natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Projektet, som industrien har taget initiativ til, vil få støtte fra de fabrikanter, som er medlemmer af de europæiske og japanske virksomhedssammenslutninger i Europa.
Carried out at the initiat­ive of industrialists, the project will benefit from the backing of manufacturers affiliated to the bodies representing European and Japanese companies in Europe.
Samarbejdsprojektet har også fået blåstempling og støtte fra den japanske regering og er et væsentligt fremskridt i relatio­nerne mellem EF og Japan på området industrisamarbejde.
This collaboration project also enjoys the support of the Japanese Government, and constitutes an important step forward in relations between the Community and Japan in the field of industrial cooperation.
Et projekt af begrænset omfang, der blev gennemført med støtte fra EF­Kommissionen og fra det japanske Ministerium for Industri og International Handel (MITI), fik allerede stor succes.
In 1992 a more limited project was carried out very successfully with the support of the European Commission and the Japanese Ministry of International Trade and Industry (MITI).
Det dre­jede sig om at finde ud af, hvordan man øgede konkurrenceevnen hos underleverandørerne inden for den europæiske sektor for piasti kstøbningtil gavn for virksomhederne inden for den nævnte gren af elektronikindustrien.
Its aim was to find out just how to increase the competitiveness of subcontrac­tors in the area of plastic moulding in Europe, for the benefit of firms in consumer electronics.
Som led i dette projekt havde euro­pæiske producenter af plastickomponenter lejlighed til under et besøg i Japan at iagttage, hvordan deres japanske kolleger arbej­dede.
In the context of this project Euro­pean manufacturers of plastic components were able to study, during a visit to Japan, the working practices of their Japanese counterparts.
Senere kom japanske eksperter på besøg og gav praktiske råd til de europæiske deltagere.
Japanese experts subsequently came to Europe to advise European participants.
Hver aktion vil blive gennemført af et net af økonomiske aktører bestående af virksomheder eller erhvervsor­ganisationer fra EF og fra de berørte Middelhavslande. Således vil
Europartenariat consultants from the 38 countries taking part held a meeting on 29 January to find out more about the two­day meeting in Lille and the firms which have been selected.
Denne type aktioneropfylderflere af formålene med fællesskabs­politikken: at lette samarbejdet mellem ordregivere og underle­verandører af komponenter samt mellem virksomheder af for­skellig størrelsesorden og fremme det industrielle samarbejde mellem Fællesskabet og Japan.
The fact is that through this type of action it is possible to attain several Community policy goals: to facilitate cooperation be­tween manufacturers and component subcontractors as well as between companies of differing sizes and to promote industrial cooperation between the Community and Japan.
Fællesskabsprogrammet ti I forbe­dring af de europæiske elektronik­underleverandørers konkur­rencedygtighed vil blive lanceret på en konference i Bruxelles (i Centre Borschette) den 25. og 26. marts 1993.
The Commu­nity programme for improving the competitiveness of European subcontractors in the consumer electronics sector will be laun­ched during a conference at the Centre Borschette in Brussels, to be held on 25 and 26 March of this year.
Denne konference vil give lejlighed til at informere de berørte erhvervsorganisatio­ner i medlemslandene og vil give komponent­producenterne et incitament till at søge hjælp fra Fællesskabet inden for rammerne af pilottprogrammet.
The conference will make it possible to inform the relevant professional bodies in each Member State and to encourage component suppliers to seek the Community's help in the framework of the pilot pro­gramme.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities irectorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture, and Directorate­General Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B­1049 Brussels
Samhørighedsfonden: Et udtryk for sammenhold inden for den fremtidige Europæiske Union
The Cohesion Fund: a sign of solidarity in the future European Union
I Det Europæiske Fællesskab er levestandarden meget forskellig medlemsstaterne imellem.
Living standards vary greatly from one European Community country to another.
I 1990 var bruttonationalindkomsten (BNI) pr. indbygger i Fællesskabets rigeste land, som er Luxembourg, to ogen halv gang så høj som i det fattigste land, som er Grækenland.
Gross domestic product (GDP) per head was two­and­a­half times higher in Luxembourg, the EC's most prosperous Member State, than in Greece, the least well­off, in 1990.
I det samme år var den enkelte indbyggers købekraft (BNI) i Grækenland kun 47% af gennemsnittet for Fællesskabet. I Portugal nåede den kun op på 56%, i Irland på 68% og i Spanien på 75%. Dertil kommer, at disse lande har en række andre problemer.
In the same year Greece's GDP per head, expressed in terms of purchasing power, was only 47% of the Community average; in the case of Portugal just 56%, of Ireland 68% and of Spain 75%.
