natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arbejdsmarkedets parters indflydelse kan ganske vist måles gennem deres evne til at påvirke beslutningstagningen på fællesskabsplan, men deres primære rolle er at arbejde for at forbedre arbejdsforholdene med aftaler på grundlag af forhandlinger.
Although the influence of the social partners can be measured by their ability to affect Com munity-level decision-making, their primary role is to seek to improve working conditions by negotiating agreements.
Kollektive forhandlinger vinder langsomt indpas som en magtfaktor i henhold til bestemmelserne i Amsterdamtraktatens artikel 138 (tidl. artikel 118 A) og 139 (tidl. artikel 118 B) og som resultat af arbejdsmarkedets aktørers vilje til at gøre brug af deres overenskomstmæssige rettigheder.
At European level, collective bargaining is slowly emerging as a force under the aegis of Articles 138 and 139 of the Treaty of Amsterdam and as a result of the determination of the social players to make use of their contractual prerogatives.
Deres medvirken er sket i form af deltagelse i en række organer med en rådgivende rolle, f.eks. i de tværindustrielle rådgivende udvalg og de fælles udvalg.
This involvement has taken the form of par ticipation in a number of bodies with a consultative role, such as the cross-industry advisory committeesand the joint committees.
Den er senere befæstet via »Val Duchesse«-processen, der involverede arbejdsmarkedets parter på europæisk plan i en række bilaterale kontakter og gensidige aftaler.
It was subsequently consolidated by the 'Val Duchesse' pro cess, which involved social partners at European level in a series of bilateral exchanges and reciprocal agreements.
Arbejdsmarkedets parter er blevet konsulteret i seks tilfælde om almene fællesskabslovforslag i henhold til den nye traktats bestemmelser.
In line with the new Treaty's provisions, the social partners have been consulted in six instances on general Community legislative pro posals.
Som følge heraf har de indledt tre forhandlingsrækker, som er resulteret i tre rammeaftaler: en aftale om forældreorlov indgået i december 1995, en aftale om deltidsarbejde indgået i maj 1997 og en aftale om tidsbegrænset arbejde indgået i marts 1999.
As a result of this, they have embarked on three sets of negotiations, resulting in three framework agreements: one on parental leave signed in December 1995, one on parttime work signed in May 1997, and another on fixed-term work signed in March 1999.
Disse tre aftaler blev forelagt Rådet med henblik på lovgivningsmæssig iværksættelse efter fælles anmodning fra de underskrivende parter.
These three agreements were submitted to the Council for legislative implementation at the joint request of the signatories. natories.
En yderligere styrkelse kom med indførelsen af en række specifikke bestemmelser I traktaten, hvorved de europæiske arbejdsmarkedsparter inddrages i beslutninger om sociale minimumsforskrifter på europæisk plan og om iværksættelsen af indgåede aftaler.
It has since been given a further boost by the introduction into the Treaty of specific provisions involving the European social partners in agreeing on Community social standards and in implementing negotiated agreements.
I dag har arbejdsmarkedets parter flere muligheder for at øve indflydelse på udviklingen i Fællesskabet.
Today, the social partners have several avenues for influencing Community developments.
Sø- og jernbanetransportsektoren har indledt særlige forhandlinger om arbejdstagere, der ikke er omfattet af direktiv 93/104/EF om tilrettelæggelse af arbejdstiden.
The sea and rail transport sectors have entered into specific negotiation on workers not covered by Directive 93/104/EC on the organisation of working time.
De aftaler, der blev indgået, har betydet, at direktivets bestemmelser nu gælder for mobile arbejdstagere, hvilket ikke var tilfældet tidligere.
The agreements reached have enabled the provisions of the Directive which did not cover them to be applied to mobile workers.
De konsulteres af Kommissionen på både tværindustrielt niveau og sektorniveau og kommer med bidrag til socialpolitiske spørgsmål, ¡sær den europæiske beskæftigelsesstrategi, erhvervsuddannelse, handelspolitik og særlige emner med tilknytning til en bestemt sektor eller spørgsmål inden for deres kompetenceområde (f.eks. bekæmpelse af racediskrimination og integrering af handicappede).
They are consulted by the Commission at both cross-industry and sectoral level, providing input on social policy, and in particular on the Euro pean employment strategy, on vocational train ing, commercial policy and specific topics relating to a particular sector or matters within their particular field of competence (such as the fight against racism, or the integration of people with disabilities).
