natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionens forslag er baseret på to enkle ideer: afskaffelse af de grønne kurser, der erstattes af mar­kedskurserne, og indførelse af en række overgangs­foranstaltninger for at afbøde effekten af den nye agro­monetære ordning, herunder med henblik på at kom­pensere for vekselkurser, der er til skade for landmæn­dene.
In response to this state of affairs, the Commission has put forward a proposal based on two simple ideas: get rid of the green rates altogether and replace them with market rates; and introduce a series of transitional measures to cushion the impact of the new agri-mone­tary system and compensate farmers for adverse exchange rate effects.
De første udligningsbeløb vil blive udbetalt efter indførelsen af den nye ordning i de medlemsstater, hvor den monetære situation berettiger til udligning.
An initial compensation package will be paid follo­wing the introduction of the new system in those coun­tries whose monetary situations justify the granting of compensation.
I de fire lande, der endnu er uden for eurozonen, vil der være mulighed for andre udligninger frem til 2002 i tilfælde af monetære reevalueringer i disse lande.
In the Member States outside the euro zone, further compensation will be available in the event of monetary revaluations between now and 2002.
Hvis Kommissionens forslag vedtages, vil der sand­synligvis ske følgende: Indtil 31. december 1998 anvendes de grønne kurser som omregningskurser for støtte og landbrugspriser.
If the Commission proposal is accepted, the scenario would be as follows: Until 31 December 1998, the conversion rates used for support payments and prices will be the green rates.
Fra 1. januar 1999 afskaffes de grønne kurser og erstattes af dagskurserne i de fem­ten medlemsstater, når der bortses fra udløsende begi­venheder (foranstaltninger, der berettiger til støtte), som finder sted inden 1. januar.
From 1 January 1999, however, the green rates will be dropped in favour of the daily exchange rates in the fifteen Member States, though not for transactions (action which gives rise to aid) that took place before this date.
I de lande, der indgår i eurozonen (dvs. 11 medlemsstater ud af de 15), vil der naturligvis ikke længere være udsving, idet omreg­ningskursen fastlægges definitivt.
In the euro zone countries (11 of the 15) there will of course be no more fluctua­tions, as the exchange rates will have been definitive­ly fixed.
De øvrige lande (Danmark, Grækenland Sverige og Det Forenede
But in the other countries (Denmark, Greece, Sweden and the UK) the market rate on the day of the transaction will be used.
Publikationens indhold forpligter ikke Kommissionen.
Editor: Stella ZERVOUDAKI, EC DG VI A.ll.l .
Ansvarlig for publikationen: Stella ZERVOUDAKI, CE DG VI A I samarbejde med GD Vl's direktorater
This publication does not necessarily express the official views of the Commission, n collaboration with the Directorates of DG VI. For further information: Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles/Wetstraat 200, B-1049 Brussel - Belgium - Office: L/130-4/148A Telephone: direct line 1+32-2)295.01.55, exchange 299.1 1.11. Fax: 299.17.61 Telex: COMEU Β 21 877.
Forslag om vinreform
Wine reform proposals
Kommissionens forslag omfatter omstillingsforanstaltninger, der tager sigte på at tilpasse vinarealerne i visse regioner til markedsbehovet gennem indførelse af mere efterspurgte sorter, vindyrkning på arealer, der er egnede til kvalitetsproduktion, samt indførelse af nye produktionsmetoder.
The Commission's proposals also include conversion schemes designed to bring winegrowing in a number of regions into line with the market by introducing more appropriate varieties, choosing quality locations for vineyards and introducing new production techniques. niques.
Den 1. juli 1998 forelagde Europa-Kommissionen sit forslag om en reform af vinsektoren.
On 1 July 1998 the Commission presented its draft reform proposals for the wine sector.
Dette forslag indgår som et led i den samlede reform af den fælles landbrugspolitik og kan sammenfattes i to ord: forenkling og kvalitet.
