natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dets publikationer fås ved henvendelse til Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2 rue Mercier, L-2985 Luxembourg.
Its publications are available from the Office for Official Publications, 2 rue Mercier, L-2985 Luxem­bourg.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 10-1996
Supplement — Frontier-free Europe, No 10-1996
Energisektoren i Den Europæiske Union i 1995
Energy economy of the European Union in 1995
Udviklingen i bruttoenergiforbruget (mio. toe)
Trend in gross domestic energy consumption (million toe')
Det samlede bruttoenergi­forbrug i Den Europæiske Union (EUR 15) udgør 308,4 mio. toe, hvilket er en stigning på 1,7% i forhold til 1994
Total gross domestic energy consumption in the European Union (EUR 15) was 308.4 million toe, an increase of 1.7% over 1994
Af de største energiforbrugende lande i 1995 har Spanien haft den største stigning i forbruget (+5,8%), efterfulgt af Italien (44,8%) og Frankrig (+2,9%), medens der har været et mindre fald i energiforbruget i Tyskland (­0,7%) og forbruget i Det Forenede Kongerige har været relativt stabilt (0,1 %).
Of the five major energy consumers in 1995, the highest increases in consumption were recorded in Spain (+5.8%), in Italy (+4.8%) and in France (+2.9%). There was a slight drop in Germany (-)7%) while con­sumption remained relatively stable in the United Kingdom (-0.1 %).
Af de andre medlemsstater har Belgien, Grækenland, nederlandene og Portugal ligeledes haft en stigning i energiforbruget.
Among the other Member States, consumption also increased in Belgium, Greece, the Netherlands and Portugal.
Bruttoenergifo rbruget (mio. toe') eurostat
Gross domestic energy consumption (million toe') ι m eurostat
Produktion af primær energi efter produkt ­ 1995 (EUR 15)
Primary energy production broken down by product - 1 995 (EUR 1 5)
Produktionen af primær energi i Den Europæiske Union er steget med 1,8% i forhold til 1994 og udgjorde i 1995 689,8 mio. toe
Primary energy production in the European Union (EUR 15) rose 1.8% over 1994, to reach 689.8 million toe in 1995
Hvis man ser på udviklingen i den primære energiproduktion opdelt efter produkt fra 1994 til 1995, kan man konstatere, at der har været en stigning i kul­produktionen i Den Europæiske Union (EUR 15) på 3%, hvoraf Det Forenede Kongerige tegner sig for +7,1 % og Tyskland for +2,1%.
The trend in primary production by product between 1994 and 1995 reveals an increase of 3% in coal production in the European Union (EUR 15), with the United Kingdom recording +7.1 % and Germany +2.1 %.
Råolieproduktionen i Den Europæiske Union er steget med 1,8%, hvilket hovedsagelig skyldes en produktionsstigning i Det Forenede Kongerige, Italien og Danmark.
Crude oil production rose by 1.8% in the European Union, an increase attributable mainly to the United Kingdom, Italy and Denmark.
Atomenergien udgør størstedelen af den sam­lede produktion af primær ener­gi i 1995 med 29% efterfulgt af naturgassen og råolien med 23%.
At 29% nuclear energy accounted for the largest share of total primary energy production in 1995, followed by natural gas and crude oil at 23%.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 10­1996
Supplement — Frontier-free Europe, No 10-1996
Nettoimporten af energi er steget med 2,8% i Den Europæiske Union (EUR 15) i 1995 og udgør nu 645,6 mío. toe
In the European Union (EUR 15) net energy imports rose by 2.8% in 1994 to 645.6 million toe
Den Europæiske Unions (EUR 15) energiafhængighed er steget fra 47,5% i 1994 til 48% i 1995
The European Union's (EUR 15) level of energy dependence rose from 47.5% in 1994 to 48% in 1995
1994 47,5 80,7 1995 48,0 79,4 C) nettoimport/indlandsforbrug
1994 47.5 80.7 31.1 1995 48.0 79.4 39.3 (') Net imports/internal consumption.
såvel offentlige instanser som private involverede.
