natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Procentdel beskadigede prøvetræer (nåle /bladtabstrin 2, 3 og 4)
In both 1987 and 1988 the defoliation pattern of all trees not showing any identifiable damage is quite different of the defoliation pattern of all trees showing some kind of identifiable damage: percentage of damaged sample trees: (defoliation classes 2, 3 and 4)
(se også tabellerne: TAB 29 og TAB 30)
(see also tables TAB 29 and TAB 30.)
Forskelle mellem 1987 og 1988 kan i vid udstrækning skyldes, at undersøgelsen blev udvidet især i Middelhavsegnene i den pågældende periode.
Differences between 1987 and 1988 may be due to a large extend to the extension of the survey notably in mediterranean regions between these two years.
Alligevel er der begge år en markant forskel, når det gælder procentdelen af beskadigede træer, både hvis man alene betragter prøvetræer, der er beskadiget af en eller anden identificerbar årsag, eller kun prøvetræer, der er beskadiget uden en sådan årsag.
Nevertheless there appears in both years a significant difference in the percentages of damaged trees if one considers only sample trees with presence of some identifiable damage cause or if only sample trees without any such damage cause are considered.
Procentdelen af træer, der er beskadiget af en kendt luftforureningskilde og klassificeret i nåle /bladtabstrin 1 (ubetydeligt tab), er særlig høj sammen lignet med prøvetræer uden sådanne skader, medens procendelen af træer med betydeligt nåle /bladtab (nåle /bladtabstrin 2, 3 og 4) ikke er markant højere blandt træer, der er beskadiget af en kendt forureningskilde, end blandt prøvetræer, der er beskadiget af andre identificerbare årsager.
The percentage of trees showing damage due to known air pollution and classfied in defoliation class 1 (sligthly defoliated) is particulary high compared to sample trees showing no such damage, wheras the percentage of considerably defoliated trees (defoliation classes 2,3 and 4) is not significantly higher among trees showing damage due to known pollution than among sample trees showing damage due to other i dent i f i ab I e causes : percentage of sample trees In defol¡at ion class 1
1988 ingen identificerbar skade identificerbar skade identificerbar skade fra kendt forureningskilde
1988 no i dent, damage
Beskadigede træer - procentuel udvikling fra 1987 til 1988: Løvtræer: - 3,07. Nåletræer: - 1,17.
Evolution of the percentage of damaged trees between 1987 and 1988: broadleaves: - 3.0 % conifers: - 1.1%
Træer med nåle /bladtab - procentuel udvikling: Løvtræer: - 1,47. Nåletræer: + 2,87.
Evolution of the percentage of trees showing defoliation : broadleaves: - 1.4 % conifers: + 2.8%
Som ovenstående tabel viser, var nåle-/bladtabet større for nåletræer end for løvtræer i 198 7 og 1988.
As the table hereabove shows, conifers were globally more defoliated than broadleaves in 1987 and in 1988.
Forbedringen i nåletræernes vitalitet begrænsede sig imidlertid til en overførsel af træer fra nåletabstrin 2 til trin 1.
The improvement of the vitality of conifers was however limited to a move of trees from defoliation class 2 to defoliation class 1.
Procentdelen af nåleprøvetræer i nåletabstrin 0, "intet tab", faldt med 2,87., hvilket betyder, at man med lige så stor ret kan anse nåletræernes vitalitet for at være blevet svækket fra 1987 til 1988.
The percentage of coniferous sample trees In defoliation class 0 "no defoliation" decreased by 2.8%, which means that the vitality of conifers between the two years could as well be interpreted as deter iorat ing.
Begge år var der en stor procentdel træer med et nåle /bladtab på over 107., det gælder både løvtræer (over 1/3 var berørt) og nåletræer (næsten halvdelen af prøvetræerne var berørt):
For both years the percentage of trees with more than 10 % defoliation was high, as well for broadleaves (more than one third affected), as for conifers (nearly half of the sample trees affected): conifers:
Det skal dog bemærkes, at ca. 2/3 af alle disse træer med et vist nåle-/bladtab, det gælder både nåletræer og løvtræer, er blevet klassificeret i nåle/bladtabstrin 1, "ubetydeligt tab".
It should however be noted that about two thirds of all these trees showing some defoliation, as well conifers as broadleaves, have been classified in defoliation class 1, "slightly defoliated".