På landbrugsområdet blev der i juli 1997 indgået en aftale om kortere arbejdstid.
In agriculture, an agreement was concluded in July 1997 on shorter working hours.
Det er en frivillig aftale, som de pågældende arbejdsgiverog arbejdstagerorganisationer tog initiativ til, og hvis formål er at forbedre arbejdsvilkårene for arbejdstagere i landbrugssektoren.
It is a voluntary agreement instigated by the relevant employers' and employees' organisations and aimed at improving the working conditions of agricultural employees.
Dette er den første europæiske aftale, der gennemføres af de underskrivende parter på frivillig basis, idet aftalen indarbejdes i de nationale kollektive aftaler.
This will be the first Euro pean agreement to be implemented by the signatories on a voluntary basis by integration into the collective national agreements.
De kan også fremlægge deres synspunkter for Rådet på møderne i Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, de uformelle møder i Rådet (arbejds- og sociale anliggender) samt de regelmæssige møder med stats- og regeringslederne i trojkaen.
They can also express their views to the Council during the meetings of the Standing Committee on Employment, those of the Informal Labour and Social Affairs Council and the periodical meet ings with the troika of the Heads of State and Government.
I overensstemmelse med direktiv 94/45/EF om oprettelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne er der indgået over 600 frivillige aftaler.
In line with Directive 94/45/EC on the establishment of a European Works Council or a pro cedure in Community-scale undertakings and groups of undertakings for the purposes of inform ing and consulting employees, more than 600 voluntary agreements have been signed.
Siden Den Europæiske Centralbanks oprettelse har den haft adskillige møder med arbejdsmarkedets parter.
Since its creation, the European Central Bank has had several meetings with the social part ners.
Denne kontakt får en mere struktureret form i medfør af beslutningerne truffet i Köln om udviklingen af en »økonomisk« dialog.
These exchanges should take on a more structured form in line with the decisions taken in Cologne on the development of an 'economic' dialogue.
Information og høring af arbejdstagerne har været et vigtigt element i de bestemmelser, Kommissionen har foreslået.
Worker information and consultation has been an important element in the provisions tabled by the Commission.
Arbejdsmarkedsrelationerne har udviklet sig igennem de sidste årtier og har betydet, at arbejdstagerne og deres repræsentanter i langt højere grad medvirker i forskellige ledelsessammenhænge.
Industrial relations have evolved during the past few decades, bringing greater involvement of employees and their representatives at different management levels.
Eftersom arbejdstagerne er involveret i forandringer, bør de høres i forbindelse med vigtige beslutninger, der vedrører deres fremtid.
Because employees are party to change, they need to be consulted about important decisions concerning their future.
Dette er en vigtig udvikling.
These are important developments.
Hvad fremtiden angår, er der et behov for at undersøge, hvor hurtigt det bør gå med udvidelsen af ar bejdsmarkedsrelationerne på europæisk plan.
As far as the future is concerned there is a need to examine the pace at which European level industrial relations should be expanded.
Kommissionen har opfordret arbejdsmarkedets parter til at øge deres engagement og udvikle deres egne initiativer.
The Commission has called on the social partners to deepen their involvement and develop their own initiatives.
Den har også anmodet ar bejdsmarkedets parter om at udarbejde et arbejdsprogram, hvori de opstiller de vigtigste spørgsmål, der indgår i deres bidrag til den europæiske beskæftigelsesstrategi.
It has also invited the social partners to draw up a work programme identifying the key issues covered by their contribution to the European employment strategy.
Ifølge Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre ar bejdstagerne skal der indføres mekanismer for information og høring af arbejdstagerne i virksomheder, der beskæftiger over 1 000 arbejdstagere og er beliggende i mindst to medlemsstater.
Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European Works Council ora procedure in Community-scale under takings and groups of undertakings for inform ing and consulting employees provides for mechanisms to inform and consult employees in firms with more than 1000 employees located in at least two Member States.
Et særligt forhandlingsorgan, der repræsenterer de berørte virksomheder, har fået tre år til at gennemføre direktivet ved hjælp af aftaler indgået på grundlag af forhandlinger.
A special negotiating body representing the businesses concerned has been given three years to implement the Directive by means of negotiated agreements.
Kommissionen har i løbet af de sidste fem år udbygget de eksisterende bestemmelser ved rørende sociale rettigheder.