TIR) and presents reform suggestions from interested public and private bodies.
Kommissionen oplyser, at den manglende tilpasning af told­ og transitreglerne og måden, hvorpå de administreres, har givet grobund for bedrageri i et kæmpemæssigt omfang.
According to the Commission, the inadequacy of these systems and their management methods have given rise to huge opportunities for fraud.
Uden for systemet står stadig den svenske krone, den græske drakme, den italienske lire og det engelske pund.
Those remaining out side are the Swedish crown, the Greek drachma, the Italian lira and the British pound.
# Hindringer for uddannelse uden grænser
# Obstacles to cross-border training
I 1995 gik 44% af midlerne fra Fællesskabets 4. rammeprogram for forsk­ning til erhvervslivet, der tegnede sig for 40% af deltagerne. De tilsvarende tal var i 1994 kun hhv. 38% og 26%.
In 1995, 44% of EU funds from the fourth R & D framework programme went to companies representing 40% of participants.
Sidste år var der blandt de deltagende virksomheder 20% »små og mellemstore« (SMV) mod 17% i 1994.
Last year a total of 20% of participating companies were SMEs, compared with 17% the previous year.
Tallene fremgår af rammeprogrammets første årsberetning, som Kommissionen udsendte den 26. september.
These figures come from the first assessment of the framework programme published by the European Commission on 26 September.
Kommissionen foreslog den 26. september at give studerende, der læser i en anden medlemsstat end deres hjemland, bedre adgang til sygesikrings­dækning for lægebehandling i det relevante EU­land.
The European Commission proposed on 26 September that routine medical treatment should be available for students studying in another EU country than their own.
Dette gælder i dag kun i nødstilfælde.
At present such students have only the right to urgent or emergency treatment.
I samme forslag går Kommissionen ind for at fremme brugen af teledata i informationsudvekslingen mellem de nationale socialforvaltnin­ger.
In the same proposal, the Commission seeks to promote the use of telematics to exchange information between national social security organizations.
Hvorfor kan nogle unionsborgere ikke uddanne sig i et andet EU­land?
Why are certain Europeans unable to follow training courses in another EU country?
For at søge svar på spørgsmålet og foreslå løsninger udgav Kommissionen den 2. oktober en grønbog om emnet.
To answer this question and to suggest solutions, the European Commission published a White Paper on 2 October.
I grønbo­gen analyseres situationen for europæere, som er udelukket fra den frie bevægelighed, EU­lovgivningen teoretisk giver dem.
The document looks at the cases of Europeans who do not benefit from the freedom of movement guaranteed by the EU treaties.
Der sigtes her til arbejdsløse, der mister deres understøttelse, hvis de følger en uddannelse på over tre måneder i en anden medlems­stat, samt til højtuddannede unge uden opholdsret, hvis de tager ophold i mere end tre måneder i et andet EU­land.
These include the unemployed who lose their right to benefits if they follow a training programme of more than three months in another country, and young professionals who lose their residence rights if they take part in an internship of more than three months in another EU State.
Et andet eksempel er de studerende, der modtager stipendier af en »stavnsbunden« art. Ligeledes eksisterer den indbyrdes anerken­delse af eksamensbeviser og studieforløb stadig mest i teorien, bortset fra EU­programmer som feks. ERASMUS.
Then there are students whose scholarships force them to study in one particular country.
I den nye tekst understreger Kommissionen behovet for at rationalisere den »sociale dialog« og udnytte de tilgængelige midler bedre.
The mutual recognition of educational diplomas and of study periods remains hypothetical in many instances outside the framework of European programmes like Erasmus.
