natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hovedbeskæftigelsen efter arbejdstidens varighed i EUR 12, 1992
Distribution of main job by working hours in EUR 12 in 1992
Beskæftigede med mere end et job
Persons with more than one ¡ob
■i 1 ■■ 2 WÊÊ 3 1 = Fuldtid 2 = Frivillig deltid 3 = Ufrivillig deltid
1 = full­time 2= voluntary part­time 3= non­voluntary part­time
Procentdelen af personer, hvis hovedbeskæftigelse udøves på deltid, var i 1992 langt større for personer med mere end et job end for samtlige beskæftige­de i EUR 12.
In 1992, the percentage of per­sons whose main activity was part­time was much higher for persons with more than one job than for total persons in em­ployment in the Union of Twelve.
Forskellen er mar­kant for mænd, men endnu mere for kvinder.
These differences were even more marked for women than for men.
58% af alle dobbeltbeskæftigede kvinder i 1992 havde deltidsarbejde mod 30% af samtlige kvinder i beskæftigelse.
In 1992, 58% of women with more than one job worked part­time, com­pared with 30% of all working women.
Fordeling af hovedbeskæftigelsen efter arbejdstid og køn i EUR 12, 1992 (%) Mænd
Distribution of main job by working hours and sex in EUR 12 in 1992
Beskæftigede
More than 1 job
Mere end et job
Persons in employment
Mere end et job
Full­time
Arbejdstidsstruktur i timer
Structure by working hours
Forskel i faktiske arbejdstimer for personer med mere end et job og for personer med et job, 1992
Difference in hours actually worked by persons with more than one job and persons with only one job in 1992 m
I Nederlandene brugte dobbeltbeskæftigede kun 2,4 timer mere på deres job end personer med et job, medens det tilsvarende tal for Grækenland var 21 timer.
UK person with only one job, while in Greece the corres­ponding difference exceeded 21 hours.
Faktiske arbejdstimer pr. uge ,1992
Hours worked per week in 1992
Mere end et job Hovedbeskæftigelse 33,8 Timer i alt 46,4
Main job Total hours
Et job Timer i alt
One job Total hours
Det Grænseløse Europa, nr. 5-Ί995
Supplement-­ Frontier-free Euro pe, No
1 Kommissionens 1994­rapport om bedrageri, der udkom den 29. marts 1995, skønnes Unionens økonomiske tab som følge af svindel at ligge på over 1 mia. ECU, svarende til 1,2% af hele EU­budgettet.
In its report on fraud in 1994, published on 29 March, the European Com­mission has put the resulting loss to the Community budget at more than ECU 1 billion, or 1.2% of the budget.
Kommissionen konstaterer desuden, at transitprocedurerne har afstedkommet bedrageri for mindst 750 mio. ECU siden 1990, og foreslår derfor, at denne sektor edb­registreres.
The Commission notes that fraud arising from transit formalities has cost at least ECU 750 million since 1990; hence its proposal to computerize them.
EU­regler for de nye, datastyrede tilbud på det audiovisuelle om­råde.
¡zed audiovisual services as premature.
Ændringsforslaget sigter på at påbyde kvoter for de euro­pæiske programmer i en tiårig periode og derefter ophæve dem igen.
The proposed modification seeks to make European programme quotas obligatory, even while eliminating them at the end of 10 years.
Ifølge forslaget vil man endvidere liberalisere sektoren for telesalg ved at afskaffe alle tidsbegrænsninger for de tv­kanaler, der specialiserer sig fuldstændigt på dette område, og ved at udvide maksimumsgrænserne for de øvrige kanaler.
The proposal also provides for the liberalization of teleshopping, through the elimination of all hourly restrictions for channels devoted entirely to it, and an increase in the maximum authorized for other channels.
Kommissionen vil dog ikke udvide direktivet til også at gælde de nye av­serviceydelser såsom video »à la carte« eller fjernundervisning og ­behandling.