These proposals, which form part of the proposed reform of the common agricultural policy as a whole, can be summed up in two words: simplification and quality.
I stedet for de 23 forordninger, der i øjeblikket gælder for vinsektoren, foreslår Kommissionen en enkelt forordning, og formålet hermed er at opnå en varig forbedring af sektorens konkurrenceevne, at opretholde en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på Fællesskabets marked og at sikre producenterne højere indkomster.
The Commission proposes replacing the 23 Regulations which currently cover the wine sector by just one, with the aim of improving the sector's long-term competitiveness, maintaining a better balance between supply and demand on the Community market and guaranteeing more attractive incomes for growers.
Plantninger
Plantings
Disse foranstaltninger vil blive finansieret af Unionen med 50% (75% for områder henhørende under strukturfondenens mål 1 ) af de materielle omkostninger ved omstillingen, medens støttemodtageren skal bære den resterende del af omkostningerne.
These measures would be funded by the Union at a rate of 50% of the actual conversion cost (75% in areas covered by Objective 1 of the Structural Funds) the balance to be met by the recipients.
Fællesskabet med finansierer denne aktion gennem en fuldstændig godtgørelse af indkomsttabet for de producenter, der foretager genbeplantning efter rydning.
Community funding would fully compensate for loss of income by growers who replant after grubbing.
For at opretholde en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel foreslår Kommissionen at forlænge det nuværende forbud mod nyplantninger af vinmarker i en overgangsperiode indtil år 2010.
To maintain a better balance between supply and demand, the Commission is proposing that the current ban on planting new vines be extended for a transitional period until 2010.
Dette forbud skal dog forvaltes med en større fleksibilitet end hidtil.
However, this rule would be applied with greater flexibility.
Det bør være muligt at udvide et vinareal, når der er en tiltagende efterspørgsel efter den vin, der produceres, hvis det samtidigt sikres, at de samlede producerede mængder ikke forøges.
It ought to be possible to enlarge vineyards in response to a rise in demand without increasing the overall amount produced.
For at undgå, at producenterne får et afbræk i deres indkomster, tillades det at foretage genbeplantninger af vinarealer, inden rydningen finder sted.
Replanting would be allowed before grubbing so that growers' incomes are not disrupted.
Den forebyggende destillation, den obligatoriske destillation af bordvin og støttedestillationen afskaffes.
Preventive distillation, compulsory distillation of table wines and support distillation would be discontinued.
Til gengæld indføres en ordning med krisedestillation, som er fakultativ, og som skal modvirke ekstraordinære forstyrrelser på markedet og alvorlige kvalitetsproblemer.
Instead, there would be a system of emergency distillation, implemented on an optional basis in response to exceptional market disruption and serious quality problems.
Desuden foreslås det at indføre en særlig destillationsforanstaltning, der skal sikre en regelmæssig forsyning af markedet for konsumalkohol. alkohol.
It is also proposed to introduce a special distillation scheme designed to permit regular supply of the market in spirit drinks.
En mindre forøgelse af budgettet
Slight budget increase
Det foreslås desuden at indføre en ordning med reserver af plantningsrettigheder. Reserverne skal gøre det lettere at overføre plantningsrettigheder, så de er til rådighed for vinarealer, hvor der er en tiltagende efter spørgsel efter den producerede vin.
Another proposal is to introduce a reserve of planting rights, so that rights can be allocated to vineyards experiencing a rise in demand.
I første omgang oprettes disse reserver ved hjælp af nye rettigheder, der tildeles de enkelte medlemsstater i forhold til deres nuværende vindyrkningsareal.
The reserve would initially be built up by allocating new rights to each Member State in line with the area it currently has under vines.
Disse nye rettigheder vil fortrinsvis blive givet til unge landbrugere.
Priority will be given to assigning these new rights to new entrants in the sector.