BESLUTNINGSTAGERNE GÅR IND FOR EU
DECISION-TAKERS BACK EUROPE
For at stimulere den europæiske industris konkurrenceevne stil­lede Kommissionen den 9. oktober forslag til medlemsstaterne og Parlamentet om et program om indførelse af et »referenceska­lasystem«.
To boost the competitiveness of European industry, the European Commission proposed on 9 October to the Council and the European Parliament a programme of benchmarking.
Det drejer sig om en både virksomheds­ og sektorvis evaluering af faktorer, der er vigtige for konkurrenceevnen. Formålet er at sammenligne den europæiske industri med dens skrappeste konkurrenter rundt om i verden. Kommissionen foreslår, at der i 1997 skal arrangeres en række pilotprojekter med fælles regler og forskrifter.
The idea is to evaluate the factors of competitiveness at com pany and sectoral level so as to measure European industry with its best competitors worldwide.
En forening af kræfterne på EU­plan kunne ikke mindst være en fordel for de små og mellemsto­re virksomheder.
A joint effort at European level could be of particular interest to SMEs.
På området for elektroniske komponenter har Kommissionen allerede taget skridt i den retning, og både au­tomobilindustrien og IT­sektoren (informationsteknologi) forven­tes at følge efter.
The Commission has already carried out a first experiment of this kind in the sector of electronic components. Others will follow in the automotive and IT sectors.
1996­udgaven af Kommissionens årsrapport om beskæftigelsen, der udkom den 9. oktober, varsler foruroligende tendenser: endnu flere lang­tidsledige i 1995 og særlig mange arbejdsløse unge og kvinder.
These include a sharp rise in the number of long-term unemployed in 1995, as well as the high level of unemployment among young people and women.
I rapporten slås der til lyd for at øge investeringerne, gøre arbejdsmarkedet mere smidigt og bekæmpe angsten for ny teknologi og globalisering.
To counter these trends, the report, published on 9 October, proposes an increase in investments, more flexible working arrangements and urges Europeans not to be put off by fear of new technologies or by the globalization of the economy.
Der lægges desuden stor vægt på at styrke ungdommens kvalifikationer.
It insists on the need for educational qualifications for young people.
Unionens højtstående beslutningstagere — det være sig ¡nden for politik, forvaltning, erhvervslivet, fagbevægelserne, medieverde­nen, undervisningssektoren eller kultur­ og kirkemyndighedeme — er generelt mere EU­venlige end »gennemsnitsborgeren«.
Within the European Union people at high levels of responsibility in politics, government, business, trade unions, the media, teaching, culture and religion are more pro-European in their opinions than the average EU citizen.
Det fremgår af et Eurobarometer­rundspørge blandt 3 378 beslut­ningstagere.
This is the conclusion of a Eurobarometer survey carried out between February and May 1996 involving 3 778 decision-takers.
Resultaterne, der er indsamlet i perioden februar­maj 1996, blev offentliggjort sidst i september.
A total of 94% of decision-takers consider their country's membership of the EU to be a good thing, against 48% of the general public.
94% af beslutningsta­gerne (mod 48% af hele befolkningen) går ind for EU­medlemska­bet, og 90% af dem (mod gennemsnitligt 45%) mener, at deres hjemland har nydt godt af tilhørsforholdet.
Moreover, 90% of decision-takers, against 45% of the general public, consider their country has benefited from its EU membership.
Når det gælder fælles­mønten, er 85% af beslutningstagerne »for« og 13% »imod« (mod hhv. 53% og 33% af alle adspurgte).
When it comes to the single currency, 85% of decision-takers are favourable against 53% among the general public.
Luxembourg, Belgien og Spanien har den højeste andel af ansvarshavende, der slutter op om fællesmønten, mens Storbritannien og Sverige fører an på modstandersiden med 33% og 30%.
Luxembourg, Belgium and Spain have the highest proportion of decision-takers who support the euro, while the United Kingdom and Sweden have the highest number of opponents (33% and 30% respectively).