During the last five years, the Commission has built on the existing provisions covering social rights.
Forslaget til Rådets direktiv (K0M(1998) 612) om indførelsen af en overordnet ramme for information og høring af arbejdstagere i Det Europæiske Fællesskab tager sigte på at udvide gældende praksis med aktiv inddragelse af arbejdstagerne i virksomhedens liv til alle virksomheder med over 50 ansatte.
The proposal for a Council Directive (C0M(98)612) establishing a general framework for informing and consulting employees in the European Community aims to extend the practice of actively involving employees in the life of their company in all businesses with more than 50 employees.
Forslaget forpligter også til information og/eller høring af arbejdstagerne om økonomiske spørgsmål, som er af særlig strategisk betydning, når der tales om hurtige arbejdsmarkedsændringer.
The proposal also provides for an obligation to inform and/or consult workers on economic issues, which are particularly strategic in a context of rapid industrial change.
Nye krav er taget i betragtning under drøftelserne af den europæiske socialpolitiks fremtid og beskæftigelsesspørgsmålet.
New requirements have been taken into con sideration in discussions on the future of Euro pean social policy and the question of employment.
I en verden under stadig forandring, hvor jobsikkerheden er mindre og forandring og tilpasning en nødvendighed, er det vigtigt, at der skabes balance mellem fleksibilitet og jobsikkerhed.
In a rapidly changing world, where there is less job security and need for change and adaptation, it is important to establish a balance between flexibility and job security.
Begge sider af erhvervslivet, arbejdsgivere og arbejdstagere, spiller en central rolle, når denne balance skal findes.
Both sides of the economy, employers and employees, have a central role in finding this balance.
I henhold til Rådets direktiv 93/104/EF om tilrettelæggelse af arbejdstiden tager en række forslag sigte på at inddrage de sektorer, som ikke er omfattet.
One of the major issues to be addressed is the rights of workers at European level in the face of globalising production processes.
Især er det hensigten med forslagene at beskytte arbejdstagere, som for øjeblikket ikke er omfattet af arbejdstidsdirektivet, mod skadelige virkninger på deres sundhed og sikkerhed af overdreven lange arbejdstider, utilstrækkelig hvile eller et uregelmæssigt arbejdsmønster.
Another issue is the use of the new Treaty provisions on the implementation of the agreements signed at Euro pean level by a Community legal instrument.
Et af de store spørgsmål, der skal tages stilling til, er arbejdstagernes rettigheder på europæisk plan i forhold til de mere og mere globaliserede produktionsprocesser.
Pursuant to Council Directive 93/104/EC on the organisation of working time, a number of proposals have aimed to address the sectors which it does not cover.
Et andet spørgsmål er anvendelsen af de nye traktatbestemmelser ved iværksættelsen af aftaler undertegnet på europæisk plan af et af Fællesskabets retlige instrumenter.
In particular, they are intend ed to protect workers not currently covered by the Working Time Directive against adverse effects on their health and safety caused by work ing excessively long hours, having inadequate rest or disruptive working patterns.
Den 30. september 1998 blev der indgået formelle aftaler om arbejdstiden inden for jernbanetransport og søtransport.
On 30 September 1998, formal agreements were signed on working time in rail and maritime transport.
For jernbanens vedkommende enedes arbejdsmarkedets parter om, at arbejdstidsdirektivet skulle gælde for alle arbejdstagere i jernbanesektoren efter en passende justering af undtagelserne, på betingelse af at lignende bestemmelser blev indført samtidigt for andre transportsektorer, og disse bestemmelser blev gennemført via lovgivning.
In the case of rail, the social partners agreed that the Working Time Directive should be applied to all railway workers, with suitable adjustments to the derogations, provided that similar provisions were applied to other transport sectors at the same time; and that these provisions should be applied through legislation.
Den nye industrielle revolution, som allerede er godt på vej, forårsager meget hurtige ændringer med hensyn til arbejde, teknologi og færdigheder. I de sidste 20 år har revolutionen inden for informations­ og kommunikationsteknologien
of the social dialogue in "managing change", proposing the creation of an observatory to collect and disseminate information on industrial change at European Union level, and encouraging major European companies to draw up reports on the matter.