Det samlede forslag vil indebære en mindre forøgelse af budgetudgifterne i forhold til de gennemsnitlige udgifter i de seneste ti produktionsår: Bevillinger på 1 293 mio. ECU i 2001, 1 305 mio. ECU i 2002,1 292 mio. ECU i 2003, 1 263 mio. ECU i 2004 og 1 234 mio. ECU årligt fra 2005.
The overall package would entail a slight increase in funding compared with average expenditure over the past ten marketing years: a budget of ECU 1 293 million in 2001, ECU 1 305 million in 2002, ECU 1 292 million in 2003, ECU 1 263 in 2004 and ECU 1 234 a year as from 2005.
Europa-Kommissionen finder imidlertid, at denne indsats er berettiget ud fra målet om at bevare og udvikle en europæisk produktion af kvalitetsvin.
Lastly, the proposals include a procedure for regularising a number of existing instances of unlawful planting or replanting, subject to stringent requirements ensuring that there will be no increase in production potential.
Det foreslås at videreføre rydningsforanstaltningerne, som allerede har bidraget effektivt til at mindske det overskydende udbud. Men medlemsstaterne bør anvende foranstaltningerne mere målrettet mod de regioner, som har en alvorlig og vedvarende strukturbetinget overskudsproduktion.
Grubbing schemes have already proved effective in helping to reduce excess supply and should be continued, but Member States should target them more specifically at the few regions with a major, long-term structural surplus.
Vinmarkedet: Bedre kvalitet
Wine market: trend towards quality hectolitres of table wine and 13 million hectolitres of other wines).
Den Europæiske Unions vinsektor spiller en vigtig rolle på verdensplan.
The Union's wine sector plays a leading role worldwide.
Fællesskabets vinareal repræsenterer 45% af det samlede vinareal, og mængdemæssigt udgør produktio­nen ca. 60% af verdensproduktionen.
The Community's vineyards represent 45% of the total area under vines and account for some 60% of world produc­tion.
Fællesskabet er ver­dens største eksportør og importør af vin.
The Community is the world's leading wine exporter and importer.
Alligevel har Unionen de sidste tyve år i vid udstrækning reduceret sit produktionspotentiale for at tilpasse det til den samlede efterspørgsel.
And yet for 20 years the Union has been drastically redu­cing its production potential in response to world demand.
I 1987/88 (De Tolv) omfattede vina­realerne næsten 4 mio. ha, og produktionen var på over 200 mio. hl, medens arealet nu er bragt ned på 3,4 mio. ha i 1997, hvor produktionen varpå 160 mio. hl (heraf 58 mio. hl kva­litetsvin, ca. 91 mio. hl bordvin og 13 mio. hl anden vin).
In 1987/88 (and 12 Member States at the time) the area under vines was almost 4 million hectares and production was over 200 million hectolitres, whereas by 1997 the area under vines had been reduced to 3.4 million hectares and production cut to 160 million hectolitres (comprising 58 million hectolitres of quality wine, around 91 million
I takt med markedsudviklingen, hvor der er en stadig stør­re efterspørgsel efter bestemte gode vine, har der været en betydelig stigning i produktionen og udbuddet af kvalitets­vine og landvine (kvbd).
In response to the increasing demand for distinctive wines, the available range of superior wines and quality wines produced in a specified region has been increased signifi­cantly.
Risikoen for en overskudsproduk­tion over flere år kan stadig ikke udelukkes, da der inden for denne sektor kan forekomme meget store udsving i pro­duktionen fra høst til høst.
But there is still a risk of surplus production over periods of several years, given that there may be substantial fluctuations in the harvest.
Desuden er der fortsat en ved­varende strukturbetinget overskudsproduktion i bestemte regioner i Fællesskabet, hvor produktionen ikke er blevet tilpasset til efterspørgslen.
There are also still long-term structural surpluses in some Community regions where production no longer matches demand.
Til gengæld er der andre regio­ner, hvor produktionen ikke kan dække den interne og eks­terne efterspørgsel, og hvor en ekspansion således vil være berettiget.