De er beliggende i Fællesskabets udkant og har derfor behov for gode forbindelser til de betydeligste erhvervscentre i det indre marked.
They are located on the edges of the Community and, therefore, need good means of communication in order to link themselves to the main centres of activity in the single market.
Deres samfærdselsnet og telekommunikationsnet er lige så utilstrækkelige som deres energiforsy­ningsanlæg, forskningsanlæg og miljøbeskyttelsesanlæg. Hertil kommer så oven i købet, at de i større ud­strækning end de øvrige medlemsstater lider under arbejdsløshed.
But their transport and telecommunications networks are inadequate; this is also true of their energy infrastructure and their means for conducting scientific research and protecting the environment.
Spanien og Irland tegner sig således for de højeste arbejdsløshedsprocenter i Fællesskabet.
What is more, they have been harder hit by unemployment: Ireland and Spain have the highest unemployment rates in the Community.
Disse lande har ganske vist allerede investeret en del i at kunne deltage aktivt i det indre marked.
These countries have already invested heavily in the single market.
Og Fælles­skabet har navnlig via strukturfondene bidraget væsentligt til denne indsats.
The European Community has also con­tributed substantially to this end, through its structural Funds in particular.
Disse bestræbelser på at mindske de sociale og økonomiske uligheder i Fællesskabet overstiger ofte de pågældende medlemsstaters budget­mæssige muligheder. Fællesskabets midler kan derfor betyde et væsentligt bidrag til den nationale og regio­nale søtte.
The measures which tend to reduce economic and social differences within the 12­nation Community often cost more than the Member States in question can afford; Community backing can therefore considerably strengthen the impact of national and regional aid.
Investeringer ... og nedbringelse af udgifterne
Saving even while investing
De fattigste medlemsstater må i stigende grad foretage investeringer, således at de kan komme nærmere på fællesskabsgennemsnittet.
In order to approach the Community average, the less well­off countries must continue to invest.
Paradoksalt nok er de imidlertid samtidig nødt ti I at nedbringe deres offentlige udgifter for at forberede sig til Den Økonomiske og Monetære Union i Maastricht­Traktaten.
Para­doxically, they must at the same time limit public spending in order to prepare themselves for economic and monetary union (EMU) which the Maastricht Treaty envisages.
I Traktaten er der nemlig stillet krav om en særlig indsats fra EF­landenes side, således at de i 1997 eller 1999 bliver i stand til gnidningsløst at gennemføre overgangen til en stærk og pålidelig europæisk valuta.
The Treaty, in fact, imposes a rather strict dis­cipline on the Twelve, in order that they may be able to adopt, without hiccups, a strong and stable European currency towards 1997 or 1999.
Hertil hører som en del af programmet for indbyrdes økonomisk overensstemmelse også nedbringelse af budgetunderskuddet.
Thus, in the framework of the convergence programme, they must limit budgetary deficits.
Ifølge Traktaten om Den Europæiske Union opretter EF­landene en såkaldt »Samhørighedsfond«, hvorfra de fattigere medlemsstater vil kunne opnå deltagelse i afholdelsen af udgifter til transportinfrastruktur og miljø­beskyttelse med rimeligt afvejet hensyn til begge de nævnte områder.
Hence the Cohesion Fund, provided for in the Treaty on European Union. In the case of the less well­off EC countries the Fund will bear a large part of public spending in the two sectors which must be treated in a balanced manner: transport infrastructure and environmental protection.
Midlerne fra denne Samhørighedsfond skal reelt komme de lande i Fællesskabet til gode, som har en brutto­nationalindkomst (BNI) pr. indbygger på under 90% af EF­gennemsnittet, nemlig Spanien, Grækenland, Irland og Portugal.
The Cohesion Fund will benefit EC countries with a GDP per head less than 90% of the Community average: Ireland, Greece, Spain and Portugal.
Disse fire lande har tilsammen 63 millioner indbyggere, hvilket er næsten en femtedel af Fællesskabets befolkning.
These four countries, taken together, have a population of nearly 63 million, or nearly one­fifth of the EC's total population.
De pågældende med lemsstater skal så selv yde et bidrag på to fronter, idet de skal iværksætte foranstaltninger, således at de bliver i stand til at opfylde de krav, der i Maastricht er fastsat for Den Økonomiske og Monetære Union, ligesom de ikke må nedbringe deres investeringer på områderne transport og miljøbeskyttelse.