The Commission does not want to extend the directive to new audiovisual services, such as free­choice video and distance learning and healthcare.
Der forventes til efteråret at udkomme en grønbog om denne sektor.
It plans to publish a Green Paper on the sector before the end of the year.
Med henblik på at sætte skub i det indre marked for elektricitet vedtog Kommissionen den 22. marts 1995 et arbejdsdokument med forslag om sameksistens mellem to organisationstyper. Det drejer sig om dels den li­berale model med tredjeparters adgang til el­nettet, dels »eneopkøbersyste­met«, hvormed der opretholdes en vis form for monopol.
In order to progress towards an internal electricity market, the European Commission adopted on 22 March a working document which suggests the coexistence of two types of organizations: third­party access to the network — more in keeping with the free market — and the system of a single buyer, which is a continuation of a certain form of monopoly.
φ Mere og bedre sprogundervisning
φ Learning more languages more effectively
For i højere grad at inddrage de regionale og lokale myndigheder i EU­projekter og ­beslutninger, besluttede Kommissionen den 19. april 1995 at øge samarbejdet med Unionens Regionaludvalg.
In order to associate regional and local collectivities more effectively with EU projects and decisions, the European Commission decided on 19 April to improve its collaboration with the Committee of the Regions of the Euro­pean Union.
Udvidelsen består i at lette Regionaludvalgets arbejde og at tage hensyn til dets udtalelser i højere grad end forudset i Maastricht­traktaten.
This consists of facilitating the Committee's work and of taking its opinion into account; by going beyond what is provided for in the Maastricht Treaty.
Rådet gik i en resolution, som det vedtog den 4. april 1995, ind for at yde EU­støtte til brug af multimedie­teknologi til kulturelle formål, herunder især elektronisk forlagsvirksomhed.
If more and more Europeans are to communicate with each other more easily within the 15­nation European Union, a number of meas­ures will have to be taken, according to the European Union Council.
For at gøre flere europæere i stand til at kommunikere problemfrit inden for Unionen, har Rådet fundet det påkrævet at indføre en hel række foranstaltninger.
What is more, it has listed several of them in a resolution it adopted on 31 March.
Planerne er omtalt I en resolution, der blev godkendt den 31. marts 1995.
They include the use of information technology to facilitate cross­border contacts between teachers and students; a greater emphasis on languages in technical education and better teacher training.
Blandt idéerne er brugen af telematisk udstyr for at lette den tværnationale kontakt mellem elever og lærere, øget sprogindlæring inden for de tekniske og fag­lige uddannelser samt forbedring af læreruddannelserne.
In a resolution adopted on 4 April the European Union Council favours Euro­pean backing for the cultural applications of the multimedia, particularly electronic publishing.
φ Regionalstøtte = vækst + beskæftigelse
φ Regional aids = growth + jobs
Eurostat, Unionens statistiske kontor, har foretaget en vurdering vedrørende underentreprise inden for automobil­, luftfarts­ og tekstil­ & beklæd­ningssektorerne. Talmaterialet dækker perioden 1989­1991. For bedre at kunne overskue konsekvenserne af de ny teknologier til oplysning om beskæftigelse, arbejdstilrettelæggelse, regioner og byer samt undervisnings­ og sundhedssektorerne, har Kommissionen engageret 14 eksperter.
The European Commission has called on 14 independent experts to throw light on the impact of the new information technologies on jobs, working practices, regions and cities, education and health.
Disse uafhængige specialister, heriblandt universitets­ og fag­foreningsfolk, der blev udnævnt den 25. april 1995, skal aflevere en rapport til november.
The experts, who in­clude university faculty members as well as trade unionists, were appointed on 25 April; they must submit their report in November.
De regionale udviklingsprogrammer, der støttes over EU­budgettet forventes at skabe omkring en million jobs om året i Unionens udviklingsmæssigt tilbagestående landområder i perioden 1995­1999.