Hovedparten af de træer, der betragtes som "beskadigede", blev klassificeret i nåle /bladtabstrin, "moderat tab".
Most of the trees considerted as "damaged" were classified in defoliation class 2, "moderately defoliated".
Sammenligning af løvtræer og nåletræer med hensyn til misfarvning
Comparison of broadleaves and conifers regarding discolouration
(CST) Misfarvede nåletræer i 7. (CST)
Percentage of broadleaves showing discoloration : 15.57 % (CST's)
Medens der i 1987 hyppigere blev observeret misfarvede løvtræer end misfarvede nåletræer, var det modsatte tilfældet i 1988.
Wheras in 1987 discolouration was more frequently observed on broadleaves than on conifers, the opposite was true in 1988.
Misfarvningen ændrede sig ikke for nåletræernes vedkommende, hvorimod den for løvtræerne gik klart tilbage.
Wheras discolouration remained unchanged on conifers, it significantly regressed on broadleaves.
Diagrammerne: DIA 07, 08 og tabellerne: TAB 06, 19, 20, 21 og 27 indeholder flere detaljer.
Figures FIG 07, 08 and tables TAB 06, 19, 20, 21, 27 contain more detaiIs.
Hvert enkelt prøvetræs art er blevet bestemt og tildelt kode på stedet efter en liste over mere end 100 arter, som Kommissionen har stillet til rådighed.
In the field the species of each sample tree was identified and coded following a list of more than 100 species provided by the Commission.
Ved udarbejdelsen af denne rapport er arterne blevet grupperet, og de, der er hyppigst repræsenteret i prøvematerialet, omtales i det følgende.
For this report, the species have been grouped and those most frequent within the sample are presented hereafter.
Tre kategorier egetræer indgår i nedenstående tabel: løvfældende eg, Quercus ilex og Quercus suber.
Three categories of oak are included in the following table : deciduous oak, Quercus I lex and Quercus suber.
De to sistnævnte arter anføres særskilt, da de har stor betydning i Middelhavsegnene, og da der foreligger relativt få oplysninger om disse arters sundhedstilstand.
The latter two species are mentioned separately due to their importance in the Mediterranean region and the relative lack of information on the health status of these species.
Skønt Quercus suber er relativt fyldigt repræsenteret i det samlede prøvemateriale, der er etableret med henblik på oversigten, var kun 261 træer blevet vurderet i 1987, fordi Portugal var ude af stand til at foretage observationerne det år.
Although Quercus suber is relatively well represented in the total tree sample established for the inventory, only 261 trees had been assessed in 1987 because Portugal was unable to carry out the observations that year.
Τ 1988 blev i alt 1.4 78 prøvetræer af denne art vurderet, og af disse voksede 1.160 i Portugal og 317 i Spanien.
In 1988 a total of 1.478 sample trees of this species were assessed, from which 1.160 were situated in Portugal and 317 in Spain.
En fjerde kategori: "anden stedsegrøn eg" blev udeladt, da den ikke er tilstrækkeligt repræsenteret i prøvematerialet.
A fourth category of "other evergreen oak" was abandoned due to poor representation within the sample.
Følgende tabeller indeholder detaljerede oplysninger:
Detailed results are given by following tables:
TAB 12: Nåle­/bladtab efter artsgruppe samlet prøvemateriale 1988 TAB 13, 14, 15 og 16: Nåle /bladtab efter artsgruppe og klimaområde ­ 1988 TAB 17 og 18: Nåle /bladtab efter artsgruppe konstante prøvetræer (CST) 1988 TAB 19: Misfarvning efter artsgruppe ­ samlet prøvemateriale 1988 TAB 20 og 21: Misfarvning efter artsgruppe ­ konstante prøvetræer (CST) 1987 og 1988 TAB 26: Nåle /bladtab efter art ­ samlet prøvemateriale 1988 TAB 27: Misfarvning efter art ­ samlet prøvemateriale 1988.
