natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er værd at nævne, at ikke alle levnedsmidler egner sig til strålebehandling. F.eks. kan bestråling af mælk og mælkeprodukter fremkalde lipoid peroxidering og således befordre udviklingen af harskhed.
It is worth noting that not all food items are suitable for radiation processing; for instance, irradiation of milk and milk-derived products may facilitate the development of rancidity through induction of lipid peroxidation.
Uønskede virkninger (f.eks.bismag og lugtudvikling, misfarvning og tab af konsistens) kan opstå på visse strålingsniveauer, afhængigt af dosis og levnedsmiddeltype.
Undesirable effects (e.g. off-flavour and odour development, discolouration and loss of texture) may occur at certain levels of irradiation, depending en the dose and the particular food.
Disse ulemper kan ofte forhindres ved at regulere strålingsdosen og ved at vælge de rigtige betingelser for strålebehandlingen (f.eks. lav temperatur).
These limitations may often be prevented by control of the radiation dose and by the choice of appropriate conditions for the irradiation treatment (e.g. use of low temperature).
Hvis den teknologiske forskning fortsat udvikler sig, og strålebehandling af levnedsmidler får større udbredelse, bliver det muligvis nødvendigt at konstruere behandl ingsanlæg, som opfylder bestemte teknologiske krav.
If the development of technological research and wider application of food irradiation will occur, processing plants may have to be designed to meet specific technological requirements.
At finde og benytte den korrekte dosisstørrelse er nøglen til en sundhedsmæssig forsvarlig og teknologisk og økonomisk rigtig anvendelse af strålebehandling i forbindelse med levnedsmidler.
Finding and applying the appropriate dose level is the key to a wholesome and technologically and economically proper application of the irradiation process to food.
Kontrol med strålebehandling af levnedsmidler på alle typer anlæg (hvad enten det drejer sig om anlæg til "kontinuerlig" eller "gruppevis" behandling) forudsætter, at der benyttes anerkendte metoder for måling af den absorberede strålingsdosis.
Control of the food irradiation process in all types of facility (either "continuous" or "batch" type) involves the use of accepted methods of measuring the absorbed radiation dose.
For anlæg af alle typer afhænger den dosis, der absorberes af produktet, af strålingsparametrene, induktionstiden eller produktets ledningshastighed og rumvægten hos det materiale, der skal bestråles.
For all types of facility the dose absorbed by the product depends on the radiation parameters, the dwell time or the transportation speed of the product, and the bulk density of the material to be irradiated.
Strålekildens og produktets opstilling, navnlig produktets afstand fra kilden og strål ingsudnyttelsens effektivitet har indflydelse på den absorberede dosis og dosisfordelingens ensartethed.
Source-product geometry, especially distance of the product from the source and efficiency of radiation utilization, will influence the absorbed dose and the homogeneity of dose distribution.
Forud for enhver bestråling af levnedsmidler bør der foretages visse dosimetriske målinger, som godtgør, at processen er i overensstemmelse med de teknologiske og forskriftsmæssige krav.
Prior to the irradiation of any foodstuff certain dosimetry measurements should be made, which demonstrate that the process will comply with technological and regulatory requirements.
Når det gælder strålekilder i form af radionuklider ag maskiner, findes der forskellige dosimetriske teknikker, hvormed den absorberede dosis kan måles.
Various techniques for dosimetry pertinent to radionuclide and machine sources are available for measuring absorbed dose in a auantitative manner.
Målinger med henblik på fastlæggelse af dosimetrien bør foretages for hvert nyt produkt eller hver ny bestrål ingsproces og hver gang, der foretages ændringer af strålekildens styrke eller type og strålekildens og produktets opstilling.
Dosimetry commissioning measurements should be made for each new product or irradiation process and whenever modifications are made to source strength or type and to the source product geometry.
Det bør tilstræbes, at anlæggenes konstruktion giver doserne den størst mulige ensartethed og sikrer passende dosishastigheder.
Facility design should attempt to optimize the dose uniformity ratio and to ensure appropriate dose rates.
I givet fald bør hver produktemballage forsynes med et synligt strålingsmærke, som skifter farve, således at bestrålede og ubestrålede produkter let kan skelnes fra hinanden.
Where appropriate, a visual colour change radiation indicator should be affixed to each product pack for ready identification of irradiated and non-irradiated products.
Bogføringen i forbindelse med anlæggets anvendelse bør omfatte optegnelser, som angiver dosimetrien og de benyttede dosimetre, samt hvorledes de er blevet kalibreret.
Records should be kept in the facility record book which show the dosimetry, the dosimeters used and details of their calibration.