The regional development programmes supported by European Union funds should create roughly one million new jobs a year between 1995 and 1999 in the regions of the EU that have fallen behind in their development.
Det fremgår af en vurdering, som er foretaget af uafhængige eksperter på foranledning af Kommissionen, der offentliggjorde re sultaterne heraf den 29. marts 1995.
This is one of the main conclusions to be drawn from estimates made by independent experts for the European Com­mission, and published by it on 29 March.
De berørte områder er hek Grækenland, Irland og Portugal samt det vestlige og sydlige Spa­nien, den italienske del af Mezzogiorno og de østlige tyske del­stater. Derudover omfattes diverse andre regioner i alle hjørner af unionsområdet såsom det belgiske Hainaut og de tilgrænsende franske egne, Korsika, de oversøiske franske departementer, det nederlandske Flevoland og det østrigske Burgenland. Endelig til­godeses de britiske områder Nordirland, Merseyside samt de skotske øer og højlandsegne.
The regions in question include all of Greece, Ireland and Portugal; southern and western Spain; the Italian Mezzogiorno; eastern Germany as well as various regions located in the four corners of the EU: Northern Ireland; Mer­seyside and the Scottish Highlands and Islands; the Belgian Hainaut and neighbouring areas of France; Corsica and the French overseas departments; Holland's Flevoland and the Austrian Burgenland.
► EU tilnærmer sig Ungarn og Slovakiet φ Bedre implementering af Unionens arbejdsmarkedsregler
► Europe draws Hungary and Slovakia closer
Rådet har i sin resolution af 27. marts 1995 anmodet Kommissio­nen om at fremme implementeringen af Unionens arbejdsmar­kedsregler. Det skal ske ved at forbedre evalueringen af bestem­melsernes følgevirkninger for beskæftigelsen og for SMV og ved yderligere at styrke høringen af arbejdsmarkedets parter.
In a resolution adopted on 27 March, the European Union Council has called on the European Commission to facilitate the implemen­tation of European social 'laws' through a better evaluation of their impact on employment and on small and medium­sized enterprises (SMEs) and a strengthened consultation system for management and labour.
I resolu­tionen opfordres medlemsstaterne til at oplyse Kommissionen mere præcist om, hvor langt man er nået med at gennemføre EU­lovgivningen på arbejdsmarkedsområdet, samt til at opmuntre så­vel arbejdsgiver­ som lønmodtagersiden til aktivt at bidrage hertil.
The resolution asks the Fifteen to provide the Commission with more precise information on the implementation of social 'laws', and to encourage management and labour to participate more fully in their implementation at national level.
Ungarns premierminister, Gyula Horn, og hans slovakiske kollega, Vladimir Meciar, undertegnede den 19. marts 1995 i Paris en traktat om godt »naboskab« og samarbejde.
The Hungarian Prime Minister, Gyula Horn, and his Slovak counterpart, Vladimir Meciar, signed a good neighbour and cooperation treaty in Paris on 19 March.
Traktaten skal sikre re spekten for grænserne og rettighederne for minoritetsgrupperne, herunder de 600 000 slovakiske indbyggere af ungarnsk oprindelse.
The treaty guarantees their respective frontiers and the rights of minorities, particularly the 600 000 people of Hungarian stock living in Slovakia.
De to regeringschefer forklarede, at de indgik denne aftale i pagt med de værdier, der kendetegner Den Europæiske Union, som de ønsker at tilslutte sig.
The two Prime Ministers explained that they had concluded their agreement in the name of the values of the European Union, which they would like to join.
Det er ifølge Gyula Horn en »historisk begivenhed«, der udtrykker en »klar hensigt om at tilslutte sig de europæiske staters fællesskab«, og efter V. Meciars mening er det »vejen til det integrerede Europa, som vil blive vort fælles hjem«.
For Mr Horn it was an 'historic event', and an expression of a 'firm intention to join the community of European States'.
