EF's samlede skovareal; der skal stadig etableres ca. 300 observationsområder.
In this two initial years total coverage of the Community's forests has not yet been accomplished; approximately 300 forest observation plots are still to be established.
I 1988 dækkede oversigten ca. 857« af EF's skovareal.
In 1988, about 85 % of the Community's forests were covered by the inventory.
I nedenstående tabel angives antallet af prøvetræer og observationsområder i de enkelte medlemsstater i 1988.
The table hereafter gives the numbers of sample trees and plots by Member States for 1988.
I 1988 er nettet af områder blevet udvidet, så det dækker det samlede skovareal i alle medlemsstater undtagen Frankrig og Italien.
In 1988 the grid network has been entirely established over the total forest territories of all member states except France and Italy.
Hvad Italien angår, er næsten hele arealet dækket, og der er modtaget skadedata for alle regioner undtagen Sardinien og Sicilien.
As regards Italy, most of the territory has been covered and damage data have been received for all regions except for Sardegna and Sicilia.
Kun ca. halvdelen af de franske skove er dækket af nettet.
Only about half of the french forests have been covered by the network.
I 1987 var en stor del af EF's skovareal ikke med i EF-oversigten, og resultaterne fra 1987 kan derfor ikke betragtes som fuldstændigt repræsentative for EF's skove som helhed,
In 1987 the Community inventory did not cover a large part of the forested area of the Community and the 1987 results may therefor not be considered entirely representative of the Community's forests as a whole.
I 1988 er oversigten blevet langt mere repræsentativ, da de fleste medlemsstater nu har færdigetableret deres net.
The représentât ivi ty of the survey has been largely extended in 1988, most of the Member States having by now completed their network.
Prøvetræernes vigtigste karakteristika
Main characteristics of sample trees
Blandt de prøvetræer, der blev vurderet i 1988, er følgede arter, som nævnes i talmæssigt faldende orden, de hyppigst repræsenterede: Picea abies (12,47o), Pinus sylvestris (107.), Fagus sylvatica (9,17.), Pinus pinaster (7,67,), Quercus ilex (5,87.) , Pinus halepensis (4,27.), Quercus suber (3,97.) , Quercus robur (3,87.), Pinus nigra (3,67.), Abies alba, Quercus petraea, Quercus cerris ....
Within the sample of trees assessed in 1988, the following species, mentioned in declining order, are the most represented : Picea ab i es (12,4%), Ρ i nus syIvestrIs (10%), Fagus sy I vat i ca (9,1%) Ρ i nus pinaster (7,6%), Quercus i lex 5,8%), Ρ i nus ha I epensi s (4,2%), Quercus súber (3,9%), Quercus robur (3,8%), Ρ i nus nigra (3,6%), Abies alba, Quercus petraea, Quercus cerr is ...
Den samlede andel af løvtræer og nåletræer er henholdsvis 44,927. og 55,087. i 1987-undersøgelsen og henholdsvis 49,77, og 50,37. i det større og mere repræsentative prøvemateriale fra 1988.
The total proportion of broadleaves and conifers is 44.92% and 55.08% respectively for the 1987 survey and 49,7% and 50,3% respectively for the larger and more representative sample of 1988.
I 1988 voksede langt den største del af prøvetræerne i observationsområder, der er blevet klassificeret i den kategori for adgang til vand, der hedder "tilstrækkelig" (867.), 127. i "utilstrækkelig" og 2% i "mere end rigelig".
In 1988 the great majority of sample trees was situated on plots which have been classified in the water availability class "sufficient" (86%), 12% in "insufficient" and 2% in "excessive".
Hvad humustype angår, voksede 3 7,57. af træerne i jord af humustypen muld, 397. i moder, 137. i mor og kun 0,57. og 1,57. i henholdsvis anmor og tørv.