TAB 12: Defoliation by species group, total sample 1988 TAB 13, 14, 15 and 16: Defoliation by species group and climatic regions for 1988 TAB 17 and 18: Defoliation by species group CST's for 1987 and 1988 TAB 19: Discolouration by species group, total sample 1988 TAB 20 and 21: Discolouration by species group CST's 1987 and 1988 TAB 26: Defoliation by species, total sample 1988 TAB 27: Discolouration by species, total sample 1988
Nåle-Vbladtab efter artsgruppe - 1987 og 1988 Undersøgelsesresultater i forbindelse med de konstante prøvetræer
Defoliation by species groups for 1987 and 1988
Nåle/bladtab (i %)
Survey results for common sample trees
I TAB 26 fremlægges - separat for hver art - de detaljerede resultater for det samlede 1988-prøvemateriale.
TABLE DEFOL TAB 26 gives the detailed results for the total 1988 sample for the different species taken separately
En sammenligning af resultaterne for de vigtigste skovtræarter i 1987 og 1988 giver anledning til følgende kommentarer:
The comparison of the results for the main forest tree species in 1987 and 1988 allows following statements:
Abies sp. havde begge år det største nåletab med henholdsvis 33,827, og 30,467. af CST i nåletabstrin 2+3+4 sammenlagt.
Abies sp. showed the highest defoliation in both years with resp. 33.82 and 30.46 % of CST's in defoliation classes 2+3+4 joined.
Ser man på det samlede prøvemateriale fra 1988, som indeholder 1.188 træer, er procentdelen af træer i nåletabstrin 2+3+4 sammenlagt, 21,137..
If the total sample of 1988 containing 1188 trees is considered, the percentage of trees in defoliation classes 2+3+4 Joined is 21.13%.
Det nåletab, der er blevet observeret for Abies sp., skyldes især at Abies alba har en meget ringe vitalitet, idet 27,897. af denne trætype i det samlede 1988-materiale blev klassificeret som lidende af et moderat eller alvorligt nåletab.
The observed defoliation of Abies sp. is mainly due to the poor vitality of Abies alba for which 27.89 % of the total 1988 sample was classified as moderately or severely defoliated.
Desuden have Abies sp. den højeste andel døde træer i 1987 og 1988: henholdsvis 0,637. og 1,267. af CST.
Furthermore, Abies sp. had the highest proportion of dead trees in 1987 and in 1988: resp. 0.63 and 1.26 % of CST's.
Picea sp. havde et betydeligt nåletab med henholdsvis 20,677. og 19,167. af de konstante 1987/88-prøvetræer i nåletabstrin 2+3+4 sammenlagt.
Picea sp. showed considerable defoliation with resp. 20.67 and 19.16 % of common 87/88 sample trees in defoliation classes 2+3+4 joined.
Tager man alle prøvetræer observeret i 1988, var procentsatserne i disse sammenlagte nåletabstrin for de talrigest repræsenterede Picea-arter, som følger: Picea abies: 15,737, (samlet antal prøvetræer: 4.677) Picea sitchensis: 21,437. (samlet antal prøvetræer: 843). Med hensyn til vitalitet skete der en lille forbedring fra 1987 til 1988 for både Abies sp. og Picea sp.
Of a I I sample trees observed in 1988 the percentages in these defoliation classes joined were as follows for the two most represented species of Picea: Picea abies: 15.73 % (total number of sample trees: 4.677) Picea sitchensis: 21.43% (total number of sample trees: 843) The vitality of both Abies sp. and Picea sp. slightly Improved between 1987 and 1988.
Pinus sp. og Larix sp. havde ikke så stort et nåletab, men for begge artsgrupper steg procentdelen af nåletræer med nåletab fra 1987 til 1988.
Plnus sp. and Larix sp. were less defoliated, but for both species groups the percentage of defoliated sample trees increased between 1987 and 1988.
Blandt de forskellige Pinus-arter havde P. contorta den højeste andel træer i trin 2 + 3 + 4 sammenlagt, i 1988 (18,99%), efterfulgt af P. pinea (14,477.).
Among the different species of Pinus, P. contorta showed the highest proportion of trees in the classes 2+3+4 joined in 1988 with 18.99% followed by P. pinea with 14.47%.
11,217. af P. sylvestris blev klassificeret i disse tre trin i 1988.
11.21% of P. sylvestris were classified in these three classes in 1988.
1007. af P. mugo-prøve-træerne havde et moderat eller alvorligt nåletab i 1988, men da prøvematerialet kun indeholdt 24 træer af denne art, vil vi i denne sammenhæng se bort fra en sådan rekord.