Conversely, other regions are producing wines for which domestic and forei­gn demand is outstripping supply, thereby justifying expansion.
Vinarealer i 1996 og gennemsnitlig vinproduktion fra 1993 til 1997
Area under vines in 1996 and average wine production between 1993 and 1997
Fischler, EU­kommissær for landbrug og udvikling af land­distrikterne, om den indsats, der siden 1992 er gjort for at kombinere miljøpolitikken og den fælles landbrugspolitik.
Austria assumes Presidency lopment, stressed the efforts made since 1992 to combine environmental policy with the common agricultural policy.
Han præciserede også, at de kommissionsforslag, der indgår i Agenda 2000, fastlægger miljøet som et af hovedmålene for den fælles landbrugspolitik på lige fod med opretholdel­sen af landbrugernes indkomster, konkurrenceevnen og udviklingen af landdistrikterne.
He added that the Commission's Agenda 2000 proposals place the environment among the CAP's priority goals, alongside maintaining farm incomes, greater competitive­ness and rural development.
Denne tale findes på GD VI's netsted. < http://europa.eu.int/en/comm/dg06/spe/index.htm > Skovarealet oges
The speech is available on DG Vl's website. < http://europa.eu.int/en/comm/dg06/spe/index.htm > Forest gains
Ved den seneste udvidelse af Den Europæiske Union med Østrig, men frem for alt Finland og Sverige, opnåedes der næsten en fordobling af Fællesskabets skovareal, og Unionen er nu blevet stort set selvforsynende på dette område.
Since the accession of Austria, Finland and Sweden (espe­cially the last two), the area of the Union under forest has almost doubled in size and the EU has become virtually self-sufficient in forestry products.
Det er betryggende, at skovhugsten nu er mindre end tilvæksten i de europæiske skove.
A reassuring aspect is that the European forest is now being felled less quickly than it is growing.
Yderligere oplys­ninger: Eurostat, skovbrugsstatistikker 1992­96 (fax +352 4301 32 594).
For more information, please see: Eurostat Forestry Statistics 1992-96 (fax +3524301.32.594).
Fra den 1. juli 1998 er det Østrig, der varetager Den Europæiske Unions formandskab.
Austria took over the Presidency of the European Union on 1 July 1998.
Hvad den fælles land­brugspolitik angår, håber det østrigske formandskab at kunne fremskynde arbejdet med de nye markedsordninger, og det vil lægge særlig vægt på de horisontale forslag vedrørende tilpasning af subsidier, nye støtteforanstaltnin­ger til udvikling af landdistrikterne og finansiering af den fælles landbrugspolitik under iagttagelse af princippet om budgetdisciplin.
CAP reform, the Austrian Presidency hopes to speed up work on the future market organisations and will devote particular attention to the across-the-board propo­sals for cutting subsidies, supporting rural development and funding the CAP within the constraints of budgetary discipline.
I de kommende seks måneder er der planlagt fem rådsmøder for landbrugsministrene: den 20. ­ 21. juli, den 28. ­ 29. sep­tember, den 19. ­ 20. oktober, den 23. ­ 24. november og den 14., 15. og 16. december, samt et uformelt møde, der vil blive afholdt i St. Wolfgang den 20., 21. og 22. september.
Five Council meetings on agriculture are scheduled over the next six months: on 20 and 21 July, 28 and 29 September, 19 and 20 October, 23 and 24 November and 14, 15 and 16 December, as well as an informal meeting in St Wolfgang on 20, 21 and 22 September.
