natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nærmere oplysninger kan indhentes hos EVCA­ESCFN — Keibergpark, Minervastraat 6, Box 6 — B­1930 Zaventem — Belgien — tfl. 32­2­720­60­10.
For further information, contact EVCA­ESCFN, Keibergpark, Minervastraat 6, Box 6, B­1930 Zaventem, Belgium.
Kommissionens Generaldirektorat XXIII bekræftede i 1992 sin vilje til at støtte SMV i deres stræben efter teknologisk konkurrencedygtighed ved at iværksætte pilotprojektet EUROMANAGEMENT.
In 1992 the European Commission (DG XXIII) demonstrated its readiness to back SMEs in their search for technological competi­tiveness by launching a pilot action, Euromanagement.
Denne aktion blev gennemført over for et repræsentativt udvalg på 657 små og mellemstore industrivirksomheder, som driver teknologiforskning og ­udvikling, og formålet med den var at gøre SMV opmærksom på de muligheder, som Fællesskabets forskning og tværnationale teknologiske samarbejde byder på.
The aim of the project, carried out in relation to a representative sample of 657 industrial SMEs that are active in the field of technological research and development, was to make SMEs aware of the poss­ibilities offered by Community research and transnational tech­nological cooperation.
En gennemgang på fem dage af den enkelte virksomhed, foretaget af specialiserede konsulenter udvalgt af Kommissionen har gjort det muligt at indkredse forventninger og problemer hos SMV (projekternes omfang, den administrative omstændelighed i Kommissionen . . .) og at fremme interessen hos et betydeligt antal af disse virksomheder for det europæ­iske teknologiske samarbejde, for deltagelse i Fællesskabets forsknings­programmer og udnyttelse af dets resultater.
Assessments of individual companies, lasting five days and made by consu Itänts, chosen by the Commis­sion, have made it possible to define the expectations and difficul­ties of SMEs (size of projects, the Commission's administrative sluggishness, etc.) and to stimulate the interest of a significant number of these enterprises in European technological coopera­tion, participation in Community research programmes and utili­zation of the results.
I øjeblikket har tæt ved 20% af de virksomheder, der har deltaget i EUROMANAGEMENT udarbejdet eller indgivet forslag til fællesskabsprogrammerne for tekonologisk forsk­ning og udvikling.
At the present time nearly 20% of the SMEs having taken part in Euromanagement have prepared or sub­mitted proposals in the framework of Community programmes of research and technological development.
RETTELSE: I nummer 1 for januar 1993, side 4 under overskriften »Moms: Forplig­telserne lempes for SMV« skal ordlyden være »ifølge EF­lovgivningen sigtes der på en forenkling (og ikke en afskaffelse) af listningen af virksomheder med en omsæt­ning på under 70000 ECU«.
CORRIGENDUM: In the article entitled ΎΑΤ: reducing the burden for SMEs', which appeared in the January issue (1-1993) on p. 4, please read 'As regards SMEs, Community legislation provides for a simplification of the listing, or recapitulative statement, in the case of firms with a turnover of less than ECU 70000'.
210 informations­og rådgivningscentre (EURO INFO CENTRES), som er oprettet specielt for SMV, ertil Deres rådighed i samtlige Det Europæiske Fællesskabs regioner.
Created specially for SMEs, 210 information centres or Euro Info Centres (EICs) are at your disposal in all parts of the European Community.
Der er blevet oprettet »kon­taktcenter« i Den Tjekkiske Republik (Prag), i Ungarn (Budapest) og i Polen (Warszawa). Der er optaget forbindelse med Rumænien, Bulgarien,
In order to facilitate the expansion of SMEs through­out Europe, the network of EICs is opening up progressively to the members of the European Free Trade Association (EFTA) and
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet Av­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate-General for Audiovisual, Information, Communication and Culture and Directorate-General for Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B-1049 Brussels
En forskningspolitik til Europa uden grænser
A research policy for a frontier-free Europe
Kommissionen har netop foreslået et nyt rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling for perioden 1994­1998.
The European Commission has just proposed a new framework programme of research and tech­nological development for the years 1994 to 1998.
Det bliver det fjerde i rækken. Det første så dagens lys i 1984.
It will be the fourth such programme, the first of which dates back to 1984.
I de ti år, der har eksisteret et program i struktureret form, har Fællesskabets aktivitet på det videnskabelige og tekno­logiske område bidraget til en gennemgribende ændring af det europæiske forskningslandskab.
