natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endelig er staterne også medansvarlige for, at fællesskabsrettens konkurrenceregler overholdes, og dermed for konkurrencesituationen på det indre marked.
Even if it is no longer an active player in the economy, the State still has political, legislative and regulatory responsibilities.
Vendingen »alment tjenesteudbud« udtrykker blot viljen til på europæisk niveau at sikre en kvalitetsservice til en pris alle kan overkomme, herunder mennesker, der har sociale, sundhedsmæssige eller økonomiske problemer.
After all, the Member States are in a sense jointly responsible for ensuring compliance with Europe's competition rules and therefore for the way competition operates within the internal market.
Vil liberaliseringen medføre nedlæggelse af arbejdspladser i de traditionelle virksomheder i telekommunikationssektoren?
Does deregulation lead to job losses among the established companies?
Hvilke muligheder for jobskabelse er der i de nye virksomheder i branchen?
What scope is there for job creation in the new companies?
Telekommunikationssektoren beskæftiger inden for EU næsten halvanden million mennesker.
In Europe today the telecommunications industry provides jobs for nearly one and a half million people.
Dette tal omfatter producenter af udstyr, netoperatører og udbydere af tjenesteydelser.
This estimate takes in equipment producers, network operators and service providers.
En undersøgelse, som Kommissionen har foretaget, sandsynliggør, at liberaliseringen af telekommunikationssektoren set under et vil have en positiv effekt.
A study carried out by the European Commission suggests that the deregulation of telecommunications will have a positive effect on overall employment levels.
Der vil blive skabt mellem 100 000 og 500 000 nye arbejdspladser inden årtusindskiftet og nær ved 1 000 000 inden år 2005.
It found that between 100 000 and 500 000 jobs would be created by 2000 and nearly a million by 2005.
Der er tale om stillinger, hvortil der kræves forholdsvis høje kvalifikationer. lifikationer.
These will be more competitive, better qualified jobs.
Denne positive tendens modsvares omend i mindre grad af et tab af arbejdspladser hos de traditionelle selskaber.
Alongside this positive trend, however, there will be job losses in the established companies.
Der vil blive tale om tab af ca. 200 000 arbejdspladser indtil år 2005.
The report says that about 200 000 jobs will be lost by 2005.
Hovedparten af disse afskedigelser vil kunne klares gennem naturlig eller frivillig afgang.
The bulk of these will be due to retirement or voluntary redundancy.
På beskæftigelsesområdet har Kommissionen foreslået visse ledsageforanstaltninger, der ikke blot skal garantere, at der træffes visse sociale foranstaltninger i forbindelse med nedlæggelse af arbejdspladser, men også sikre, at arbejdstagerne efteruddannes, så de kan tilpasse sig ændringer på arbejdspladsen, samt at der ydes støtte til virksomheder, der skaber nye arbejdspladser.
On the subject of employment, the Commission has proposed flanking measures not just to ensure that where posts are scrapped there will be social security cover but also to adapt the training given to workers affected by the changes and to support jobcreating companies.
Denne både fleksible og udviklingsrettede definition tager hensyn til de nationale særpræg.
The resources released by the lowering of charges will boost consumption and investment, which in turn will promote economic growth and job creation.
Det almene tjenesteudbud svarer godt til den europæiske samfundsmodel.
In other words, the deregulation of the telecommunications industry extends a long way beyond the industry itself in terms of jobs, competitiveness and economic growth.
Den er tæt knyttet til liberaliseringsprocessen og indgår som et naturligt led i en politik, der forener markedsdynamik, økonomiske resultater, samhørighed og solidaritet med de socialt dårligt stillede.
On the contrary, the laws adopted by the European Union's Member States to deregulate the telecommunications industry guarantee a universal service for all.
Det er på den baggrund, at EU har anmodet medlemsstaterne om at garantere, at der til en rimelig pris kan tilbydes et alment tjenesteudbud, herunder bl.a. telefonbøger, oplysningstjenester, gratis alarmnumre og offentlige telefonbokse.
The term 'universal service' has no implications in terms of the ownership of telecommunications infrastructure and services.
Hvis levering af disse ydelser med fører for store omkostninger for et eller flere selskaber, kan den nationale tilsynsmyndighed gennemføre et omkostningsfordelingseller kompensationssystem mellem de forskellige selskaber.
Universal service can be provided either by the public sector or by private firms: the aim is to provide a high standard of service, on a European scale, which anyone can afford, including people in social, health-related or economic difficulties.