Angående de generelle spørgsmål i forbindelse med Agenda 2000 var stats­ og regeringscheferne på mødet i Cardiff den 15. ­ 16. juni enige om, at det er nødvendigt at opnå væsentlige fremskridt på det kommende Europæiske Råd i Wien den 11.­12. december, så der kan findes en samlet politisk løsning i marts 1999 inden Europavalgene. < http://www.presidency.gv.at > Kvalitet på nettet
On general issues relating to Agenda 2000, the Heads of State and'Government stressed when they met in Cardiff on 15 and 16 June that substantive progress was needed befo­re the European Council in Vienna on 1 1 and 12 December so that overall political agreement could be reached in March 1999 before the European Parliament elections. < http://www.presidency.gv.at > Online quality
På den konference, som naturbeskyttelsesnetværket "Natura 2000" afholdt i Bath (UK) den 29. ­ 30. juni, mindede Franz
At a conference held in Bath (UK) on 29 and 30 June by the Natura 2000 network for nature conservation, Franz Fischler, the Commissioner for agriculture and rural deve­
GD VI's web­sider på de europæiske institutioners netsted, EUROPA, vil fremover omfatte et nyt afsnit vedrørende landbrugsprodukters kvalitet. < http://europa.eu.int/en/comm/dg06/qual/en/index_en.htm > Ε υ ropa-Kom missionen Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI)
< http: europa.eu.int en cornin dg06 qual en'indcx_cn.htm > European Commission Directorate-General of Agriculture (DG VI)
Ansvarlig for publikationen: Stella ZERVOUDAKI, CE DG VI A.ll Publikationens indhold forpligter ikke Kommissionen.
Editor: Stella ZERVOUDAKI, EC DG VI A.ll.l. This publication does not necessarily express the official views of the Commission. n collaboration with the Directorates of DG VI. For further information: Rue de la Loi 200, Β-1049 Bruxelles/Wetstraat 200, Β-1049 Brussel - Belgium - Office: L/l 30-4/148A Telephone: direct line (+32-2)295.01.55, exchange 299.1 1.11. Fax: 299.17.01 Telex: COMEU Β 21877.
Reformen af den fælles landbrugspolitik: Gode fremtidsudsigter
Reforming the common agricultural policy: the outlook is good
Når det gælder oksekød, forventes den prisreduktion, som indgår i reformen, at få en positiv effekt på for bruget, som skulle stige med 2-7,8% sammenlignet med scenariet uden reform.
As for beef and veal, the lower prices under the reform should have a positive impact on consumption, which would increase by between 2% and 7.8% as compared with a scenario without reform.
Uden dette markante prisfald er der risiko for en yderligere stigning i interventionslagrene på 1,5 mio. t frem til 2005.
Unless this significant cut in prices is made, intervention stocks could grow by an additional 1.5 million tonnes by 2005.
Om reformen af den fælles landbrugspolitik bliver en succes afhænger af, om den vil være i stand til atter at gore EU's landbrug konkurrencedygtigt, uden at det går ud over land distrikternes udviklingsmuligheder.
How successful the CAP reform turns out to be will depend on how far it helps to regain competitiveness in Europe's agricultural sector without sacrificing rural development.
At der er behov for denne reform, der er udarbejdet ud fra en realistisk målsætning, bekræftes på ny af en rapport om de langsigtede perspektiver for landbrugsmarkederne og af to konsekvensanalyser, som Europa-Kommissionen for nylig har offentliggjort.
A realistic approach has been taken in this reform, the need for which has been confirmed once again by a recently-published Commission report on the long-term prospects for agricultural markets and two impact studies.
En prisreduktion vil også være med til at øge det interne forbrug af mejeriprodukter.
Lower prices should also encourage an increase in internal consumption of milk products.
Den negative effekt, som reduktionen får på indkomsterne, vil blive opvejet af lavere foderomkostninger, som ved al animalsk produktion, og af malkekopræmien.
The negative impact on incomes would be compensated by lower feed costs, valid for all livestock production, and by the dairy-cow premium.
Hvis man bibeholdt de nuværende betingelser, ville EU's mælkeproducenter ikke kunne udnytte de muligheder, der nu findes på verdensmarkedet.
Maintaining the present conditions would not allow Community milk producers to benefit from opportunities on the world market.