100% of P. mugo sample trees showed moderate or severe defoliation in 1988, but the sample size of only 24 trees of this species leads us to ignore that score In this context.
Blandt løvtræerne havde Quercus suber i 1987 den højeste andel beskadigede træer med 23,677. beskadigede CST. Denne andel faldt imidlertid markant i 1988 til 11,117..
Among broadleaves, Quercus suber showed in 1987 the highest proportion of damaged trees with 23.67% of CST's damaged.
Alle de konstante 87/88-prøvetræer af arten Q. suber voksede i Spanien.
All those common 87/88 sample trees of the species Q. suber were situated in Spain.
I 1988 øgedes antallet af Q. suber-prøvetræer væsentligt, i og med at undersøgelsen blev udvidet til Portugal (+ 1.160 træer).
In 1988 the number of sample tres of Q. suber was strongly increased by the extension of the survey to Portugal (+1160 trees).
977. af de nye prøvetræer blev klassificeret i bladtabstrin 0.
97% of those new sample trees were classified in defoliation class 0.
Følgelig blev kun 2,097. af det samlede 1988-prøvemateriale af Q. suber (1.478 træer) klassificeret i bladtabstrin 2, 3 eller 4.
As a consequence, only 2.09% of the total 1988 sample of Q. suber (1.478 trees) was classified in defoliation classes 2, 3 or 4.
På EF-plan var Fagus sp. og løvfældende Quercus-arter i 1988 de to løvtræarter, der havde den højeste andel skader, idet henholdsvis 12,227. og 13,297. af de fælles prøvetræer blev klassificeret i bladtabstrin 2, 3 eller 4.
Fagus sp. and deciduous species of Quercus were in 1988 among broadleaves the two species presenting communitywide the highest proportion of damage with respectively 12.22 and 13.29 % of common sample trees classified in defoliation classes 2, 3 or 4.
Fra 1987 til 1988 var der imidlertid for Fagus sp. en generel tendens til en forbedring af situationen, medens den forværredes for de løvfældende egetræer: + 3,67. af prøvetræerne i bladtabstrin O i 1988, når det gælder Fagus sp.; - 5,37. i bladtabstrin O i 1988, når det gælder løvfældende Quercus sp.
However, between 1987 and 1988 Fagus sp. showed a net tendency to improvement, whereas deciduous Oaks deteriorated: + 3.6% of sample trees in defoliation class 0 in 1988 for Fagus sp. - 5.3% in defoliation class 0 in 1988 for deciduous Quercus sp.
For Quercus frainetto var bladtabet særlig omfattende i 1988, idet 28,937. af prøvetræerne blev klassificeret i bladtabstrin 2, 3 eller 4 og 51,27. i bladtabstrin 1.
Quercus fralnetto showed a particulary high defoliation score in 1988 with 28.93% of sample trees in defoliation classes 2, 3 or 4, and 51.2 % in defoliation class 1.
Q petraea og Q robur havde henholdsvis 14,417. og 16,37. i bladtabstrin 2, 3 eller 4 i 1988 (samlet prøvemateriale).
Q. petraea and Q. robur had resp. 14.41% and 16.3% in defoliation classes 2, 3 or 4 in 1988 (total sample).
Eucalyptus sp., der havde et betydeligt bladtab i 1987, kom sig fuldstændig i 1988.
Eucalyptus sp. which showed considerable defoliation in 1987 completely recovered In 1988.
De konstante prøvetræer, som der er taget udgangspunkt i, voksede alle i Spanien, hvor gunstige vejrforhold i 1988 anses for at have været årsag til denne ændring i situationen.
The common sample trees refered to were all observed in Spain where favorable wheather conditions in 1988 are considered as having caused this recovery.
Dette resultat bekræftes af 1988-undersøgelsen, der også omfatter portugisiske prøvetræer, idet 0,517. af alle 979 prøvetræer er klassificeret i bladtabstrin 2, 3 eller 4 og 3,78% i trin 1.
This result Is confirmed by the 1988 survey including Portugese sample trees: 0.51% of all 979 sample trees classified in defoliation classes 2, 3 or 4 and 3.78% in class 1.