Tilhængernes argumenter drejer sig om økonomi: stabilitet og konkurrenceevne (41%), poli­ tik: EU­integration (35%), handel: slut med valutaveksling ig (23%)
Those in favour of the single currency cite economic reasons like stability and competitiveness (41%), political reasons like European integration (35%), commercial reasons like the disappearance of transaction costs of multiple currencies (23%), or monetary reasons such as lower interest rates (18%).
Kommissionen fremlagde den 2. oktober en handlingsplan, der skal sikre en hurtigere udbredelse af informationsteknologi i undervisningen på folke­skole­ og gymnasieniveau samt inden for de faglige uddannelser.
The European Commission launched an action plan on 2 October to accelerate the availability of information technologies in primary, secondary and vocational schools.
Idéen er at sammenkoble de eksisterende netværk, at lave fælleseuropæisk undervis­ningsprogrammel samt at uddanne lærerne og fremme bevidstheden om informationsteknologi inden for skolemiljøet.
The aim is to interconnect existing networks, to develop special European teaching software, to train teachers and heighten awareness throughout the education sector.
Rådet gav den 14. oktober grønt lys for idéen om, at der i hver af medlems­staterne oprettes et centralt kontor til indsamling af oplysninger om handel med stjålne kunstværker.
On 14 October, the Council of the Union agreed to the creation in each Member State of a special unit to centralize information concerning stolen works of art.
En sådan ordning ville lette informationsudveks­lingen medlemsstaterne imellem.
The first stage will be to exchange information between national units.
Der ville så senere skulle installeres et edb­system til identifikation af stjålne kunstværker.
This will be followed by the installation of a computerized system for identifying stolen works of art.
På baggrund af de videnskabelige og tekniske fremskridt fremlagde Kommissionen den 27. september et direktivforslag, som ville stramme nor­merne for brug af røntgenstråler og radioaktive isotoper til lægebehand­ling. I forslaget fokuseres der på uddannelsen af røntgenpersonalet samt en god oplysning af de læger, der ordinerer undersøgelserne.
In the light of the latest scientific and technical evidence, the Commission proposed a directive on 27 September, setting stricter norms for the use of x-rays and radio isotopes for medical purposes. The draft directive insists on the need for qualified personnel to carry out the necessary examinations and for doctors who prescribe treatment to be fully informed.
Unionens statistiske kontor, Eurostat, ønsker at mindske erhvervslivets sta­tistiske byrde.
Eurostat, the European statistical office, hopes to reduce the amount of statistics which companies are required to provide.
I den anledning afholdes et seminar i Luxembourg den 15. og 16. januar 1996, meddelte Eurostat den 20. september.
On 20 September, it announced that a special seminar will be held for companies in Luxembourg on 15 and 16 January 1997.
Påseminaret, der vil være åbent for virksomhedsrepræsentanter, skal der ses nærmere på mulig­hederne for at ty til administrative, statistiske kilder.
The meeting will see whether government statistical services could provide more data.
Interesserede kan kon­takte fru Eisen — GD IX — BOCC — JMO B2/91 — L­2920 Luxembourg — tlf.: ( + 352) 4301 33164 eller ( + 352) 4301 32776 — fax: ( + 352) 4301 34851.
Those interested in taking part should contact Mrs Eisen, DG IX, BOCC, JMO B2/91, L-2920 Luxembourg (tel: +352 4301 33164 or 32776; fax: +352 4301 34851).
Mindre officielt kommenterede R. Rubin: »Det kan med rette siges, at de (europæiske deltagere) alle erklærede deres målsætning om en Økonomisk og Monetær Union«.
In a report on 9 October, the European Commission analysed the crisis facing the different EU customs and transit systems (Community, common or
I en rapport, som blev godkendt den 9. oktober, analyserer Kommissionen de aktuelle vanskeligheder med told­ og transitordningerne på mellem­statsligt plan samt i EU­ og TIR­regi.