During these 10 years, the Community's activity in the scientific and techno­logical field has helped bring about substantial changes in European research.
Der er opbygget net af universitetslaboratorier, offentlige forskningscentre og små og store virksomheder, og der er skabt nye samarbejdstraditioner af temmelig irreversibel karakter.
Networks which bring together university laboratories, public research institutes and large and small companies have been set up. Cooperation between them has developed to the point where it now seems irreversible.
Dog kan man ikke sige, at Europas to største problemer på forskningsområdet virkelig er blevet løst: den fragmenterede indsats og vanskeligheden med at omsætte den videnskabelige og teknologiske succes til økonomisk og kom­merciel succes.
Even so, the two major problems which Europe suffers from in the field of research cannot be regarded as having been fully resolved: the fragmentation of its efforts and the difficulties it faces in translating its scientific and technological achievements into economic and commercial successes.
Det er dette dobbelte problem, det 4. rammeprogram har som målsætning at afhjælpe.
It is this twofold problem which the fourth framework programme seeks to tackle.
Øge virkningen af programmerne For at øge den økonomiske og samfundsmæssige virkning af de aktiviteter, der gennemføres på fællesskabsplan, vil man inden for hvert af de store områder koncen­trere indsatsen om et antal teknologier med mange anvendelsesformål.
Programmes with a greater impact In order to reinforce the economic and social inpact of ac­tions undertaken at Community level, the effort will be concentrated, within each major field, on a cer­tain number of generic technologies, susceptible of giving rise to multiple applications.
På energiområdet vil initiati­verne blive koncentreret om temaer, som Fællesskabet har særlig interesse i.
In the field of energy, the initiatives will focus on areas of primary interest for the Community.
Ud over informationstek­nologi og industriteknologi vil der desuden blive lagt særlig vægt på forskning på områderne transport samt bioteknologi.
Alongside information and industrial technologies, special emphasis will be laid on research in the areas of transport, life sciences and technologies.
Det er i samme ånd, man vil styrke aktiviteterne til fremme af spredning og udnyttelse af Fællesskabets forskningsresultater! virksomhederne: Man vil udvikle nettet af »relæcentre« og mere generelt etablere en europæisk infrastruktur til spredning og udnyttelse af resultater fra forskningsprojekterne.
In the same way, activities undertaken to encourage the dissemination and utilization by companies of the results of Community research projects will be strengthened by the development of a network of relay centres and, more generally, by the introduction of a European infrastructure for the dissemina­tion and enhancement of these results.
For at fremme en harmonisk teknologisk udvikling i hele Fællesskabet vil man tilstræbe en bedre udnyt­telse af den mulige synergi mellem forskningspolitikken og de aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af EF's strukturfonde.
In order to promote the harmonious technological development of the Community as a whole, an effort will be made to exploit better the possible synergies between research policy and the actions under­taken within the framework of the EC's Structural Funds.
Teknologievaluering og uddannelse Med henblik på en bedre tilpasning af forskningsindsatsen til de reelle økonomiske og samfundsmæssige behov foreslår Kommissionen desuden at iværksætte evaluering af de forskningsmæssige og teknologiske valg, der træffes på europæisk plan: Etablering af net af de nationale og europæiske prospekterings­ og ­teknologiovervågningsorganer etc.
Technology evaluation and links with training In order to ensure that research activities meet genuine economic and social needs, the Commission is proposing to develop the evaluation of the op­tions for European science and technology. This will require the creation of a network of national and European bodies involved in forecasting, etc.
Da Maastricht­Traktaten for første gang explicit giver udtryk for, at forskningspolitikken skal tjene de andre fællesskabspolitikker, vil det 4. rammeprogram ligeledes omfatte aktiviteter på to samfundsvi­denskabelige områder.
Since the Maastricht Treaty on European Union clearly put, for the first time, research pol icy at the serv­ice of other Community policies as a whole, the fourth framework programme will also include activi­ties in two areas of applied social sciences.
Med henblik på at hæve kvalifikationsniveauet i Europa skal der iværksættes undersøgelser af undervisnings­ og uddannelsessystemer og ­metoder i Europa og med henblik på at forbedre »samfundslivskvaliteten« vil man undersøge problemer i forbindelse med storbyerne og den sociale marginalisering.
To help raise the level of qualifications in Europe, research into European educational and training methods and systems will have to be undertaken. And in order to improve the quality of social life, work will be needed on social exclusion and urban problems.