Misfarvning efter artsgruppe i 1987 og 1988 Undersøgelsesresultater i forbindelse med de konstante prøvetræer
Discolouration by species groups for 1987 and 1988 Survey results for common sample trees
I TABEL TAB 27 fremlægges - separat for hver art - de detaljerede resultater for det samlede 1988-prøvemateriale
TABLE TAB 27 gives the detailed results for the total 1988 sample for the different species taken separately
I ovenstående tabel, der viser misfarvningen efter artsgruppe hos de konstante 87/88-prøvetræer, er der registreret en betydelig misfarvning hos Quercus suber, Quercus ilex og i mindre grad hos Castanea sativa.
In Table hereabove, which presents discolouration by species groups for common 87/88 sample trees, considerable discolouration has been noted for Quercus suber, Quercus ilex and to a lesser extent for Castanea sat iva.
Ser man på det samlede 1988- prøvemateriale, som også omfatter Quercus suber fra Portugal, ser det ud til, at misfarvning optræder i mindre udpræget grad hos denne art: 86,57, af alle 1.478 prøvetræer blev således klassificeret i misfarvningstrin 0.
If one considers the total 1988 sample including also Quercus suber from Portugal, discolouration of this species appears as being less important: 86.5% of all 1.478 sample trees in discolouration class 0.
Hybrider af Populus sp., Quercus frainetto, Platanus orientalis, Quercus pubescens, Quercus robur og Fagus sylvatica er andre vigtige løvtræer med markant misfarvning (se tabel TAB 27).
Hybrides of Populus sp., Quercus frainetto, Platanus orientalis, Quercus pubescens, Quercus robur and Fagus sylvatica are other important broadleaves showing notable discolouration (see table TAB 27).
Hovedparten af den observerede misfarvning blev imidlertid klassificeret som "ubetydelig".
Most of the observed discolouration was however classified as "slight".
Hybrider af Populus sp. var den trætype, der var fyldigst repræsenteret i misfarvningstrin 2, 3 eller 4 i 1988.
Hybrides of Populus sp. had the highest score in discolouration classes 2, 3 or 4 in 1988.
Eucalyptus sp., der i 1987 havde en høj procentdel træer i misfarvningstrin 1, kom sig fuldstændig i 1988.
Eucalyptus sp. which showed a high percentage of trees In discolouration class 1 in 1987, fully recovered In 1988.
Dette bekræftes af resultaterne fra det samlede 1988-prøvemateriale, hvor 99,37. blev klassificeret i misfarvningstrin O.
This is confirmed by the results of the total 1988 sample where 99.3% were classified in discolouration class 0.
Disse resultater må fortolkes med stor forsigtighed, da de mest berørte arter hovedsagelig vokser i den sydlige del af EF, hvor tørre klimaforhold spiller en vigtig rolle for skovens sundhedstilstand.
Very cautious interpretation of these results is required as the most affected species are mainly from the southern regions of the Community where dry climatic conditions play an important role in forest health.
Fra 1987 til 1988 blev der registreret en markant stigning i misfarvningen hos Fagus sp. og Abies sp.
A notable increase in discolouration between 1987 and 1988 was noted for Fagus sp. and Abies sp.
Hybrider af Populus sp., Quercus frainetto, Castanea sativa, Platanus orientalis, Quercus robur og Fagus sylvatica er andre vigtige løvtræer med markant misfarvning, når man ser på det samlede 1988-prøve-materiale.
Hybrides of Populus sp., Quercus frainetto, Castanea sativa, Platanus orientalis, Quercus robur and Fagus sylvatica are other important broadleaves showing notable discolouration If the total 1988 sample is considered.
Blandt nåletræer tegner Abies cephalonica sig med 14,867. for den højeste procentdel træer i misfarvningstrin 2, 3 og 4 (samlet prøvemateriale 1988), efterfulgt af Picea sitchensis (7,947.) og Pinus contorta (7,587.).
Among conifers, Abies cephalonica has with 14.86% the highest percentage of trees in discolouration classes 2, 3 and 4 (total sample 1988) followed by Picea sitchensis (7.94%) and Pinus contorta (7.58%)..
Mulig sammenhæng mellem misfarvning og nåle/bladtab
Possible relat ionsh ip between discolourat ion and defoliatIon
Misfarvning kan skyldes flere faktorer som f.eks. næringsmangel, insekter, luftforurening osv. Nedenstående tabel viser, at misfarvning - ud over at være en vitalitetsindikator i sig selv - til en vis grad kan forudsige den frem tidige udvikling med hensyn til nåle/bladtab.