I slutningen af september offentliggjorde Kommissionen en rapport om de langsigtede perspektiver for de forskellige landbrugsmarkeder i EU, i de associerede lande i Centraleuropa og i verden som helhed.
Towards the end of September the Commission issued a report on the long-term prospects for agricultural markets in the European Union, the associated central European countries and the world as a whole.
Rapporten bekræfter, at de reformforslag, der blev redegjort for i Agenda 2000, var velbegrundede til trods for den tvivl, som forværringen af verdensøkonomien har givet anledning til.
This has borne out the Tightness of the reform proposals made under Agenda 2000, in spite of the doubts sparked by the deterioration in the world economy.
Hvad den generelle udvikling i landbrugsindkomsterne angår, skulle de øgede direkte betalinger i vidt omfang opveje de faldende priser på landbrugsprodukter og medføre, at indkomsterne i gennemsnit kommer til at ligge 10% højere end i perioden 1992-1996.
The proposed measures have also been examined in impact studies carried out for the Commission by two university agricultural research institutes.
De foranstaltninger, som foreslås, er desuden blevet undersøgt i to konsekvensanalyser, som efter anmodning fra Kommissionen er blevet foretaget af to landbrugsforskningsinstitutter på universitetsniveau. Disse analyser, der er baseret på simulering af markeds- og prisudviklingen, vedrører specielt sektorerne for korn, kød og mejeriprodukter.
In the context of the overall evolution of farm incomes, the increase in direct income payments should largely compensate for the drop in prices of agricultural products, and incomes should reach an average 10% above levels in 1992-96.
De indeholder en vurdering af de makroøkonomiske konsekvenser af denne udvikling. Analyseresultaterne kan resumeres som følger.
Measured by work unit in real terms, this positive development should be even more marked with agricultural incomes between 22% and 34% higher than the average for that same period due to the decline in the agricultural labour force.
Korn, oksekød og mejeriprodukter
Macroeconomic effects
Reformens effekt på den generelle økonomiske situation ser ligeledes ud til at blive meget positiv. Forbrugerprisindekset vil falde med 0,3-0,45% sammenlignet med et scenario uden reform, og det vil medføre en supplerende stigning på 0,4-0,6% af det reelle private forbrug. Det samme er tilfældet for bruttonationalproduktet, som skulle stige med yderligere 0,2% i 2005 og 0,4% på lang sigt.
In the cereals sector, the reform proposals (and particularly the zero-rating of set-aside) would produce an increase of between 5% and 7% in production compared to a "no-reform" scenario, with 2% to 6% growth in oilseed production and 3% to 12% in protein plants.
Beskæftigelsen for ventes at stige med yderligere 0,2% i 2005 og 0,38% i 2030.
In contrast, without a significant reduction in prices to ensure greater sales outlets on the world market, the long term would see an increase in cereal stocks from 14 million tonnes in 1997 to around 51 million in 2005.
1 kornsektoren vil reformen (og specielt nedsættelsen af braklægningsprocenten til nul) medføre en produktionsstigning på 5-7% i forhold til et "scenario uden reform".
The impact of the reforms on the general economic situation also appears extremely positive.
Denne supplerende stigning vil være 2-6% for olieafgrøder og 3-12% for proteinafgrøder.
The consumerprice index should fall by between 0.3% and 0.45% compared with the "no-reform" scenario, producing additional growth of between 0.4% and 0.6% in real private consumption.
Men reduktionen af priserne vil stimulere kornforbruget, som efter alt at dømme vil stige med 1,4-3,5%.
The same applies to GDP, which is likely to increase by more than 0.2% by 2005 and 0.4% in the longer term.
Uden en markant prisreduktion, som vil give øgede afsætningsmuligheder på verdensmarkedet, er perspektiver ne på lang sigt en stigning i kornlagrene fra 14 mio. t i 1997 til 51 mio. t i 2005.
In terms of employment, the forecast is for 0.2% more in 2005 and 0.38% more in 2030.