Europa­Parlamentets og Rådets direktiv 96/71 /EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser tager sigte på at fjerne tvivl og hindringer for den frie bevægelighed af tjenesteydelser ved at øge retssikkerheden og give mulighed for at fastsætte ansættelsesvilkår og ­betingelser gældende for arbejdstagere, der arbejder midlertidigt i EU, men uden for den medlemsstat, hvis lov er gældende for ansættelsesforholdet.
Parliament and Council Directive 96/71/EC on the posting of workers who are providing services aims to remove the uncertainties and obstacles which may impede the free movement of services by increasing legal certainty and allow ing identification of the terms and conditions of employment applying to workers who temporarily perform work within the EU but outside the Member State whose law governs the employment relationship. tionship.
Tre rammeaftaler (direktiv 96/34/EF af 3. juni 1996 om forældreorlov, direktiv 97/81/EF af 15. december 1997 om deltidsbeskæftigelse og direktiv af juli 1999 om tidsbegrænset arbejde) iværksætter de aftaler, som arbejdsmarkedets parter har forhandlet sig frem til i henhold til artikel 139 i Amsterdam­traktaten.
Three framework agreements (Directives 96/34/EC of 3 June 1996 on parental leave, 97/81/EC of 15 December 1997 on parttime work and another of July 1999 on fixed-term work) implement the accords negotiated by the social partners under Article 139 of the Amsterdam Treaty.
De to sidstnævnte aftaler tager sigte på beskyttelse af arbejdstagere i deltidsarbejde eller tidsbegrænset arbejde samt forbedring af kvaliteten af denne form for arbejde.
The latter two agreements aim to protect parttime and fixed-term workers from discrimination and to improve the quality of this type of work.
Modernisering og ændringer af arbejdet
Modernisation and changes at work
3.1 De økonomiske og sociale følger af industrielle ændringer haft stor indflydelse på, hvordan varer og tjenesteydelser produceres og distribueres, og herved også på selve arbejdet.
During the last twenty years, the revolution in information and communication technology has had a major impact on the way in which goods and services and produced and distributed, and thus also on work itself.
Denne udvikling medfører radikale ændringer af arbejdets og arbejdstilrettelæggelsens karakter, af kvalifika­tionsstrukturer og virksomhedsorganisation.
These developments are radically altering the nature of work and its organisation, qualification structures
Alle disse ændringer skaber frygt med hensyn til jobsikkerhed, arbejdsglæde og forældelse af kvalifikationer, men også håb om oprettelse af nye, faglærte kvalitetsjob.
3.1 The economic and social consequences of industrial change
Den voksende globalisering af produktionen og markederne udvider virksomhedernes aktivitetsområde, øger konkurrencen og kræver en betydelig justeringsindsats.
The increasing globalisation of production and markets expands businesses' spheres of activity, increases competition and demands a considerable effort of adjustment.
Virksomheder lukker eller flytter deres aktiviteter, enten for at opnå lavere arbejdsomkostninger eller for at erobre nye markeder.
Businesses close or transfer their activities elsewhere, sometimes to benefit from lower labour costs, sometimes to conquer new markets.
Det er således også en udfordring for Fællesskabet at foregribe og håndtere de økonomiske og sociale konsekvenser af disse ændringer, så alle tilgodeses.
It is also a challenge for the Community to anticipate and manage the economic and social consequences of these changes in everyone's interest.
På europæisk plan blev nedsat en eks­pertgruppe på højt niveau med henblik på at analysere de industrielle ændringer.
A high-level group of experts was set up at European level to analyse industrial change.
Gruppen, der blev kaldt »Gyllenhammar­gruppen« efter formanden, havde af Det Europæiske Råd fået til opgave at analysere de industrielle ændringer, som efter al sandsynlighed ville finde sted i Det Europæiske Fællesskab, og undersøge mu­lighederne for bedre at kunne foregribe disse.
Known as the "Gyllenhammar Group" after its Chairman, it was instructed by the European Council to analyse the industrial changes likely to take place in the European Community and to investigate the options for anticipating them better.
Gruppen fremlagde sin endelige rapport på Det Europæiske Råd i Wien (december 1998), hvori den understregede den sociale dialogs vigtige rolle i »håndteringen af ændringer« og foreslog, at der oprettedes et observationsorgan med henblik på indsamling og formidling af information om industrielle ændringer på EU­plan, samt opfordrede større europæiske virksomheder til at udarbejde rapporter om dette spørgsmål.