Blandt Unionens betingelser for de central- og østeuropæiske landes optagelse er blandt andet kravet om, at minoritetsgrupperne respekteres.
Mr Meciar claimed 'it is the road to a Europe which is integrating, which will be our common home'.
► Liechtenstein siger »ja« til EØS
► Liechtenstein says 'yes' to the EEA
Forudsat, at Rådet og Parlamentet følger et forslag, der blev fremsat af Kommissionen den 19. april 1995, vil fem medlemsstater fortsat kunne forbyde tilsætningsstoffer i visse traditionelle levnedsmid­deltyper. Det drejer sig om tysk øl, græsk fetaost, østrigsk bjergost, finsk »mämmi« — en påskedessert på basis af mel og mælk — og flere franske produkter, nemlig »baguette«­brødene, trøffel­ og sneglekonserves, samt henkogt ande­, gase­ og kalkunkød.
If the European Union Council and European Parliament back the pro­posal submitted by the European Commission on 19 April, five EU countries will be able to maintain their ban on the use of additives in certain types of traditional foodstuffs.
DE BALTISKE LANDE SNART EU-TILKNYTTEDE
THE BALTIC COUNTRIES: EARLY ASSOCIATES
Siden den 1. maj 1995 har også Liechtenstein været medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
Since 1 May Liechtenstein is part of the European Economic Area (EEA), which ensures the freedom of movement of workers, goods, services and capital.
EØS sikrer den frie bevægelighed for arbejdstagere, varer, tjenesteydelser og kapital mellem deltagerlandene.
In a referendum held on 9 April, 55.9% of the votes cast by the citizens of Liechtenstein were in favour of EEA membership.
Liechtensteins vælgere godkendte ved folkeafstemning den 9. april 1995 beslutningen om deres lands EØS-tilslutning med 55,9 % ja-stemmer og en stemmeprocent på 82.
Participation was a high at 82%.
EØS omfatter fremover 18 lande, nemlig de femten EU-medlemsstater plus Norge, Island og nu altså Liechtenstein.
The EEA now has 18 members — the 15 European Union countries, Norway, Iceland and Liechtenstein.
Alle rede ved et referendum i december 1992 godkendte liechtensteinerne det lille alpelands forventede optagelse. Schweizernes afvisning af EØS tvang imidlertid Liechtenstein ud i samtidige forhandlinger med Schweiz og EF/EU i og med, at Det Helvetiske Statsforbund og Liechtenstein udgjorde en fælles toldunion.
The citizens of this small Alpine country had already agreed to membership during a referendum held in December 1992.
Den 12. april 1995 underskrev Kommissionen sammen med re­geringsrepræsentanter for Estland, Letland og Lithauen tre »euro­pæiske associeringsaftaler«, hvormed de baltiske lande får status af EU­tilknyttede lande og potentielle medlemsstater.
> BRIEFLY On 12 April the European Commission and representatives of the Estonian, Latvian and; Lithuanian governments initialled three 'Eur­opean agreements', thus making the Baltic countries associated States of the EU and potential members.
De nye aftaler er inspireret af dem, Unionen allerede har indgået med seks cen­tral­ og østeuropæiske lande, nemlig Bulgarien, Ungarn, Polen, Den Tjekkiske Republik, Rumænien og Slovakiet.
The new agreements are based on those which the EU has already concluded with six Cen­tral and East European countries — Bulgaria, Hungary, Poland, the Czech Republic, Romania and Slovakia.
De europæiske aftaler går ud på en tilnærmelse på de økonomiske, kommercielle og po­litiske områder.
The agreements provide for an approximation of their policies in the economic, commercial and political fields.
Før aftalerne kan træde i kraft, skal de ratificeres af såvel Europa­Parlamentet som af EU­medlemsstaternes og de baltiske landes folkevalgte forsamlinger.
They must be ratified by the European Parliament, the national parliaments of the 15 EU countries as well as the three Baltic States in question before they can come into force.