'We had some very useful discussions on progress towards economic and monetary union in Europe', said Robert Rubin, US treasury secretary who chaired the meeting, in his official statement.
Det Grænseløse
Frontier-free Europe, No 10-1996
Nye udfordringer for EIC kopieringsfaciliteter, modtagelseskontor, sekretariat, servicepersonale, chauffører og et individuelt afsnit med kontorer.
Located in the arrivals hall of Brussels national airport at Zaventem, the 'Airport Forum — Business and Welcome Services' offers company managers a business area complete with tele­phones, faxes, photocopiers, reception and sec­retarial services, hostesses, drivers and even indi­vidual office space.
I dette miljø har Kommissionens GD 23, der er ansvarlig for SMV­politikken, åbnet en informationsstand, hvor man hurtigt kan få noget at vide om EU­tiltag og ­programmer til fordel for erhvervslivet: Euro Info Centres, Europartenariat, Interprise, BC­Net, BRE, aktioner i samordning med medlemsstaterne samt initiativer vedrørende under­entreprise, håndværkssektoren, erhvervsdrivende foreninger, handelsvirksomhed og turisme.
As part of the Forum, the Commission's SME department (DG XXIII) has an information stand which supplies rapid informa­tion concerning European policies and initiatives in favour of the corporate sector: Euro Info Centres, Europartenariat, Interprise, BC­Net, BRE, joint actions with Member States, initiatives to promote sub­contracting, handicrafts, the cooperative sector, retailing and tourism.
Dette »Airport Forum« er åbent alle ugens dage fra kl. 6 til kl. 21.
The Airport Forum is open seven days a week from 06.00 to 21.00.
♦ Konference i Dublin i december: Håndværks- og småvirksomheder
♦ Crafts and small firms: December conference in Dublin
Nettet af Euro Info Centres (EIC), der forestår den regionale EU­information til små og mellemstore virksomheder (SMV), afholdt den 20. og 21. septem­ber 1996 sin syvende årskonference i Bruxelles.
The network of Euro Info Centres (EICs) who are responsible for keeping SMEs in their region informed of the activities of the European Union held their seventh annual conference in Brussels on 20 and 21 September.
På dagsordenen stod to hovedemner, nemlig indførelsen af den fælles valuta, euroen, og EIC­nettets fremtid inden for rammerne af Fællesskabets 3. flerårige pro­gram til fordel for SMV.
The two main themes were the creation of the single currency, the euro; and the future role of the EICs in the third pluriannual European programme for SMEs.
Europa­Kommissionen vil inddrage EIC­nettet i de planlagte oplysningskampagner om overgangen til euroen. På årskonferencen diskuterede flere arbejds­grupper euroens konsekvenser for de små og mel­lemstore virksomheders aktiviteter og den støtte, der var brug for i den anledning.
The Euro Info Centres will be associated with the information campaigns envisaged by the European Commission for the launch of the euro.
Selve oplysningskam­pagnerne blev også luftet.
To respond to the needs of SMEs in this field, EICs have already organized seminars, con­ferences and training.
EIC har alierede afholdt seminarer, konferencer og kurser samt opbygget for­skellige informationsfaciliteter for at imødekomme SMV'emes behov.
They have also developed a number of information tools.
Konklusionen blev, at EIC­nettets kvalitet yderligere skal højnes, og at samarbejdet med de øvrige, relevante net og organisationer må styrkes. Samtidig skal EIC's viden om »god praksis« fremdeles tydeliggøres og udbredes.
They will also be taking part in the information campaign launched by DG XXIII, which is responsible for SME policy, in order to heighten the awareness of company chief executives of the concrete implications of the single currency.
Som et led i forberedelserne til den »3. europæiske konference om håndværk og om småvirksomheder« afholder den irske institution, Forbairt, i samarbejde med det irske erhvervs­ og arbejdsministerium en konference om »finansiering af virksomheder i hele deres levetid«.