Det er dog værd at bemærke, at man i mindst fem medlemsstater (Danmark, Finland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) anser disse omkostninger for at være af minimal betydning, og at man derfor ikke har fundet anledning til at indføre et sådant finansieringssystem.
Universal service has certain principles (equality, universality, continuity and adaptation) and guidelines (financial transparency and external auditing) to live up to.
Traditionelt har man i mange medlemsstater fremført, at omkostningerne i forbindelse med det almene tjenesteudbud skulle retfærdiggøre takster, der lå betydeligt over de reelle omkostninger for interregionale og internationale forbindelser, medens de loi < ale takster lå lavere end de reelle omkostninger.
The term is defined in a way which is both flexible and adaptable to changing circumstances and pays proper regard to specific national characteristics.
Det er nødvendigt med en afbalancering mellem disse taksttyper, og indførelsen af konkurrenceaspektet inden for langdistanceforbindelser har allerede bidraget hertil, i og med taksterne inden for dette område er faldet væsentligt.
Universal service fits in well with the European model of society: twinned with deregulation, it is part of a policy which accommodates a dynamic market and economic performance with cohesion and social solidarity.
Kommissionen kontrollerer, at denne afbalancering finder sted trinvis, og at den ikke kommer til at gå ud over forbrugere, der kun har behov for de helt grundlæggende ydelser til en rimelig pris.
With this in view the European Union has asked the Member States to guarantee universal service at affordable prices in relation to directories, directory enquiries, free emergency calls and public telephone booths.
Det forventes, at der vil blive skabt nye arbejdspladser dels direkte hos de nye selskaber og udbydere af tjenesteydelser dels — og ¡sær — ved den indirekte påvirkning af hele samfundsøkonomien.
If providing such a service is too heavy a cost for a single company or a number of companies, the national market watchdog may set up a system for sharing out the costs among the various companies or compensating them for the expense.
De økonomiske midler, der frigøres gennem de lavere takster, vil blive kanaliseret over i forbrug og investeringer, hvilket ¡gen vil føre til økonomisk vækst og oprettelse af nye arbejdspladser. Liberaliseringen af telekommunikationssektoren vil altså få konsekvenser langt ud over selve denne sektor, både hvad angår beskæftigelse, konkurrenceevne og økonomisk vækst.
In at least five Member States, however (Denmark, Finland, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom), the cost was regarded as low enough for there to be no point in setting up a financing system of this kind.
DET ALMENE TJENESTEUDBUD: EN MEGET EUROPÆISK IDÉ
Do the Member States still have a special part to play in the deregulation process?
Begrebet alment tjenesteudbud, der blev lanceret af EU-instituti-onerne, opstiller en række generelle krav, som telekommunikationssektoren inden for hele EU skal opfylde.
UNIVERSAL SERVICE: A EUROPEAN SPECIALITY
Medlemsstaterne er forpligtet til hurtigt og i fuldt omfang at gennem føre EU-direktivernes bestemmelser i deres nationale lovgivninger.
The job of the Member States is to implement the European directives fully and swiftly.
Efter at medlemsstaterne har fastlagt adgangsbetingelserne til nettene for nye selskaber og andre udbydere af tjenesteydelser, bl.a. visse minimumskrav til kvaliteten, er det nu op til medlemsstaterne at beskytte offentlighedens interesser, sikre loyal konkurrence samt garantere, at forpligtelsen til at tilbyde et alment tjenesteudbud over holdes inden for telekommunikationssektoren.
Having defined the terms on which new companies and service providers must ensure access to the networks — including a standard quality of service — the Member States now have a duty to safeguard the general interest, maintain fair competition and see that the universal service requirement is complied with in the telecommunications industry.
I denne sammenhæng er der behov for visse former for ledsagepolitikker.
This also involves them in carrying out flanking policies.
Selv i tilfælde, hvor en medlemsstat skulle ønske at trække sig helt ud af forvaltningen af den almene servicefunktion, som telekommunikationsområdet udgør, bevarer den trods alt indflydelse på flere områder,
Supposing a Member State should decide to opt completely out of managing such a general-interest service as telecommunications, it
Begrebet alment tjenesteudbud viser EU's vilje til at få gennem førelsen af det indre marked og den deraf øgede konkurrence inden for en lang række sektorer til at gå hånd i hånd med de almene økonomiske interesser, herunder afbalanceret egnsudvikling, ligebehandling afalle borgere og kvalitet og stabilitet i de tjenester, der ydes forbrugerne.