As far as humus type is concerned, 37.5% of the trees were on mull type humus, 39% on moder, 13% on mor and only 0,5% and 1.5% respectively on anmor and peat.
For 87. af alle prøvetræerne var humustypen ikke bestemt.
For 8% of all sample trees the humus type was not defined.
Med hensyn til højdeforhold voksede 52,97. af de samlede prøvetræer under 500 m, 30,37. mellem 500 og 1.000 m og 16,87. over 1.000 m. Hvad terrænets hældning angår, var observationsområderne generelt ret ligeligt fordelt mellem de forskellige kategorier, bortset fra kategori 9 (fladt), der omfatter hovedparten af prøve træerne. Der var en ganske let forhøjet andel af nordvendte observationsområder.
As to al t i tude, 52,9% of the total tree sample was situated at less than 500m, 30,3% between 500 and 1000m and 16,8% above 1000m. As to aspect the plots were generally fairly equally distributed among the classes except for class 9 (flat) which incudes the majority of sample­trees.
Med hensyn til aldersklasser voksede 597. af prøvetræerne i bevoksninger, der var under 60 år gamle, og 29,57. i bevoksninger, der var 60 år eller derover.
As regards age classes, 59% of sample trees were located in less than 60 years old stands and 29,5% in standsof 60 years of age or more.
11,57, af træerne blev observeret i bevoksninger med en ujævn aldersfordeling.
11,5% of trees were observed in stands with irregular age distribution.
Fremlæggelsesform og definitioner
Presentation and definitions
Skaderesultaterne opgøres, ved at det angives, hvor stor en procentdel af de vurderede prøvetræer der falder ind under de enkelte nåle /bladtabstrin.
The damage results are presented In terms of the percentage of the tree sample assessed falling into each defoliation class.
Derudover angiver visse tabeller også, hvor stor en procentdel af observationsområderne der falder ind under hvert trin; disse tal viser, i hvor stor en procentdel af alle observationsområder mindst ét prøvetræ er blevet klassificeret i det pågældende trin.
In addition certain tables also indicate the percentage of observed plots within each category; these figures indicate the percentage of all the plots for which at least one sample tree has been classified into the category In question.
Det er imidlertid usandsynligt, at alle prøvetræer i et observationsområde hører ind under samme trin, og det betyder, at området vil være repræsenteret i flere trin, og at områdeprocenttallene, når de lægges sammen for alle trin, vil blive på over 1007,. sådanne områdeprocenttal er nyttige, hvis man ønsker at vide, om træer i et bestemt nåle/bladtabstrin findes mange forskellige steder eller kun i et begrænset antal områder.
It is however unlikely that all sample trees within a plot fall into the same class and therefore the plot will be represented in more than one class and the total % of plots for all the classes will add to more than 100%. For this form of presentation the percentage of plots in the sence above is useful for obtaining an indication of whether the trees of a certain defoliation class are widely distributed or concentrated within a limited number of plots.
En sondring mellem de to første nåle /bladtabstrin betragtes ofte som subjektiv, og det kan diskuteres, om et træ i nåle/bladtabstrin 1 reelt kan betegnes som "beskadiget", da dette udseende under visse omstændigheder kan være ganske normalt for mange træer.
A distinction between the first two defoliation classes is often considered subjective and it is debatable whether a tree In the defoliation class 1 can really be described as "damaged" as this may be a natural state for many trees under certain conditions.
Inden træer når de højere nåle /bladtabstrin, gennemgår de dog i en bestemt udviklingsfase det stadium, der betegnes som nåle /bladtabstrin 1. Dette trin kan derfor betragtes som et "advarselstrin".
However, before trees reach higher defoliation classes, they pass at a certain phase of development the stage of defoliation class 1.
De udviklingstendenser for nåle /bladtabstrin 1, der kan udledes af de periodiske oversigter, kan være meget oplysende i den forbindelse.
Time trends of defoliation class 1 established on the base of recurring inventories can be highly indicative in this respect.