Den omstændighed, at Schweiz ikke indgår i EØS er til ulempe for navnlig landets tekstilindustri.
The fact that Switzerland does not belong to the EEA has disadvantages for it, and for its textile industry in particular, according to Kaspar Villiger, Pres­ident of the Swiss Confederation.
Det erklærede formanden for Det Helvetiske Statsforbund, Kaspar Villiger, den 20. april 1995, idet han understregede, at halvdelen af landets indtjening direkte eller indirekte stammer fra EU.
Speaking on 20 April, he stressed that his country earned one (Swiss) franc in two, either directly or indirectly, in the EU.
Det Grænseløse Europa, nr. 5-1995
Europe,
Med over 100 virksomheder var også håndværksfagene godt repræ­senteret.
With more than 100 enterprises, craft industry was well represented.
Sideløbende med kontaktbørsen mellem de nordrhein­westfalske og de øvrige europæiske SMV (med 10 000 forudaftalte møder), blev der ved hjælp af et nyt edb­system oprettet 1 700 spontane kontakter mellem besøgende i løbet af de to dage.
In parallel with the organization of meetings between SMEs from North Rhine­Westphalia and from other parts of Europe (some 10 000 such meetings were set up), as many as 1 700 contacts were spontaneously established between visitors during the two­day event, thanks to a new computerized system.
Det næste Europartenariat finder sted i Lissabon i dagene 24. og 25. november 1995.
The next Europartenariat will be held in Lisbon this coming 24 and 25 November.
Det økonomiske opsving i Europa er ¡sær opnået via eksport, hvilket de store virksomheder har større fordel af end de små. Det viser den tredje årsberetning fra Det Europæiske Observationscenter for SMV.
Europe's economic recovery is basically export­led, and large companies are benefiting more than small ones, according to the third annual report of the 'European Observatory for SMEs', published at the end of March.
Værket, der udkom i slutningen af marts 1995, oplyser des­uden, at beskæftigelsestilvæksten sakker bagud i forhold til SMV­sektorens produktionsfremgang. Denne tendens er så udtalt, at de små og mellemstore virksomheder nu spiller en mindre jobska­bende rolle end i perioden 1988­1993, hvor SMV i høj grad opve­jede tabet af arbejdspladser inden for de store selskaber.
In addition, the report notes that in the case of small and medium­sized enterprises (SMEs), growth in employment has fallen behind in relation to growth in output; as a result, the role of SMEs in job creation is less important than it was during the period from 1988 to 1993, when they largely off­set job losses in large companies.
Det understreges i årsberetningen, at SMV's økonomiske udvik­lingsbetingelser i de tolv EU­lande i de seneste seks år har ændret sig stærkt.
The report stresses that during the last six years the economic conditions within which SMEs have operated in the 12 EU countries have converged.
Situationen på kapitalmarkederne, den strategiske planlægning på innovations­ og teknologiområdet samt skatte­ og pengepolitikkerne er efterhånden blevet ensartede inden for EU. De nye medlemsstater (Sverige, Finland og Østrig) samt Norge har li­geledes tilnærmet deres politikker i forhold til Unionens.
The situation on the capital market, policies in matters of innovation and technology, and mone­tary and fiscal policies have progressively become similar within the EU.
Observationscenteret gør opmærksom på de overdrevent høje ad­ministrationsudgifter som følge af de lovbestemmelser, SMV er un­derlagt. Disse udgifter skønnes at beløbe sig til mellem 180­230 mia. ECU om året for hele Unionen.
The Observatory is critical of the very high administrative costs resulting from the legislation to which SMEs are subject: they have been put at ECU 180 billion to ECU 230 billion per year for the EU as a whole.
Beregnet pr. ansat viser den administrative, økonomiske belastning sig at være højere for SMV end for de store selskaber.
Calculated on a per employee basis, they appear higher than for large companies.
Såvel nationalt som på EU­plan må der derfor tages de nødvendige forholdsregler for at lette denne byrde.