The point of the obligations placed on operators is to guarantee everybody, everywhere, access to certain basic services of a high standard, at an affordable price. Universal service reflects Europe's determination to complete the internal market while at the same time introducing greater competition in many sectors serving the general economic interest: balanced regional development, equal treatment for all citizens and highquality service supplied to users round the clock.
C) Første del af denne artikel findes i nr. 3/1998.
(') The first part of this article was published in issue No 3-1998.
Supplement — Det Grænseløse Europa, nr. 4-1998
Supplement — Frontier-free Europe, No 4-1998
EKSEMPLER PÅ PROGRAMMER OG PROJEKTER INDEN FOR FORSKNING/UDVIKLING
EXAMPLES OF RESEARCH AND DEVELOPMENT PROGRAMMES AND PROJECTS
Esprit-progammet omfatter såvel forsknings- og udviklingsprojekter inden for industriområdet som foranstaltninger til fremme af nye teknologier.
Internet surfing, corresponding by electronic mail — all these are aspects of the information society which lower charges will help to promote.
På denne måde øges samspillet mellem brugere og udviklere, navnlig inden for telekommunikations-, transport, elektronikindustri- og erhvervsservicesektorerne (for yderligere information, se under følgende Internetadresse: http://www.cordis.lu/esprit/home.html).
The presence of new operators on the market for telecommunications services and equipment also strengthens the industry's capacity for innovation and opens the door to further technological developments.
elektronisk post er alle aspekter af det informationssamfund, som nedgangen i taksterne kommer til gode.
Here the European Union plays an active part by financing large numbers of research programmes (the fourth RTD framework programme) and pilot projects in every region of Europe (the Structural Funds).
Endvidere styrker tilgangen af nye selskaber på markedet for tjenester og udstyr på telekommunikationsområdet kapaciteten til nytænkning inden for denne sektor og åbner således vejen for nye teknologiske landvindinger.
And deregulation leads to partnerships being set up between telecommunications companies and the multimedia industry, symbolising the alliance between container and content in the information society.
EU spiller på dette område en aktiv rolle gennem finansiering af en lang række forskningsprogrammer (Det Fjerde FTU-rammeprogram) og pilotprojekter inden for hele EU (strukturfondene).
What makes this an even more interesting prospect is that Europe holds a great many valuable assets in terms of its publishing sector, its audiovisual media, its software industry and so on which, when brought closer together under the multimedia banner, provide new opportunities for job creation.
Endelig fører liberaliseringen til indgåelse af partnerskaber mellem telekommunikationsselskaber og multimediaindustrien — et symbol på sammensmeltningen mellem informationssamfundets form og indhold.
The Esprit programme incorporates both industrial R & D projects and measures to promote the adoption of the technology developed.
Dette er så meget mere interessant, som EU står stærkt inden for sektorer som forlagsvirksomhed, den audiovisuelle sektor og programmel, hvor samarbejdet under en fælles multimediaetiket skaber muligheder for nye arbejdspladser.
This means that it encourages interaction between users and developers, particularly in the areas of telecommunications, transport, electronics and business services (there is more information on the Internetat http://www.cordis.lu/esprit/home/html).
Info 2000 er et program, hvis målsætning er at stimulere udviklingen og fremme brugen af den europæiske multimediaindustri og at øge samspillet mellem brugere og leverandører.
Info 2000 is a programme designed to stimulate the development of the European multimedia industry and to promote multimedia use and exchanges between users and suppliers.
Det er bl.a. takket være dette program, at nettet MIDAS-NET, hvis formål er at hjælpe små og mellemstore virksomheder med at få indblik i multimediaverdenen, har set dagens lys (Internet: http://www.echo.lu/info2000/infohome.html).
One of the Info 2000 projects was the launching of the MIDAS-NET network, which helps small and medium-sized businesses break into the multimedia world (Internet: http://www.echo.lu/info2000/infohome.html).
Kan man beholde sit telefonnummer, hvis man skifter telekommunikationsselskab?
Ten projects for experimental applications of new types of information technology have been put forward by the information society task force set up by the European Commission.
Der sker kun få ændringer i forbindelse med skift til et nyt selskab.
There will only be minor technical constraints on changing from one company to another.
Abonnenten kan, hvis vedkommende ønsker det, beholde sit hidtidige telefonnummer.
A subscriber changing his or her supplier will, if he or she wants, be able to keep the same telephone number.