For their part, the Member States in question must give two undertakings: (1) to adopt the measures which will enable them to meet the conditions set at Maastricht for economic and monetary union and (2) not to reduce their investments in environmental protection and transport.
På denne måde viser EF­landene, at Den Europæiske Union kun kan oprettes på et fast grundlag af gensidigt sammenhold.
The Twelve have thus shown that European Union can only be built on strong foundations of solidarity.
Dette er i øvrigt bekræftet ved Maastricht­Traktaten, hvorefter »fremme af den økonomiske og sociale samhørighed« — altså en udjævning af forskellene medlemsstaterne imellem —»er afgørende for Fæl­lesskabets fulde udvikling og vedvarende succes«.
The Maastricht Treaty in fact states that the 'promotion of economic and social cohesion' — that is, the reduction in differences — 'is vital to the full development and enduring success of the Community'.
I december 1992 besluttede EF­landene, at Samhørighedsfonden i tidsrummet 1993­1999 skal tildeles omkring 15 milliarder ECU.
The Twelve decided in Edinburgh last December that the Cohesion Fund will have at its disposal some ECU 15 billion for the period 1993­99.
Videre regnes der med, at fonden skal påtage sig mellem 80 og 85% af omkostnin­gerne til de enkelte projekter.
They also agreed that the Fund will cover between 80 and 85% of the cost of the projects which it supports.
Som retningsgivende fordelingsnøgle for fondens midler er det bestemt, at Spa­nien skal have mellem 52 og 58% af de samlede midler, mens Grækenland og Portugal hver skal have mellem 16 og 20% og Irland mellem 7 og 10%.
The Twelve also shared out the total amount among the beneficiary countries, allocating between 52 and 58% of it to Spain, between 16 and 20% each to Greece and Portugal and between 7 and 10% to Ireland.
11996 skal de modtagende landes situation atter vurderes, og såfremt de måtte være kommet op på 90% af Fællesskabets gennemsnitlige bruttonationalindkomst, vil de ikke få yderligere søttte fra Samhørighedsfonden.
The situation of the beneficiary countries is to be re­examined in 1996, when those whose GDP exceeds 90% of the Community average will no longer benefit from the Fund.
Ved manglende overholdelse af programmet for indbyrdes økono­misk konvergens vil støttte til nye projekter blive udsat.
Coun­tries failing to implement convergence programmes will run the risk of being refused financial support for new projects.
Da Samhørighedsfonden er oprettet i henhold til Maastricht­Traktaten, vil der først kunne trækkes på den i det øjeblik, hvor denne Traktat træder i kraft.
Set up under the Maastricht Treaty, the Cohesion Fund will become operational once the Treaty has come into force.
Da dette endnu er usikkert, mens ^^^^^ der omvendt ikke bør spildes nogen tid, har Det Europæiske Råd i Edinburgh . pålagt EF­Kommissionen og Ministerrådet at oprette et midlertidigt organ, der ¿f
Because of the uncertainty surrounding it, the European Council ^^^^^^^^^^^^^ which met in Edinburgh — anxious not to lose ti me — decided to ask the Euro­pean Commission and Council of Ministers to set up a provisional mechanism ¿L to extend the same kind of aid as the Cohesion Fund.
nummer er afsluttet den 17. marts 1993.
The text of this issue was completed on 17 March 1993.
For forbrugernes vedkommende gæl­der, at de ikke vil være forpligtet til at overholde urimelige vilkår, derer indeholdt i standardkontrakter som de måtte have indgået.
abide by unfair clauses contained in any standard contracts they will have signed.
Med direktivet får forbrugersammenslutninger desuden mulig­hed for at indbringe sager for domstoleog for forvaltningsmyndig­heder for at få fjernet urimel ige vilkår, som benyttes i stor udstræk­ning.
The Directive also gives consumer or­ganizations the possibility of asking the courts or competent administrative bodies to bring about the elimination of unfair clauses in widespread use.
Hver af de tolv medlemsstater kan opretholde eller indføre strammere nationale regler, som yder forbrugerne endnu større beskyttelse ved for eksempel at dække kontrakter, hvor der er optaget bestemmelser ud over standardformularen.
Each of the Twelve can continue to enforce national laws which grant consumers greater pro­tection, or adopt such legislation, extending its scope to con­tracts which contain provisions other than the standard ones, for example.
■ Tjenesteydelser på investeringsområdet: et skridt fremad
■ Investment services: a step forward
Et grænseløst marked for aktier og andre værdipapirer og værdier er kommet et skridt nærmere med Rådets vedtagelse den 15. marts 1993 af detene af to væsentlige direktiver på dette område.