Measures are therefore needed, at both the Community and national levels, to reduce these costs.
Den seneste tids afmattede stigning i virksomhedsantallet skyldes dels et lille fald i antallet af etableringer, dels et stigende antal kon­kurslukninger.
At the initiative of Christos Papoutsis, the European Commis­sioner responsible for tourism, the Commission adopted in early April a Green Paper which seeks to launch a general discussion on the role of the European Union in matters of tourism.
Ud af ti oprettede virksomheder overlever de ni i et år, to tredjedele bliver tre år gamle og kun halvdelen eksisterer i mere end fem år.
It sets out four options. The first envisages a reduction in the EU's present role.
Derimod går det fremad, hvad angår smidigheden af Unionens beskæftigelsesmarked.
Thus tourism could continue to benefit from measures drawn up in the context of other areas of Commu­nity action, without being the object of a specific action programme.
Ifølge årsberetningen synes de midlertidige ansættelser og deltidsarbejdet at koncentrere sig i SMV­sektoren.
Under the second option the framework and present level of intervention would continue: this is represented by the Community action plan in favour of tourism for the period 1993­95.
Problemer med rekruttering af personale og mangel på kvalificeret arbejdskraft hører først og fremmest til de små og mellemstore virksomheders svage sider.
This plan, despite its experimental nature, has the merit of stimulating dialogue between industry and the milieu concerned, and could be extended if necessary.
Af samme årsager søger SMV ofte at øge produktiviteten, hvorved deres jobskabende evne begrænses.
The third option is to reinforce Community action on the basis of the existing Treaty, with eventually a facet devoted to 'tourism' in the context of other policies.
I årsberetningen fremhæves det endvidere, at antallet af kontrakter, der indgås af SMV som følge af offentlige udbud, er steget stærkt siden 1990.
The fourth and final option envisages a Community policy of tourism, which could be based on the coordination of the var­ious levels of tourist policy, or the integration of policies hav­ing an impact on tourism at the national and Community level.
Imidlertid tildeles kun 2 % af kontrakterne ved offent­lige udbud virksomheder uden for udbudslandet.
It should be pointed out that the Treaty on European Union, signed in Maastricht on 7 February 1992, recognized for the first time that action by the European Community includes measures in the field of tourism.
Tilbudsafgivning i udlandet volder altid problemer for SMV på grund af manglende kendskab til markederne, finansielle byrder, sprogvanskeligheder, kulturforskelle mv. Den tredje årsberetning fra Det Europæiske Observationscenter for SMV er udarbejdet på helt uafhængig basis af en gruppe bestående af 16 nationale forskningsinstitutter, der indgår i netværket ENSR (European Network for SME Research). Nærmere oplysninger: EIM Small Business Research and Consultancy — P.O.Box 7001 — NL­2701 AA Zoetermeer (Nederlandene).
What is more, it calls for the question of the introduction in the Treaty of a chapter on tour­ism to be examined by the 1996 Intergovernmental Confer­ence, on the basis of a report from the Commission to the Council.
Den nye grønbog fremlægger fire valgmuligheder. Ifølge det første forslag skal Unionens rolle mindskes i forhold til nu.
The recent slowdown in the growth of the number of enter­prises is due to a slight fall in the creation of new businesses and an increase in the number of bankruptcies.
Herved ville turisme fortsat kunne nyde godt af de foranstaltninger, der er blevet udarbejdet inden for forskellige EU­aktionsområder, uden at være genstand for noget særskilt handlingsprogram.
Out of 10 newly created enterprises, nine are still in business at the end of their first year, two thirds at the end of three years and half are still going strong after five years.
Ifølge den anden valgmulighed bibeholdes de aktuelle rammer og støttebeløb, nemlig en EU­aktionsplan til fordel for turisme i perio­den 1993­1995.
The EU labour market is more flexible now. Temporary and part­time work seem to be concentrated in SMEs, the report notes.