Det påhviler selskabet at installere sit eget net eller at sørge for tilslutning til et eksisterende net mod betaling til det tes ejermand.
It will be up to the company to install its own network or connect itself to the existing network by paying interconnection rights to the owner.
Desuden skal en uafhængig kontrolinstans i de enkelte medlemsstater fastsætte tekniske normer og sikkerhedsnormer for udstyret.
It is also planned that each Member State, acting through an inspectorate independent of market interests, should require equipment to meet certain technical and safety standards.
Den taskforce, som Kommissionen har oprettet til at tage sig af informationssamfundsspørgsmål, har fremlagt 10 projekter om på forsøgsbasis at anvende ny informationsteknologi.
What legal redress does a user have in a dispute with a telephone company?
Hvor kan forbrugerne henvende sig i tilfælde af uoverensstemmelse med et telekommunikationsselskab, og hvilke myndigheder har kompetence til at gribe ind på dette område?
Which are the authorities responsible?
I hvilket omfang indgår liberaliseringen af telekommunikationssektoren i opbygningen af informationssamfundet?
How far does deregulating telecommunications fit in with the advent of the information society?
Gennem nedsættelsen af taksterne for telekommunikationstjenester medvirker liberaliseringen først og fremmest til større udbredelse af de nye informationsteknologier og dermed til at gøre EU til en integreret del af informationssamfundet.
Should a user and the customer relations service of a company fail to reach any satisfactory settlement, the user can apply to the national telecommunications watchdog set up as part of the deregulation process.
Hvis en bruger og et selskabs kundeservice ikke kan enes om en til fredsstillende løsning på et problem, kan førstnævnte henvende sig til den nationale myndighed, der har ansvaret for regulering af telekommunikationssektoren. Denne instans blev oprettet som led i liberaliseringsprocessen.
By lowering the charges for telecommunications services, deregulation in the first instance helps to disseminate new forms of information technology more widely and to anchor Europe in the information society.
Brugeren kan i visse tilfælde rette henvendelse til den nationale instans, der har ansvaret for konkurrencespørgsmål.
Teleworking, distance learning, the use of electronic data transmission services, health networks, on-line database consultation,
Henvendelse til Europa-Kommissionen er kun mulig i sager, der ved rører mere end én stat.
FOR FURTHER INFORMATION, PLEASE APPLY TO: lnfo-4
HVIS DE ØNSKER YDERLIGERE OPLYSNINGER, KAN DE RETTE HENVENDELSE TIL: lnfo-4
European Commission, DC IV — Competition, Unit C.1 — Post and telecommunications and information society coordination
GD XIII - Telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelse af forskningsresultater Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, fax: (32-2) 299 94 99 E-mail: lnfo-13@bxl.dg13.cec.be; Internet: http://europa.eu.int/en/comm/dg13/13home.htm
European Commission, DG XIII — Telecommunications, Information Market and Exploitation of Research Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels; fax: (32-2) 299 94 99 E-mail: lnfo-13@bxl.dg13.cec.be; Internet: http://europa.eu.int/en/comm/dg13/13home.htm
Voksende aktivitet inden for filmbranchen
Cinema activity increasing
Filmproduktionen i EU steg i 1990'erne.
The volume of EU film pro­duction increased in the 1990s.
Der blev produ­ceret i alt 669 film (inden­landsk producerede film og internationale samproduk­tioner), dvs. 144 mere end i 1990.
A total of 669 films (national films and interna­tional coproductions) were produced in 1996, 144 more than in 1990.
Der blev produceret flere indenlandske film
More national films were produced
Mellem 1990 og 1996 bidrog især to lande til væksten: Det Forenede Kongerige (en stig­ning på 172 %) og Spanien (94 %).
Between 1990 and 1996 two countries in particular con­tributed to the increase: the United Kingdom (a rise of 172%) and Spain (94%).
Produktionen af inden­landske film steg også i en række mindre lande, som f.eks. Danmark (47 %) og Sverige (68 %).
National film production has also increased in some smaller countries, such as Denmark (47%) and Sweden (68%).
Frankrig var fortsat den største filmproducent i EU med 134 film i 1996.
The biggest EU film producer was still France with 134 in 1996.
Billetindtægter (brutto), stigning i %, 1990/1996
Cinema income from gross box­office receipts rise %, 1990­96
I løbet af dette tiår er bil­letindtægterne (brutto) vok­set i alle EU­medlemsstater.
During this decade, EU gross box office receipts grew in all Member States.