Det er mere praktisk (bl.a. af hensyn til bestralingsanlæggets tekniske konstruktion) at fastsætte en gennemsnitlig dosisværdi end at kræve, at ingen del af levnedsmidlet må få under en bestemt minimumsdosis eller over en bestemt maksimumsdosis.
It is practical (for reasons such as the technical design of the irradiation facility) to stipulate an average dose value rather than to require that no part of the food shall receive less than a minimum, or more than a maximum dose.
Går man ud fra forholdet mellem den maksimums- og minimumsdosis, der absorberes af produktet (dvs. "dosens ensformighedsgrad") på pilotanlæg og de for tiden benyttede erhvervsmæssige anlæg, kan den samlede gennemsnitlige dosis indebære, at en lille del af levnedsmidlet har fået en absorberet maksimumsdosis, som ligger indtil 50'/. over gennemsnitsdosen.
Taking into account the ratio of maximum to minimum dose absorbed by the product (i.e. the "dose uniformity ratio") in pilot and currently used commercial facilities, the overall average dose may result in a small fraction of the food receiving a maximum absorbed dose up to 50 % higher than this average.
Den samlede gennemsnitlige dosis er den aritmetiske middelværdi mellem alle dosimeteraflæsninger i en given bestrålingsoperation.
The overall average dose is the arithmetic mean value of all dosimeter readings in a given irradiation run.
For at bestemme denne middelværdi skal et tilstrækkeligt antal dosimetre fordeles vilkårligt i levnedsmidlet, når det udsættes for bestråling.
To determine this mean value, an adequate number of dosimeters must be randomly distributed in the food as it is exposed to the radiation.
Antallet af dosimetre anses for tilstrækkeligt, hvis det gør det muligt at vurdere dosisfordelingen i alle de dele af levnedsmidlet, hvor massefylden er forskellig, og hvis målingerne er repræsentative for alle variationer i dosis og massefylde under en normal operation.
The number of dosimeters is considered adequate if it permits estimation of the dose distribution in each portion of the food material of different density and if the measurements are representative for all dose and density fluctuations djring a usual run.
Den samlede gennemsnitlige absorberede dosis kan bestemmes direkte for homogene produkter eller styrtgods med homogen rumvægt ved at fordele et tilstrækkeligt antal dosimetre både strategisk og vilkårligt over hele varen.
The overall average absorbed dose can be determined directly for homogeneous products or for bulk goods of homogeneous bulk density by distributing an adequate number of dosimeters strategically and at random throughout the volume of the goods.
På grundlag af den således bestemte dosisfordeling kan der beregnes et gennemsnit, som er den samlede, gennemsnitlige, absorberede dosis.
From the dose distribution determined in this manner an average can be calculated which is the overall average absorbed dose.
Hvis kurven over dosens -Fordeling i produktet er blevet bestemt, kendes minimums- og maksimumsdosens placering også.
If the shape of the dose distribution curve through the product is well determined the positions of minimum and maximum dose are known.
Ved hjælp af målinger af dosisdistributionen i disse to placeringer i en række prøver af produktet kan der foretages en vurdering af den samlede, gennemsnitlige dosis.
Measurements of the distribution of dose in these two positions in a series of samples of the product can be used to give an estimate of the overall average dose.
I nogle tilfælde vil middelværdien mellem minimumsdosens (Dmin) og maksimumsdosens (Dmax) gennemsnitsværdi være et udmærket udtryk for vurdering af den samlede, gennemsnitlige dosis, dvs., at den samlede, gennemsnitlige dosis i disse tilfælde er = Dmax + Dmin .
In some cases the mean value of the average values of the minimum (Dmin) and maximum (Dmax) dose will be a good estimate of the overall average dose,
Visse former for effektiv behandling, f.eks. tilintetgørelse af skadelige mikroorganismer, udvidelse af særlig holdbarhed eller bekæmpelse af skadedyr kræver en absorberet minimumsdosis.
Some effective treatment e.g. the elimination of harmful microorganisms, or a particular shelflife extension, or a disinfestation requires a minimum absorbed dose.
Til andre formål kan en for stor absorberet dosis medføre uønskede virkninger eller forringelse af produktets kvalitet.
For other applications too high an absorbed dose may cause undesirable effects or an impairment of the quality of the product.
Der må i anlæggets konstruktion og i driftsparametrene tages hensyn til de minimale og maksimale dosisværdier, processen kræver.
The design of the facility and the operational parameters have to take into account minimum and maximum dose values required by the process.
Målinger af dosen på et referencested kan foretages lejlighedsvis under hele processen.