For at gøre det lettere at fortolke resultaterne er nåle /bladtabstrin 0 "intet tab" (107. eller derunder) og trin 1 "ubetydeligt tab" (10-257.) slået sammen i visse tabeller og fortolkninger.
To facilitate interpretation of the results, defoliation class 0 "not defoliated " (10% or less)" and class 1 "slightly defoliated"(10-25%) have been combined for some tables and interpretations.
Nåle/bladtabstrin 2, 3 og 4 repræsenterer et betydeligt nåle/bladtab.
Defoliation classes 2,3 and 4 represent considerable defoliation.
Hvis der er tale om betydelige skader, vil en stor procentdel af prøvetræerne være klassificeret i disse 3 nåle-/bladtabstrin.
(Crown density less than 75% of what would be considered as normal) The total percentage of sample trees classified in those three defoliation classes gives a reliable measure for the presence of significant damage.
Pr. definition vil træer klassificeret i nåle/bladtabstrin 2, 3 eller 4 herefter blive betragtet som "klart beskadigede træer". Et observationsområde vil i denne rapport blive betragtet som "skadet", hvis det vejede gennemsnit af prøvetræernes nåle /bladtabstrin i dette område er 2, 3 eller 4.
Per definition trees classified in defoliation classes 2, 3 or 4 will be considered hereafter as "clearly damaged trees".
Sammenlignelighed mellem 1987- og 1988-resultaterne - advarsel:
Comparability of 1987 and 1988 results - warning:
Da antallet af prøvetræer steg væsentligt i 1988 sammenlignet med 1987 (26.390 prøvetræer i 1987 og 37.607 prøvetræer i 1988) er de samlede resultater fra hvert af disse to første år ikke helt sammenlignelige.
As the number of sample trees was largely increased in 1988 compared to 1987 (26390 sample trees in 1987, 37607 sample trees in 1988) the global results of these two first years are not fully comparable.
Stigningen i antallet af prøvetræer skyldes først og fremmest at nettet af observationsområder er blevet udvidet i Spanien, Portugal og Grækenland.
The increase of the number of sample trees is mainly due to the extension of the Inventory grid In Spain, Portugal and Greece.
For dog at gøre det muligt at foretage visse sammenligninger mellem 1987- og 1988-resultaterne er der blevet udvalgt et mindre prøvemateriale, som består af de prøvetræer, der blev observeret i 1987 o£ i 1988.
However in order to allow certain comparisons to be made between 1987 and 1988 results, a sub-sample has been defined which consists of those sample trees which have been observed in 1987 and in 1988.
Dette begrænsede prøvemateriale indeholder 19.651 træer, der herefter benævnes som konstante prøvetræer 1987/1988
This sub-sample contains 19.651 trees referred to hereafter as common sample trees 1987/1988 (CST's).
De samlede resultater (det samlede prøvemateriale) fra 1988 er i vid udstrækning repræsentative for Fællesskabets skove, og de giver et uhyre interessant billede af skovenes sammensætning og sundhedstilstand.
The global results (total sample) of 1988 are largely representative for the Community's forests of which they give a highly interesting picture of their composition and health condition .
1987­ og 1988­resultaterne
1987 and 1988 RESULTS
Følgende tabel indeholder de vigtigste tal vedrørende nåle /bladtab for alle arter taget under ét, både nåletræer og løvtræer.
The following table gives the main results concerning defoliation for all species jointly, conifers and broadleaves.
Disse tal er baseret på de konstante prøvetræer (CST) fra 1987 og 1988.
These results are based on common sample trees (CST's) for 1987 and 1988.