Discolouration may be due to a number of causes such as nutrient deficiency, insects, atmospheric pollution and so on. The following table shows that discolouration, besides being a vitality indicator In itself, to some degree can serve as a predictor of the future development of defoliation.
Medens der for træer med misfarvning i 1987 generelt kunne registreres en forværring med hensyn til nåle-/bladtab, kunne der for træer uden misfarvning i 1987 enten registreres en let forbedring eller slet ingen udvikling:
While trees presenting discolouration in 1987 generally deteriorated in respect to defoliation, trees without discolouration in 1987 showed no evolution or a slight improvement:
Nåle/bladtab i 1988 sammenlignet med 1987
Defoliation in 1988 as compared to 1987
Forværring Antal træer 2.101 697 257 30
697 moderate
Nåle/bladtab og misfarvning efter aldersklasse - løvtræer og nåletræer
Defoliation and discolouration by age class for broadleaves and conifers
Se tabellerne: TAB 05, 06, 07 og diagrammerne: DIA 01 og 02
See Tables TAB 05, 06, 07 and figures FIG 01, FIG 02
Det fremgår af diagram 01 og 02, at der er en meget udtalt tendens til, at procentdelen af træer med moderat eller alvorligt nåle /bladtab og af døde træer stiger med alderen.
A very pronounced tendency for the percentage of moderately or severely defoliated and dead trees to increase with age is apparent in figures 01 and 02.
For træer under ca. 61 til 80 år ligger nåle-/blad-tabet på ca. 107. (nåle-/bladtabstrin 2+3+4), og over denne alersklasse begynder nåle-/bladtabet at stige.
For trees younger than approximately 61-80 years the degree of defoliation is around 10% (defoliation classes 2+3+4) and above this age class defoliation begins to increase.
For løvtræer ser situationen ud til at forværres fra 80 år og opefter.
Broad leaved trees appear to deteriorate from 80 years upwards.
For nåletræer stiger antallet af træer med nåle/bladtab allerede fra 60-årsalderen og fortsætter med at stige endnu hurtigere end for løvtræer.
For conifers the number of defoliated trees already Increases from the age of 60 years and continues to worsen at a higher rate than broadleaves.
Tabel TAB 05 viser, hvor stort nåle-/bladtabet er for løvtræer og nåletræer, der er under 60 år samt 60 år og derover.
Table TAB 05 indicates the proportion of defoliation for broadleaves and conifers of less than 60 years and more than or equal to 60 years.
Det samlede procentuelle nåle/bladtab (trin 2+3+4) for løvtræer og nåletræer er henholdsvis 8,617. og 11,757. (samlet prøvemateriale 1988).
The total defoliation percentages (classes 2+3+4) for broadleaves and conifers are 8.61% and 11.75% respectively (total sample 1988).
For både løvtræer og nåletræer under 60 år er nåle-/bladtabet omtrent lige stort (6,77. og 8,47.), men for gruppen over 60 år er der en klar forskel med 19,577. nåletræer i nåle /bladtabstrin 2, 3 og 4 sammenlignet med 12,77. for løvtræer.
For both broadleaves and conifers of less than 60 years the degre of defoliation is roughly of the same order (6.7 and 8.4%) but over 60 years there is a distinct difference with 19.57% of conifers in defoliation classes 2, 3 and 4 compared to 12.7% of broadleaves.
Hvad misfarvning angår, er situationen temmelig ens for løvtræer og nåletræer under 60 år, idet henholdsvis 90,087. og 85,447. ikke havde nogen eller kun ubetydelig misfarvning; tallene for moderat og alvorlig misfarvning er også i samme størrelsesorden.
Discolouration is fairly similar for broadleaves and conifers under 60 years with 90.08% and 85.44% respectively showing no or negligible discolouration; the figures for moderate and severe discolouration are also of the same order.
Hvad angår løvtræer over 60 år, er der omtrent den samme andel træer med tegn på misfarvning som i den yngre aldersklasse, men flere af de ældre træer er ubetydeligt misfarvede.
For broadleaves over 60 years there is approximately the same proportion of trees with signs of discolouration as those of the younger category but more of the older trees are slightly discoloured.