Measurements of the dose in a reference position can be made occasionally throughout the process.
Forholdet mellem dosen på referencestedet og den samlede, gennemsnitlige dosis skal være kendt. Disse målinger benyttes -For at sikre, at processen udføres korrekt.
The association between the dose in the reference position and the overall average dose must be known.
Der bør benyttes et anerkendt, kalibreret dosimetrisystem.
A recognized and calibrated system of dosimetry should be used.
Der skal foretages en fyldestgørende bogføring over alle dosimetriske målinger, herunder kalibrering.
A complete record of all dosimetry measurements including calibration must be kept.
Hvis anlægget er et kontinuerligt radionukleidanlæg, kan der automatisk føres bog over ledningshastighed eller induktionstid med angivelse af strålekildens og produktets opstilling.
In the case of a continuous radionuclide facility it will be possible to make automatically a record of transportation speed or dwell time together with indications of source and product positioning.
Ved hjælp af disse målinger kan der føres løbende kontrol med processen til støtte for de rutinemæssige dosimetriske målinger.
These measurements can be used to provide a continuous control of the process in support of routine dosimetry measurements.
I et radionukleidanlæg til gruppevis drift kan der automatisk -Føres bog over strålingstid,og der kan føres -Fortegnelse over produktbevægelse og produktplacering for at føre kontrol med processen til støtte for de rutinemæssige dosimetriske målinger.
In a batch operated radionuclide facility automatic recording of source time can be made and a record of product movement and placement can be kept to provide a control of the process in support of routine dosimetry measurements.
I et maskinanlæg kan en løbende bogføring over stråleparametre, f.eks. spænding, strøm, strålehastighed, strålebredde og impulshyppighed, og en fortegnelse over ledningshastigheden i elektronstrålen benyttes til løbende kontrol med processen til støtte for de rutinemæssige dosimetriske målinger.
In a machine facility a continuous record of beam parameters, e.g. voltage, current, scan speed, scan width, pulse repetition and a record of transportation speed through the electron beam can be used to provide a continuous control of the process in support of routine dosimetry measurements.
Induceret radioaktivitet Elektroner og fotoner kan inducere nukleare reaktioner, hvis deres kvanteenergi ligger over tærsklen for den pågældende nukleare reaktion.
Electrons and photons may induce nuclear reactions if their quantum energy is above the threshold of the respective nuclear reaction.
Under de forhold, som er relevante for strålebehandling af levnedsmidler, er elektronernes kvanteenergi for lille til at overvinde atomkernens Coulomb-barriere.
Under conditions relevant for radiation processing of food, the quantum energy of electrons is too low to cross the coulomb barrier of the nucleus.
Elektronerne afbøjes og bremses i atomkernens elektriske felt, hvorved der opstår bremsestråling. Ved den samme energidosis er det antal partikler, som har mulighed for at ramme kernen, mindre for elektroners end for fotoners vedkommende.
Electrons are deflected and decelerated in the electrical field of the nucleus and bremsstrahlung is produced accordingly.
Gammastråler, bremsestraling og elektroner udøver derfor fysisk påvirkning på atomkernen gennem den samme proces: isomeriske tilstande induceres, eller partikler, i de fleste tilfælde neutroner, udstødes, afhængigt af kvanteenergien.
Consequently gamma rays, bremsstrahlung, and electrons affect the nucleus physically through the same process : depending on the quantum energy isomeric states are induced or particles, in the majority neutrons, are knocked out.
Kun for nogle ganske få isotoper er tærsklen for disse reaktioner under 100 MeV kvanteenergi.
Only for a very few isotopes is the threshold for these reactions below 10 MeV quantum energy.
I disse tilfælde er tværsnittet (=reaktionssandsynligheden) meget lille, og desuden er disse elementers forekomst i levnedsmidler meget ringe.
Even in these cases the cross section (= reaction probability) is very low and additionally the abundance of these elements in food is very small.
Elektroner, der frembringes ved sådanne fotonukleare reaktioner, er hurtige elektroner, hvis tværsnit med henblik på at skabe andre nukleare reaktioner er meget små.
Neutrons produced by such photonuclear reactions are fast neutrons which have very small cross sections for causing other nuclear reactions.
Sådanne neutroners hastighed skal nedsættes, så de bliver termiske neutroner, før de er i stand til at inducere målelige nukleare reaktioner.
Such neutrons require to be slowed down to become thermal neutrons before they would be able to induce a measurable amount of nuclear reactions.
Der er kun én hypotetisk proces, hvorved strålebehandling af levnedsmidler ved kvanteenergier under 10 MeV kan inducere målelig radioaktivitet.