The group presented its final report at the Vienna European Council (December 1998), stressing the importance
Informationssamfundsindustrlen er blevet en af de største og hurtigst voksende sektorer inden for EU­økonomien.
The information society industries have become one of the biggest and fastest growing sectors of the European Union economy.
IT skaber nye arbejdspladser, nye muligheder, nye produkter og nye tjenesteydelser, den økonomiske vækst fremmes, og konkurrenceevnen styrkes.
IT is creating new jobs, new opportunities, new products and new services, that are driving economic
Partnerskabet mellem arbejdsmarkedets parter og indsatsen for at finde en større balance mellem fleksibilitet og sikkerhed danner grundlaget for et nyt kompromis, der forener efter- og videreuddannelse, et nyt mønster i privat- og arbejdsliv og ligestilling med henblik på at fremme en mere produktiv arbejdstilrettelæggelse.
pattern of private and occupational life, and equal treatment in order to promote more productive work organisation.
Det kan ske med en samlet indsats på alle planer - medlemsstat, arbejdsmarkedets parter og IT-virksomhederne - inden for en fast tidsplan med overvågning og benchmarking af de fremskridt, der sker, for at sikre, at EU får fuldt udbytte af informationsalderens muligheder.
This can be achieved with concerted action at all levels - Member State, social partners and the IT industries - against a set timetable with monitoring and benchmarking of progress made to ensure that the EU derives the full potential of the information age.
Kommissionen vil på Det Europæiske Råd i Helsinki i december 1999 fremlægge en rapport om forløbet med anbefalinger til den fremtidige indsats inden for alle politiske områder af betydning.
The Commission will pre sent a report on progress made, with recommendations for future action in all policy areas of importance, at the European Council in Helsinki in December 1999.
3.3 Modernisering af arbejdets tilrettelæggelse
3.3 Modernising the organisation of work
I en meddelelse om modernisering af arbejdets tilrettelæggelse (af december 1998) foreslog Europa-Kommissionen institutionerne og arbejdsmarkedets parter, at de vedtager et tiltag, der baseres på partnerskab og knyttes tæt sammen med beskæftigelsesstrategien, og opfordrede arbejdsmarkedets parter til at føre an i dette initiativ.
In a communication on modernising the organisation of work (December 1998), the Euro pean Commission proposed to the institutionsand the social partners that they adopt an approach based on partnership closely linked to the employment strategy, and called for the social partners to take a leading role.
Kommissionen gjorde opmærksom på de produktivitetsmæssige fordele ved en forbedret tilrettelæggelse af arbejdet og understregede vigtigheden af at forene virksomhedernes behov for fleksibilitet med »arbejdstagernes behov for sikkerhed under forandringer«.
The Commission underlined the gains in productivity to be made from a better organisation of work and stressed the importance of reconciling the needs of firms for flexibility and the "needs of workers for security in change".
Arbejdets tilrettelæggelse er således et centralt spørgsmål i bestræbelserne på at modernisere ansættelsesforholdene.
The organisation of work is thus at the core of efforts to modernise the employment relationship.
Beskæftigelse vil i fremtiden indebære dybere overvejelser med hensyn til mennes.kelivets forskellige aspekter (arbejde, familie, fritid, uddannelse), en samlet indsats for at forbedre arbejdets og arbejdsmiljøets kvalitet og en mere omfattende inddragelse af arbejdstagerne i virksomhedens liv.
In future, employment will involve a deeper consideration of the different aspects of life (work, family, leisure, training), a concerted effort to improve the quality of employment and of the working environment and greater employee involvement in the life of the company.
EU's rolle sikkerhed på arbejdspladsen.
The role of the EU related work such as a large-scale research pro gramme and the development of health and safety at work legislation.
Det var dog først med Maastricht-traktaten og dens nye bestemmelser om folkesundhed, at Fællesskabet fik mulighed for at udvikle en sammenhængende strategi på folkesundhedsområdet.
However, it was only with the Maastricht Treaty, with its new public health pro visions, that the Community had the opportunity to develop a coherent public health strategy.
Folk i EU lever i dag længere og sundere end nogensinde før.
People in the EU are now living longer and leading healthier lifestyles than ever before.
Denne tendens bekræftes af en række indikatorer lige fra forventet levealder, spædbørnsdødelighed og dødelighed ved barnefødsler.
A range of indicators ranging from life expectancy, infant mortality and maternal mortality confirm the trend.