En klar ramme med henblik på internationalt samarbejde Med det 4. rammeprogram vil alle Fællesskabets aktiviteter på området internationalt forskningssamarbejde desuden blive organiseret på en ny måde.
A clear framework for international cooperation With the fourth framework programme, al I the activities undertaken by the Community as regards international scientific cooperation will be reor­ganized.
En del af dette samarbejde er nemlig hidtil foregået uden for rammeprogrammet.
Some of these had been hitherto carried out outside the framework programme.
Fremover vil alt dette samarbejde blive lagt ind under samme ramme, der vil omfatte samarbejdsaktiviteter med andre europæiske lande, herunder de central­ og østeuropæiske, de tidligere Sovjetrepublikker, de tek­nologiske stormagter som USA og Japan og med internationale organisationer.
Hereafter all activities will be grouped together, to include cooperation with other European countries, including the countries of Central and Eastern Europe, the republics making up the former Soviet Union, the United States and Japan, the Mediterranean countries, the developing countries and international organizations.
En bedre integrering af forskningsindsatsen i Europa Det 4. rammeprogram skal endelig — og måske især — ses som en lejlighed til bedre koordinering og integrering afalle de forskningsaktiviteter, der foregår i Europa inden for rammerne af de nationale programmer, fællesskabsprogrammerne og EUREKA samt inden for de forskellige europæiske organisationer for videnskabeligt samarbejde (ESA, CERN, EMBOosv.).
A better integration of European research Finally, and perhaps above all, the fourth framework programme should be an occasion to coordinate to a greater extent and integrate better the totality of the research being conducted in Europe in the framework of national programmes, Community programmes and Eureka, as well as by the various European bodies for scientific cooperation (ESA, CERN, EMBO, etc.).
Fællesskabets eget forskningscenter kan her komme til at spille en vigtig rol le som brændpunkt og tyngdepunkt for nettet og for de europæiske forskningskonsortier.
The Joint Research Centre, the EC's own research centre, could play an important role as the focal point of the network and the centre of gravity of European research consortia.
Kommissionen foreslår at afsætte 13,1 milliarder ECU til gennemførelse af dette program (1 ECU = ca. 7,50 dkr).
The Commission proposes allocating a total of ECU 13 100 million (ECU1= UK£ 0.78 or IR£ 0.80) for the implementation of this programme.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 20. maj 1993.
> e text of this issue was completed on 25 May 1993.
■ ERASMUS- og LINCUA-udvælgelse for 1993/1994
■ Erasmus and Lingua selections for 1993/94
■ Et fælles marked for værdipapirer
■ Single market in securities
I undervisningsåret 1993/1994 vil omkring 1 600 højere lærean­stalter — mod omkri ng 1 400 i år — deltage i de europæiske samar­bejdsprogrammer ERASMUS og LINGUA Action II.
Some 1 600 higher education institutions will take part in the Erasmus and Lingua Action II European cooperation programmes during the 1993/94 academic year. Roughly 1400 institutions are taking part this year.
Op til 112 000 studerende fra disse læreanstalter vil således få mulighed for at til­bringe en studieperiode i et andet EF­land og få denne anerkendt i forbindelse med deres endelige eksamen.
Up to 112 000 students from these institutions wil I have the possibility of studying in another EC country, know­ing that the time so spent will count towards their degree.
Kommissionen udvalgte den 5. maj 1993 de læreanstalter, som skulle med i pro­grammerne.
The European Commission selected the universities that will take part in the 1993/94 programmes on 5 May.
Også lærerne skal deltage i denne udveksling mellem universiteter: Næste år vil op til 8060 kunne deltage i ERASMUS og 680 i LINGUA.
Teachers also take part in these inter­university exchanges; up to 8 060 of them will take part next year in the Erasmus programme and another 680 in the Lingua programme.
Med hensyn til undervisningsområderne erdet stadig først og fremmest ingeniørvidenskab/teknologi, forvaltning, samfundsvidenskaber, naturvidenskaber og sprog, der falder under ERASMUS, herefter kommer læreruddannelser, arkitektur og medi­cin.
As for the subjects taught under these programmes, the emphasis under Erasmus continues to be on en­gineering, management, the social and natural sciences, and lan­guages, followed by teacher training, architecture and medicine.
LINGUA II sigter mod at bidrage til de fremtidige sproglæreres uddannelse.
Lingua Action II is aimed at facilitating the training of future lan­guage teachers.
Med Ministerrådets endelige vedtagelse den 10. maj 1993 af et direktiv, der liberaliserer investeringstjenesteydelser, er det indre marked for værdipapirer i hvert fald teoretisk på plads.