NÅLE­/BLADTABSTAL FOR ALLE TRÆARTER BASERET PÂ DE KONSTANTE 198 7/1988 PRØVETRÆER
DEFOLIATION OF ALL TREE SPECIES BASED ON COMMON 1987/1988 TREE SAMPLE
(se også DIA 06)
(see also FIG. 06)
BLADTABSTAL FOR LØVTRÆER BASERET PÂ DE KONSTANTE 1987/1988 PRØVETRÆEK
DEFOLIATION OF BROADLEAVES BASED ON COMMON 1987/1988 TREE SAMPLE
NÃLETABSTAL FOR NÅLETRÆER BASERET PÄ DE KONSTANTE 1987/1988­PRØVETRÆER
DEFOLIATION OF CONIFERS BASED ON COMMON 1987/1988 TREE SAMPLE
(se også DIA 08)
(see also FIG. 08)
Prøvetræer - nåle/bladtab (Se tabellerne: TAB 01, 03 og diagrammerne: DIA 06, 07 og 08)
(See Tables TAB. 01, 03 and figures FIG 06, 07 and 08)
I EF-oversigten over skader på skovene var den procentdel af alle observerede træer, der blev klassificeret i nåle /bladtabstrin 2, 3 eller 4 (moderat eller alvorligt tab eller dødt) 14,61% i 1987 og 10,15% i 1988. Hvis kun de konstante prøvetræer sammenlignes, er de tilsvarende tal henholdsvis 14,/57. og 1.2,867..
Within the Community inventory of damage caused to forests, the percentage of observed all trees classified into defoliation classes 2, 3 or 4 (moderately or severely defoliated or dead) was 14,61% in 1987 and 10.15% in 1988.
Forskellen mellem de to første tal i ovenstående afsnit (det samlede prøve materiale) er stærkt påvirket af den udvidelse af prøvematerialet, der fandt sted fra 1987 til 1988, mens forskellen mellem de to sidst tal (CST) giver et billede af skadens udvikling fra 1987 og til 1988 baseret på 19.651 konstante prøvetræer.
The difference between the two first values in the paragraphe above (total samples) is strongly influenced by the Increase of the sample size between 1987 and 1988, whereas the difference between the two last values (CST's) gives an indication on the evolution of damage between 1987 and 1988 based on 19.651 common sample trees.
En sammenligning af det nåle /bladtab, der blev observeret hos alle træarter tilsammen fra 1987 og til 1988, viser et lille fald i procentdelen af træer med et betydeligt nåle /bladtab: - 1,917..
Comparison of the observed defoliation of all tree species jointly between 1987 and 1988 reflects a slight decrease of the percentage of considerably defoliated trees: - 1.91%.
Denne forskel er statistisk signifikant. I 1988 var der imidlertid 2,857. flere træer i "advarsels"-trinnet (trin 1) end året før.
This difference is statistically significant.
Det meste af det nåle /bladtab i de sammenlagte trin: 2, 3 og 4, der er omtalt ovenfor, var "moderat" (13,56% i 198 7 og 11,397. i 1988 af CST).
Most of the defoliation in the joined classes 2, 3 and 4 refered to here above was "moderate" (13.56% in 1987 and 11.39% in 1988, percentages of CST's).
For alle arter under ét faldt procentdelen af prøvetræer, der havde et tab på under 107. eller intet tab (trin 0), med 0,95% (CST) fra 1987 til 1988.
Between 1987 and 1988 the percentage of sample trees, al I species taken together, showing less than 10 % or no defoliation (class 0) decreased by 0.95 % (CST's).
For nåletræer faldt denne procentdel med 2,857..
For coni fers this percentage decreased by 2.85%.
Ifølge denne sidste fortolkning er der således tale om en lille svækkelse af træernes vitalitet (alle arter under ét), en lille svækkelse af fyrretræernes vitalitet og en lille forbedring af løvtræernes vitalitet.
This last interpretation thus shows a slight deterioration of the vitality off trees (all species together), a slight deterioration of the vitality of conifers and a slight improvement of the vitality of broadleaves.