The prospects for a single market in shares and other securi­ties improved on 15 March, when European Community ministers adopted one of the two necessary Directives ('European laws') in the matter.
Det drejer sig om »direktiv om kravene om kapitalgrundlag«, hvormed der sigtes på at sikre den finansielle soliditet i virksom­heder, der køber, sælger og forvalter værdipapirer, f.eks. veksele­rere og valutahandlere.
The Directive in question seeks to guarantee the financial rel ¡ability of stockbrokers and other firms specializing in the sale, purchase and manage­ment of securities by ensuring they have an adequate capital base.
Direktivet skal både beskytte investorerne mod sådanne virksomheders konkurs og opstille regler, som ikke favoriserer nogen af disse virksomheder hverken forhold til hinan­den eller til deres konkurrenter, bankerne.
The aim of the Directive is both to protect investors against such firms going bankrupt and to establish rules which do not favour some firms at the expense of others, nor their competitors, the banks.
Denne retsakt træder i kraft den 31. december 1995 samtidig med en anden, som skal åbne markedet for tjenesteydelser på investeringsområdet i euro­pæisk sammenhæng.
The text will come into force on 31 December 1995, at the same time as a second Directive, designed to give the market for investment services a Euro­pean dimension.
Dette andet direktiv forventes vedtaget i løbet af de kommende måneder.
This Directive should be adopted in the coming months.
Ministerrådet vedtog den 15. marts 1993 en forordning om fælles statistikstandarder med henblik på at gøre statistikkerne over den økonomiske virksomhed i Det Europæiske Fællesskab og i med­lemsstaterne pålideligere og mere sammenlignelige.
In order to make economic statistics covering both the Euro­pean Community and its Member States more reliable as well as comparable, EC ministers adopted, on 15 March, a regu­lation establishing common standards.
Med denne retsakt er der fastsat opdeling, retningslinjer og definitioner, der skal benyttes ved i ndsam I ingen, opsti11 ingen og offentl iggøreisen af natio­nale statistiske oplysninger og statistiske oplysninger om Fællesskabet.
This 'law' sets out the categories, criteria and definitions to be used in the col­lection, transmission and publication of national and Com­munity statistics.
Fra den 1. juli 1993 vil bananer indført fra lande uden for Det Europæiske Fællesskab være undergivet de samme regler i alle tolv lande, hvilket gør det muligt at lade dem få fri bevægelighed inden for det indre marked.
As from 1 July 1993 bananas imported from non­European Community countries will be subject to the same rules throughout the 12 Member States.
Nogle medlemsstater forbeholdt mar­kedet for deres egen nationale produktion eller for produktionen fra deres tidligere kolonier; andre harfri indførsel af bananer, lige­gyldigt hvorfra de kommer, idet de opkræver en toldafgift på 20% eller som for Tysklands vedkommende — ingen afgift opkræver.
The EC Council of Ministers adopted, on 13 February, a regulation ('European law') which will bring toan end an exceptional sit­uation that has allowed Member States to set their own rules, with some reserving the market for thei r domestic production or imports from their former colonies, and others throwing the markets open to imports from anywhere in the world, subject to a 20% tariff, which is waived in Germany.
I henhold til den fremtidige fællesskabordning kan bananer fra Latinamerika indføres med en afgift på 100 ECU (1 ECU = ca. 7,40 DKR) pr. ton op til en øvre grænse på to millioner ton om året, hvilket svarer til den gennemsnitlige indførsel fra dette område i tidsrummet 1989­1991.
After 1 July Latin American bananas will be subject to a tariff of ECU 100 per tonne (ECU 1 = UK£ 0.83 or IR£ 0.80) for imports of up to two million tonnes a year, a figure which corresponds to the aver­age for the period 1989­91.
På den anden side af denne grænse vil afgiften blive på 850 ECU pr. ton.
Additional imports will be subject to a tariff of ECU 850 per tonne.
Bananerne fra landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS­landene), der har associeringsafta­ler med Fællesskabet, kan fortsat indføres toldfrit, hvor det drejer sigom hævdvundne indførsler, mens der, hvor dette ikke er tilfæl­det, vil blive opkrævet en afgift på 750 ECU pr. ton.
Bananas from the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries linked to the Commu­nity will continue to enter duty free in the case of traditional imports; they will otherwise be subject to a tariff of ECU 750 per tonne.
Samtidigydes der fra Fællesskabets budget støtte til Fællesskabets producenter, således at de kan modernisere deres viksomhed.
At the same time the European Community will help Community growers financially to modernize their production.