There is only one hypothetical process in which radiation processing of food at quantum energies below 10 MeV is able to induce measurable radioactivity.
De fleste levnedsmidler indeholder betydelige mængder vand, og vand har et naturligt deuterium indhold på 0,015'/.. Tærsklen for en gammeneutron-reaktion i deuterium er 2,2 MeV, og der frembringes derfor et vist antal hurtige neutroner.
Most foods contain considerable amounts of water and water naturally contains 0.015 % deuterium.
I det usandsynlige tilfælde, hvor levnedsmidler, som hovedsageligt består af vand, skal behandles i kubikmeterstørrelser, vil de hurtige neutroner, som frembringes på grundlag af naturligt tilstedeværende deuterium og ved opbremsning når de termiske områder, kunne forårsage yderligere nukleare reaktioner.
In the unlikely case in which food consisting mainly of water were to be processed in a bulk of cubic metres the fast neutrons produced from naturally present deuterium decelerated to thermal ranges could cause further nuclear reactions.
Endelig er der problemet med de tungere grundstoffer, der optræder som sporestof-Fer eller urenheder i levnedsmidler.
the overall probability of this process is so small and the described preconditions are so unlikely to be encountered in practice, that this contribution need not to be considered further.
Disse grundstoffers tærskler for nukleare reaktioner ligger mellem 7 og 10 MeV kvanteenergi.
These elements have thresholds for nuclear reactions between 7 and 10 MeV quantum energy.
Tærsklen betyder, at tværsnittet (= reaktionssandsynligheden) stadig er 0 for kvanteenergier under denne værdi. Tværsnittet får sin højeste værdi mellem 16 og 20 MeV, men aftager ved højere energier.
Threshold means that the cross section (= reaction probability) is still zero for quantum energies below this value; the cross section increases to a peak value between 16 and 20 MeV and decreases at higher energies.
Tværsnittene indtil 10 MeV er meget små, og den inducerede radioaktivitet er af den type, som afgiver positroner eller indfanger elektroner, der altid har en kort halveringstid.
The cross sections up to 10 MeV are very small and the induced radioactivity is of the type yielding positron emission or electron capture which always have small half-lives.
Dette indebærer, at enhver nok så ringe induceret aktivitet i disse spor af tunge grundstoffer henfalder, før det behandlede levnedsmiddel kan nå forbrugeren.
This implies that any small radioactivity induced in these traces of heavy elements decays before the processed food can reach the consumer.
Ud fra disse fysiske betragtninger og på grundlag af levnedsmidlernes sammensætning er de strålekilder, hvormed levnedsmidler må strålebehandles, af den blandede ekspertkomite blevet begrænset til -Følgende: (i) gammastråler fra radionuk lei derne Coao eller Csts-s, (ii) røntgenstråler frembragt af maskiner, som drives ved et energiniveau på eller under 5 MeV, og (iii) elektroner frembragt ved hjælp af maskiner, som drives ved et energiniveau på eller under 10 MeV.
Taking into account this physical background and the composition of food the JECFI restricted the radiation sources for radiation processing of food to the following : (i) gamma rays from the radionuclides 60_ or 137_ ; (ii) X-rays generated from machine sources operated at or below an energy level of 5 MeV; and (iii) electrons generated from machine sources operated at or below an energy level of 10 MeV.
De isotopiske kilder CDAO og Csi3/ udsender stråling, hvis maksimale energi (1,5 MeV) er for lille til at inducere radioaktivitet i bestrålede levnedsmidler.
60. and 137 isotopie sources emit radiation of maximum energy ( 1.5 MeV) which is too low to induce radioactivity in irradiated food.
Ønsket om at forhindre induceret radioaktivitet har -Ført til international enighed om, at indfaldende ioniserende elektroners energi skal begrænses til værdier på højst 10 MeV, mens røntgenstrålers energi skal begrænses til værdier på højst 5 MeV. Disse er tærskelenergierne for nukleare forandringer i. levnedsmiddelbestanddele, og den bør ikke overskrides.
Consideration of the need to prevent induced radioactivity has lead to an international consensus that the energies of the incident ionizing electrons be restricted to values not higher than 10 MeV and those of X-rays to values not higher than 5 MeV.
Både forsøgsresultater og teoretiske beregninger understøtter dette synspunkt.
Both experimental and theoretical considerations support this standpoint.
Der blev ikke påvist induceret radioaktivitet i et stort antal oksekødsprøver, som blev bestrålet ved en dosis på ca. 60 kGy med 10 MeV elektroner.