For både løvtræer og nåletræer faldt procentdelen af træer klassificeret i skadetrin 2, 3 og 4 i denne periode; men hvor procentdelen af træer i skadetrin 0 steg for løvtræer, faldt den for nåletræer.
For both, broadleaves and conifers, the percentage of trees classified in damage classes 2, 3 and 4 decreased during this periode, but whereas the percentage of trees in defoliation class 0 increased for broadleaves, it decreased for conifers.
Dette betyder, at den forbedrede situation for nåletræer udelukkende bestod i, at træer fra nåletabstrin 2 blev overført til trin 1, og at nåletræernes situation forværredes lidt fra 1987 til 1988, hvis der tages hensyn til advarselstrinnet (se DIA 06, 07 og 08).
This means that the improvement in the situation for conifers exclusively consisted of a passage of trees from defoliation class 2 to defoliation class 1, and that the situation for conifers slightly worsened between 1987 and 1988 If the warning class Is taken into consideration, (see figures FIG 06, 07 and 08).
Fordelingen af prøvetræer klassificeret i de forskellige nåle/bladtabstrin var i 1987 og 1988 således i alle observationsområder (samlet prøvemateriale)
The dlstrIbut ion of the sample trees of different defoliation classes in al I surveyed plots in 1987 and 1988 was as follows (total sample): percentage of observed plots with presence of at least one tree in the corresponding defoliation class:
93,51 65,92 41,28 10,48 3,41 intet ubetydeligt moderat alvorligt dødt
93.51 65.92 41.28 10.48 3.41 defoliation classes: none slightly moderately severely dead
Som det fremgår af denne tabel, blev der i 1988 observeret moderat og alvorligt nåle/bladtab i færre observationsområder end i 1987.
As this table shows, moderate and severe defoliation was observed on fewer plots In 1988 than in 1987.
Ved en fortolkning af disse tal, må der tages hensyn til stigningen i antallet af observationsområder fra 1987 til 1988, især i Middelhavsegnene.
While interpreting these results the Increase in the number of sample plots between 1987 and 1988, notably in mediterranean regions, must be taken into consideration.
I 1987 var der 129 områder, der ikke havde noget træ klassificeret i nåle/bladtabstrin 0 (12,787. af observationsområderne), medens der i 1988 kun var 99 områder uden et eneste træ med nåle /bladtab på under 107.
In 1987 there were 129 plots without any tree classified in defoliation class 0 (12.78% of observed plots), whereas in 1988 only 99 plots had no single tree showing less than 10% defoliation (6.49% of observed plots).
(6,497. af observationsområderne).
Discoloration of sample trees
Prøvetræer - misfarvning (se tabellerne: TAB 02, 04 og diagrammerne: DIA 06, 07 og 08)
(see tables TAB. 02, 04 and figures 06, 07 and 08)
Hvad angår misfarvning af de samlede prøvetræer, viste 86,037. ingen eller kun ganske ubetydelige tegn på misfarvning i 1987. Det tilsvarende tal for 1988 var 86,817..
With regard to discolouration within the total tree sample, 86.03% showed no or negligible discolouration in 1987.
107. af CST udviste ubetydelig misfarvning begge år, mens procentdelen af CST med moderat eller alvorlig misfarvning udgjorde 3,77. og 2,57. i henholdsvis 1987 og 1988.
10% of CST's showed slight discoloration in both years whereas the percentage of CST's showing moderate or severe discoloration was respectively 3.7% and 2.5% in 1987 and 1988.
I 17,647. af de områder, der blev observeret i 1987, og i 16,127. af alle områder observeret i 1988, var mindst ét træ moderat eller alvorligt misfarvet,
In 17.64% of the plots observed in 1987 and in 16.12% of all plots observed in 1988, at least one tree was moderately or severely discoloured.
Procentdelen af misfarvede træer faldt for løvtræer, men ikke for nåletræer (se TAB 20 og 21).