Hvilke følge­virkninger vil denne nyordning få for forbrugerne?
How will all this effect consumers?
Ifølge René Steichen, kommissæren med ansvaret for landbrugsområdet, vil priserne blive på eller finde tilbage til 1990­1991­niveauet i de lande, hvor markedet i øjeblikket er frit, nemlig Benelux, Dan­mark, Irland og Tyskland.
The EC's Agricultural Commissioner, René Steichen, believes that prices will return to their 1990­91 levels in the countries which currently operate a free market — Germany, the Bene­lux countries, Denmark and Ireland.
Ordningen kan medføre prisstigninger der, hvor engros­priserne er faldet stærkt på grund af spekulation i 1992, hvilket navnlig gør sig gældende i Tyskland med et gen­nemsnitligt fald på 29% mellem 1991 og 1992.
Prices will probably rise in those countries which have witnessed a fall because of speculative activities; this is particularly true of Germany, where prices fell by 29% on average between 1991 and 1992.
I de lande, hvor markedet for tiden er lukket, nemlig Det Forenede Kongerige, Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal og Spanien, vil priserne falde.
Prices will fall in those countries which currently operate a closed market — the United Kingdom, France, Greece, Italy, Portugal and Spain.
Under alle omstændigheder åbner nyordningen mulighed for hurtigt at forøge kontingentet på to millioner ton, såfremt for­bruget af bananer skulle vokse i Fællesskabet.
In any case, under the new rules ¡twill be possible to increase the quota of two million tonnes quickly in the event of increased demand.
De virksomheder, der gør brug af kombineret transport til godsbe­fordring ad jernbane/landevej, vil lettere kunne sammenligne de forskell ige jernbaneselskabers takster takket være en aftale, der er indgået mellem Fællesskabets tolv vigtigste jernbaneselskaber.
Companies wanting to make use of combined road/rail serv­ices for the transport of goods will be able to compare the rates quoted by the different railways more easily, thanks to an agreement among the European Community's 12 major rail­ways.
EF­Kommissionen besluttede den 25. februar 1993 at godkende denne aftale for et tidsrum af fem år i medfør af Fællesskabets kon­kurrenceregler.
The European Commission decided on 25 February to authorize this agreement for a five­year period, in the context of the EC competition rules.
Den omhandlede aftale, hvormed der er fastsat fælles retningslinjer og koefficienter til brug ved beregningen af taksterne, begrænser ganske vist konkurrencen mel lem jernbane­selskaberne, men på grund af dens gunstige virkninger for forbru­gerne har Kommissionen valgt at godkende den.
The agreement, which sets out criteria and common coefficients for calculating rates, obvi­ously restricts competition between railways; but the Com­mission has authorized it in view of its benefits to users.
■ Tilsyn med kulturgoder
■ Cultural goods under surveillance
Den indsatstil fremme afet økonomisk opsving, som EF­landene traf beslutning om under Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992, har nu givet sig udtryk i de første konkrete tiltag (23.2.1993), hvor Den Europæiske Investeringsbank (se vort medfølgende baggrundsnotat herom) har besluttet at yde lån til 14 projekter med et samlet beløb på en milliard ECU i syv lande, nemlig Danmark, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Por­tugal, Spanien og Tyskland.
The European Council's decision to promote economic recovery, taken at Edinburgh last December, was given con­crete shape on 23 February, when the European Investment Bank (see the Background page) decided to extend loans to 14 projects for a total of ECU 1 billion in seven countries — the United Kingdom, Denmark, France, Germany, Italy, Portu­gal and Spain.
Disse lån udgør en del af de 5 milliar­der ECU, som EF­landene har afsat med betegnelsen »Edinburgh­ordningen«, og som er beregnet til at fremme finansieringen af storeanlæg.
These loans are part of the ECU 5 billion provided for by the Twelve under the 'Edinburgh facility' and designed to speed up the financing of major infrastructure projects.
Nogleafde 14 projekter d rejer sigom modernisering af person­ eller godsbefordring, mens der med andre sigtes på oprettelse af el­, gas­ eller telefonnet eller forbedret miljøbeskyt­telse.
The 14 projects involve the modernization of the transport sector in some cases, the creation of new electric, gas and telecommunications networks in others and improve­ments to the environment in a few cases.
Alle disse projekter er ved at blive ført ud i livet.
All these projects are under implementation.
For hvert enkelt af dem gælder, at lånet fra EIB kan dække mere end 50%.
The ElB's loan can cover up to 50% of the cost of each project.
■ Urimelige kontraktvilkår forbydes
■ A ban on unfair clauses