No induced radioactivity was detected in a large number of samples of beef irradiated at a dose of about 60 kGy by 10 MeV electrons.
Det blev anslået, at den inducerede radioaktivitet, hvis der overhovedet var nogen, måtte være under 0,17. af den radioaktivitet, som normalt findes i levnedsmidler og skyldes naturlig forekomst af nuklider (f.eks. K*o, Ci* og Hs).
It was estimated that any induced radioactivity, if present, must have been smaller than 0.1 % of the radioactivity normally present in food from naturally occuring nuclides (e.g. 40 , 14 and 3 ).
Der er blevet foretaget flere undersøgelser for at finde ud af, nøjagtigt hvor megen radioaktivitet der kan induceres ved bestråling af levnedsmidler. Resultaterne viser, at den radioaktivitetsmængde, der opstår ved bestråling med 10 MeV/10 kGy, ligger under påvisningsgrænsen og er henved 100 000 gange mindre end den, der -Forekommer naturligt i ferske levnedsmidler.
Several studies have been carried out to evaluate precisely how much radioactivity can be induced during food irradiation.
Den inducerede radioaktivitet stammer fra et lille antal tunge grundstoffer, der findes i levnedsmidlet. De radioaktive isotoper, som dannes, har korte halveringstider, idet de ligger mellem et par timer og et par dage.
The induced radioactivity originates from a small number of heavy elements present in the food.
Det kan derfor konkluderes, at så længe god strålebehandlingspraksis overholdes, vil der ikke blive induceret målelig radioaktivitet i strålebehandlede levnedsmidler, og der vil ikke være sundhedsmæssige problemer forbundet hermed.
In conclusion as long as good radiation processing practice is complied with, no measurable radioactivity will be induced in irradiated food and no health problems can be associated with this issue.
I Codex General Standard for irradiated foods og Code of practice for the Operation of Radiation Facilities, som blev vedtaget i 1979 og revideret i 1981 af FAO, IAEA og WHO i fællesskab, findes en indgående gennemgang af alle tekniske spørgsmål i forbindelse med bestråling af levnedsmidler.
The Codex General Standard for irradiated foods and Code of Practice for the Operation of Radiation Facilities adopted in 1979 and jointly revised by FA0, IAEA and WHO in 1981, extensively discuss all technical matters relevant for food irradiation.
I denne forbindelse er det imidlertid vigtigt at gøre opmærksom på en række krav, som skal opfyldes for at sikre de strålebehandlede levnedsmidlers sundhed.
However, in this context, it is important to draw attention to some requirements that need to be satisfied in order to ensure the wholesomeness of irradiated foods. They are as follows :
Det drejer sig om følgende: a) Strålebehandling af levnedsmidler bør udføres ved hjælp af anlæg, hvis konstruktion opfylder kravene til arbejdssikkerhed, effektivitet og hygiejnisk standard i forbindelse med levnedsmiddelforarbejdning, og de bør betjenes af uddannet, kompetent og tilstrækkeligt beskyttet personale.
a) Radiation treatment of food should be carried out in facilities which are designed to meet the requirements of occupational safety, efficacy and good hygienic practice of food processing, and staffed by trained, competent and adequately protected personnel.
Der bør foretages en fyldestgørende bogføring over alle bestrål ingsoperationer med det pågældende anlæg.
Adequate records of all irradiation operations carried out by the facility should be kept.
Anlæggets konstruktion skal gøre det muligt at kontrollere temperaturen under bestrålingen.
Facility design should permit control of temperature during irradiation.
Det er desuden nødvendigt, at mekanisk beskadigelse af produktet under transport, bestråling og oplagring begrænses til det mindst mulige, og at der sikres den størst mulige effektivitet ved anlæggets benyttelse.
It is also necessary to minimize mechanical damage to the product during transportation, irradiation and storage, and desirable to ensure the maximum efficiency in the use of the irradiator.
b) For at bevare de ønskede egenskaber hos bestrålede levnedsmidler er det vigtigt, at reglerne for god fremstillingspraksis overholdes, herunder tilstrækkelig emballering og i nogle tilfælde oplagring på kølelager.
b) In order to preserve desirable properties of irradiated food it is essential to comply with good manufacturing practice including adequate packaging and, in some cases, refrigerated storage.
Det kan desuden være påkrævet at supplere med andre foranstaltninger. Da strålesteri lisering f.eks. lader de fleste enzymer forblive aktive, kombineres den som regel med inaktivering ved varmebehandling eller fjernelse af ilt for at forhindre uønskede ændringer i bestrålede kødvarers egenskaber.
Additional measures may also be appropriate.