The percentage of trees showing discoloration decreased for broadleaves but not for conifers (see TAB 20 and 21).
De samlede resultater viser en lille, men markant forbedring af situationen fra 1987 til 1988.
The global results indicate a slight but significant improvement of the situation between 1987 and 1988.
Tabel TAB 28 indeholder oplysninger om forekomsten af let identificerbare skader i det samlede prøvemateriale fra 1988.
Table TAB 28 indicates the presence of easily identifiable damages for the total 1988 sample.
Disse skader er blevet inddelt i otte kategorier: vildt og græsning (skader på stamme, bark ....), insekter, svampe, abiotiske påvirkninger (vind, tørke, sne osv.), skader forvoldt af mennesker (dårlige skovbrugsmetoder, skovning, ...), brand, kendte lokale/regionale forureningskilder (dette omfatter ikke luftforurening over store afstande), andet.
These have been divided into eight categories : game and grazing (damage to trunk, bark ...), insects, fungi, abiotic agents (wind, drought, snow etc.), direct action of man (poor si Iviculturai practices, logging, ...), fire, known local/regional pollution (this does not include long-range air pollution), other.
Hvad disse kategorier angår, gives der kun oplysninger om forekomsten af sådanne skader, idet det angives, hvor stor en procentdel af det samlede prøvemateriale der er berørt; skadens omfang angives ikke.
For these categories, only the presence of such damage is indicated and is presented in terms of the percentage of the total tree/plot sample affected; there is no indication of the intensity of the damage.
Et enkelt træ kan udmærket vise tegn på mere end én skadetype, der kan føres tilbage til en kendt årsag, og som derfor kan optræde mere end én gang i skadetabellen.
It Is quite possible for a tree to show signs of more than one type of damage identifiable to a known cause and therefore to be represented more than once in the damage table.
25,977. af de samlede prøvetræer var i 1987 beskadiget af én eller flere konstaterbare årsager, hvad der svarer til, at der i 52,767. af observationsområderne var mindst ét beskadiget træ. De tilsvarende procentdele for 1988 var henholdsvis 33,39% og 62,19%.
25.97% of the total tree sample had one or more identifiable causes of damage attributed to it In 1987 whIch corresponds to 52.76% of the plots having at least one tree affected.
Som det fremgår af disse tal, blev der hyppigt observeret let identificerbare skadefaktorer hos prøvetræer.
As these results show, easily identifiable damage factors were frequently observed on sample trees.
Blandt disse var andelen af insektangreb særlig høj, idet 16,807. og 19,427. af prøvetræerne (36,137. og 40,107. af observationsområderne) var berørt heraf i henholdsvis 1987 og 1988.
Among them, the proportion of insect attack was particulary high with respectively 16.80% and 19.42% of the sample trees (36.13% resp. 40.10% of plots) affected in 1987 and in 1988..
Ligeledes var 6,497.
4.64% of the sample fungi was present (17.71% resp.
(198 7) og 4,647.
15.6% of plots).
Hvad de resterende parametre angår, ligger procentsatserne for forekomsten alle under 57..
For the remaining parameters the frequency percentages are all under 5%.
For 0,487. af alle de prøvetræer, der blev observeret i 1987, og 0,327. af dem, der blev observeret i 1988, var skaden foråsaget af en lokal forureningskilde; procentdelen af berørte observationsområder var henholdsvis 0,727. og 0,667., hvilket tyder på, at skaden var relativt koncentreret.
For 0.48% of all sample trees observed in 1987 and 0.32% of those observed In 1988, damage could be attributed to a loca I pol lut ion source; the percentage of plots affected was 0.72% resp.
I både 1987 og 1988 har nåle /bladtabsmønstret for alle træer, der ikke har nogen identificerbare skader, været helt forskelligt fra det tilsvarende mønster for alle de træer, der har en eller anden identificerbar skade.
0.66% which suggests that the damage was relatively concentrated.