With the definitive adoption of a Directive ('European law') liber­alizing investment services by EC ministers on 10 May, the single market in securities is in place — on paper at least.
Det vil blive en praktisk realitet pr. 31. december 1995, hvor to direktiver træder i kraft.
It will become operational on 31 December 1995, when two Directives will come into force.
Det første af dem blev vedtaget den 15. marts 1993 (se vort nr. 4) og skal sikre værdipapirhandlernes finansielle soli­ditet.
The first, adopted on 15 March (see our April issue), seeks to guarantee the financial reliability of investment firms and credit institutions.
Det andet, som netop er vedtaget 10. maj, vil tillade alle ¡nvesteringsvirksomheder i EF — vekselerere, banker og andre — at udøve deres aktiviteter pá hele det indre marked, når de først har autorisation hertil i deres eget land.
The second, dating from 10 May, will enable all EC investment firms, credit institutions, banks, etc. to carry on busi­ness throughout the single marketon the basis of a single authori­zation, that granted in their country of origin.
Dette andet direktiv har­moniserer betingelserne for denne aktivitetsudøvelse samt krite­rierne for autorisation.
This second Direc­tive harmonizes the conditions of authorization and for carrying on business.
Direktivet organiserer også et samarbejde mellem hjemlandets og aktivitetslandets myndigheder.
It organizes the collaboration between the authorities of the host and home Member States.
Desuden gives investeringsvirksomhederne adgangsret til alle Fællesska­bets lovregulerede markeder.
What is more, it gives invest­ment firms right of access to all regulated markets in the Com­munity.
»EF­Kommissionen glæder sig over, at Danmark således kan fortsætte med at bidrage til opbygningen af et forenet Europa, med forskellige nationale identiteter, kulturer og traditio­ner...
'The European Commission is glad that Denmark can con­tinue to make its contribution to the building of a Europe united in the diversity of its national characteristics, tradi­tions and cultures...
Denne afstemning kan således bidrage til, at Fælles­skabet med et spring forlader den sidste tids afventen og dysterhed«. Det erklærede Kommissionsformand Jacques Delors, efter at danskerne den 18. maj 1993 godkendte Maa­stricht­Traktaten — med de undtagelser, som de danske for­handlere opnåede på Edinburgh­topmødet.
The Danish vote can also help the Com­munity snap out of a period of waiting and gloom', declared Jacques Delors, President of the European Commission, after the adoption by the Danish people, on 18 May, of the Maas­tricht Treaty on European Union — with the derogations which Denmark secured at the Edinburgh European Council.
■ En fælles »europæisk« virksomhed
■ A 'European' joint venture
I de sidste tre år har al le, som har ønsket at følge med i etableringen af det indre marked, kunnet konsultere database INFO 92: Den indeholder alle fællesskabsforanstaltninger i »program 1992«, foreslåede som vedtagne, samt de nationale love til gennemførelse heraf.
Forthe last three years, anyone wanting o follow closely the reali­zation of the single market has been able to consult the INFO 92 database: it contains all the measures proposed and adopted by the European Community under its '1992 programme', as well as the national laws which embody them.
INFO 92 tilbyder fra nu af en ny service: Tekster, som samler alle EF­regler for et givet område, selv om disse befinder sig i ad­skilte retsakter. INFO 92 ajourføres en gang i døgnet.
INFO 92 now offers a new service: texts setting out all EC legislation in a given domain, even if they are contained in different 'European laws'.
For at få adgang til INFO 92 skal man blot have en terminal eller en micro­computer (PC'er).
INFO 92 is up­dated daily.
Desuden skal man have abonnement hos Euro­bases, Fællesskabets tjeneste for databaser i Bruxelles.
A terminal or PC is all that is needed to consult INFO 92 — together with a subscription to Eurobases, the European Community's own database service in Brussels.
Tlf.: (+32)2 295 0001 eller 295 0003.
(Telephone: (32) 2 295 0001 or 295 0003.
Pris: 10 ECU i timen.
Cost: ECU 10 per hour.)
# Kombination af beskæftigelse og miljø
9 Combining jobs and the environment
FPD, en virksomhed som er oprettet af det nederlandske Philips og det franske Thomson i fællesskab, fik grønt lys fra Kommissio­nen den 30. april 1993.
FPD, a joint venture set up by the Dutch firm Ph ilips and France's Thomson, was given the green light by the European Commission on 30 April.