As part of the preparations for the third European conference on handicrafts and small businesses, the Irish Forbairt institution is organizing a con­ference entitled 'Lifelong financing for business­es' jointly with the Irish Ministry of Enterprise and Labour.
Blandt dagsordenspunkterne for kon­ferencen, der finder sted i Dublin den 5. og 6. decem­ber, kan nævnes: forskellige finansieringskilder, beta­lingsforsinkelser og deres konsekvenser for virksomhedernes likviditet, nye nationale og fælles­europæiske programmer til forbedring af virksomhe­dernes finansielle situation. Tilmelding: Forbairt, Mrs. Κ. Fitzgerald, 35­39 Shelbourne Road, Ballsbridge, Dublin 4 (Irland) — tlf.: ( + 353­1) 609 21 26 — fax: ( + 353­1)660 50 19.
Among the themes of the confer­ence, to be held on 5 and 6 December, are: dif­ferent sources of finance, payment delays and their impact on company liquidity, and new national and European programmes to improve the financial situation of companies.
I ankomsthallen i Bruxelles' nationale lufthavn i Zaventem er der for rejsende virksomhedsledere ind­rettet et »erhvervscenter« med telefon­, fax­ og foto­
As for the future SME pluriannual programme, it will make the EICs the first access point for the EU's activities and programmes in favour of SMEs.
På Internet fås en mængde andre oplysninger om EU via Europa-serveren, (http://europa.eu.int)
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Det indre marked må udnyttes fuldt ud af Europa-Kommissær Mario Monti
Making the single market effective by Mario Monti, Member of the European Commission
Det indre marked hører til kernen i Den Europæiske Union.
The single market is at the heart of the European Union.
Det bygger på Det Europæiske Fællesskabs liberale økonomiske principper.
It is based on the liberal economic principles of the European Community.
Det er verdens hidtil mest ambitiøse og omfattende, udbyderorienterede program.
It is the most ambitious and comprehensive supplyside programme ever launched anywhere in the world.
Nu er det for første gang blevet objektivt bekræftet, at det indre marked begynder at yde de lovede resultater. Det tjener nemlig som springbræt for tiltag i retning af at styrke konkurrenceevnen, få flere i arbejde og sikre en stabil vækst.
Now, for the first time, there is objective confirmation that the single market is beginning to deliver the promised results.
Beviser for det indre markeds virkninger
Evidence of the single market's impact
Beviserne bygger på 38 uafhængige analyser og undersøgelser, som Europa-Kommissionen har ladet foretage i løbet af de sidste to år. Det er grundlaget for Kommissionens meddelelse om det indre markeds følgevirkninger og effektivitet.1) Resultaterne er opmuntrende.
The evidence is based on 38 independent studies and surveys conducted for the Commission over the past two years, which have provided the basis for the Commission's communication on the impact and effectiveness of the single market.1The results are encouraging.
Takket være det indre marked var EU-landenes gennemsnitlige bruttonationalprodukt i 1994 mellem 1,1% og 1,5% højere, der eksisterede 900 000 flere job i hele Unionen, og inflationen lå 1-1,5% lavere, end tilfældet ellers ville have været.
In 1994, thanks to the single market, European Union GDP was between 1.1 and 1.5% higher than it would otherwise have been, up to 900 000 more jobs existed across the Union and inflation was 1 to 1.5% lower.
På det mikroøkonomiske plan er der klare tegn på en forøget konkurrence mellem virksomhederne i både produktions- og servicesektoren, og der er kommet mere fart på den industrielle omstrukturering.
At the micro-economic level, there is clear evidence of growing competition between companies in both manufacturing and services and an accelerated pace of industrial restructuring.
Hurtigere og billigere leverancer på tværs af grænserne medfører en mere effektiv distribution og et større udvalg af leverandører for såvel producenter som detailhandlere.
Faster and cheaper cross-frontier deliveries are resulting in more efficient distribution and a wider choice of suppliers for both manufacturers and retailers.