FPD skal udvikle, fremstille og sælge skærme med flydende krystallertiITV­og videoapparater.
FPD will develop, manufacture and sell liquid crystal television and video screens.
I grun­den udgør denne fælles virksomhed, som er lanceret af to konkur­rerende firmaer, der tilsammen har en andel på 90% heri, en aftale, som er forbudt efter EØF­Traktatens konkurrenceregler.
This joint venture, launched by two competing firms which together hold 90% of its shares, amounts in principle to a cartel, and as such is banned under the competi­tion rules of the EEC Treaty.
Men EF­Kommissionen har givet den undtagelse, der ermulighed for efter Traktaten, fordi initiativet har strategisk betydning for Fæl­lesskabet med henblik på den internationale konkurrence.
But the European Commission has al­lowed it to take advantage of a derogation envisaged under the Treaty, given the strategic interest of this initiative forthe Commu­nity, in the context of worldwide competition.
FPD vil faktisk være den første europæiske virksomhed, der kommer til at serieproducere en bestemt type skærm med flydende krystal­ler.
The fact is that FPD will be the first European company to mass­produce a certain type of liquid crystal display.
Kommissionens beslutninger et af de første praktiske tilfælde, hvor retningslinjerne fra december 1992 til fremme af oprettelse af fælles europæiske virksomheder anvendes.
The Commission's decision is one of the first applications of the December 1992 guidelines aimed at facilitating the birth of European joint ventures.
Omkring 50% af skatter og afgifter i EF rammer beskæftigelsen og kun 10% påhviler udnyttelsen af naturressourcerne. Hvorfor ikke skabe en bedre balance?
Some 50% of the taxes levied within the 12­nation Community affect jobs and only 10% the exploitation of natural resources.
Det spørgsmål rejses af Kommissionen i et dokument, der blev forelagt for EF­landene den 13. maj 1993.
Why not end this imbalance? asks the European Commission in a document sent to the Twelve on 13 May.
Kommissionen foreslår to andre måder, hvorpå man kan kombi­nere jobskabelse og miljøbeskyttelse: Man kan fremme udviklin­gen af »rene« teknologier og et verdensmarked på 200 milliarder dollars i 1990 — og omkanalisere en del af de offentlige midler til bevarelse af naturområder samt »grøn« uddannelse og forskning.
It suggests two other ways of combining job creation and environmental protection: encouraging the development of 'clean' technologies which represented a global market of US $200 million in 1990 — and redirecting a part of public spending towards the preservation of sites, training and 'green' research.
EF's Ministerråd reagerede positivt.
The response from EC ministers has been a positive one.
Mod et fælles marked for telekommunikation
THE FIRST 100 DAYS OF THE Sir MARKET HAVE BEEN POSITIVE, ALTHOUGH PROBLEMS REMAIN
100 DAGE MED DET INDRE MARKED: DET GÅR GODT, MEN DER ER STADIG PROBLEMER TILBAGE
Towards a single telecommunications market
EF skal gøre mere for at få en industri, der producerer telekommu­nikationsudstyr på højt teknologisk niveau, som kan klare sig iden internationale konkurrence.
The European Community must do more in order to have a telecommunications equipment industry which is international­ly competitive and at a high technological level.
Det varden konklusion, Ministerrådet vedtog den 10. maj 1993. Ministreneopstillede fire mål: »etablering af et egentligt indre marked på dette område« med lige betingelser for alle og indførelse af europæiske standarder; støtte til forskning, udvikling af markedet for terminaludstyr — både til privat og pro­fessionel brug — og endelig bedre adgang til de eksterne markeder for den europæiske industri. Kommissionen foreslog disse ret­ningslinjer i juli 1992.
This is the con­clusion reached by EC ministers on 10 May, when they set four objectives: (1) the establishment of a real internal market in this field, by creating a level playing field for all economic operators and introducing European standards; (2) support for research and technological development; (3) the development of the terminal equipment market for both homes and businesses; and (4) im­proving access to world markets for European industry.
# Bekæmpelse af bedrageri på tekstilområdet
Fighting textile fraud
Den fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser og kapital er nogen­lunde gennemført; den frie bevægelighed for personer er forsinket; derer enkelte forvridninger mellem EF­landene med hensyn til anven­delse af EF­lovgivningen.
The free movement of goods, services arid capital is more or less as­sured; the free movement of persons has been delayed, and there are some imbalances arising from differences in the implementation of 'European laws' by the Twelve.