Den samlede værdi af film­markedet i EU i 1996 var 3 290,3 mio. ecu.
The combined value of the cinema market of the European Union in 1996 was ECU 3 290.3 million
Billetindtægterne steg kraftigt i Spanien, hvor de næsten for­dobledes fra 1990 til 1996 (96 %).
0 The increase in box­office receipts was substantial in Spain where it almost doubled from 1990 to 1996 (96%).
Der kunne også noteres en forholdsvis stor vækst i Portugal (72 %), Det Forenede Kongerige (67%), Irland (65%) og Tyskland (59 %).
Growth was relatively strong in Portugal (72%), the United Kingdom (67%), Ireland (65%) and Germany (59%).
De offentlige radio­ og tv­stationers fjernsynslicensindtægter 1990­1995, mio. ecu
Receipts of public broadcasters from TV licence fees, million ECU
Fjernsynslicensindtægteme voksede i alle de lande, hvor der skal betales fjemsynslicens.
Licence fee receipts increased in most countries where the system is in force.
Blandt de lande, der havde den største vækst, kan nævnes Sverige (69 %), Tyskland (59 %) og Det Forenede Kongerige (56%).
Among those countries with the fastest growth were Sweden (69%), Germany (59%) and the United Kingdom (56%).
De offentlige radio­ og tv­stationers fjernsynslicensindtægter 1990­1995, mio. ecu
Receipts of public broadcasters from TV licence fees, million ECU eurostat
De offentlige radio­ og tv­stationers reklame­ og sponsorindtægter, mio. ECU
Income of public broadcasters from advertising/sponsorship, million ECU
Reklame­ og sponsorind­tægterne varierede fra land til land. I Sverige udgjorde de kun 1,6 mio. ECU.
Income generated from adver­tising and/or sponsorship var­ied from country to country.
I flere lande beløb de sig til mange hundrede millioner ECU, f.eks. i Spanien med 1 345 mio. ECU.
In several countries it amounted to several hundred million ECU, for example in Spain it was over ECU 1 345 million.
De offentlige radio­ og tv­stationers reklame­ og sponsorindtægter, mio. ecu eurostat
Income of public broadcasters from advertising/sponsorship, million ECU
Forslaget udelukker motorkøretøjer til erhvervsmæssig person- og godsbefordring.
He or she could also hire on the territory of one EU country a vehicle which was in a country other than the one it was registered in.
# Beskatning af associerede selskaber
# Taxation of associated companies
Ingen beregning for obligatorisk omveksling fra national mønt til euro, dobbelt prismærkning så tidligt som muligt inden den 1. januar 2002 samt harmoniserede datoer for til bagetrækning af de nationale valutaer efter den 1. januar 2002 — alt sammen uden tvingende påbud fra EU-hold — sådan lød hovedkonklusionerne efter et rundbordsmøde, som Kommissionen afholdt den 26. februar med repræsentanter for erhvervslivet, bankerne, forbrugerne og de administrative myndigheder.
No banking charges for the obligatory conversion of national currencies into euro; prices to be displayed in both euro and national currencies as early as possible prior to 1 January 2000; the dates for the withdrawal of national currencies after 1 January 2002 to be harmonised — and all this without binding European legislation. These are the key principles to emerge from a round table organised by the European Commission on 26 February.
På dette grundlag skulle Kommissionen forelægge en henstilling til udtalelse på høje ste niveau, nemlig på det særlige Europæiske Råd den 2.-3. maj.
It brought together representatives of companies, banks, consumers and national administrations.
Ved samme lejlighed skal det definitivt fastlægges, hvilke lande der skal være med til at indføre euroen allerede fra 1. januar 1999.
This Council must also draw up the list of EU countries which will take part in the euro as from 1 January 1999.
... og bud pä, hvordan principperne gennemføres
... and their possible implementation
Hvis et belgisk selskab i dag foretager en overførsel af f.eks. rente- eller licensbetaling til et associeret tysk selskab, påligner det belgiske skattevæsen en vis kildeskat. Det forhindrer imidlertid ikke det tyske skattevæsen i at forlange sin del af kagen.
At present, if a Belgian company, for example, makes interest or royalty payments to an associated company in, say, the UK, it is taxed by the Belgian tax office — but this does not prevent the UK tax inspector from paying a visit as well.
Hvis Rådet enstemmigt vedtager et direktivforslag, som Kommissionen fremsatte den 4. marts, afskaffes sådan ne tilfælde af kildebeskatning.
In such cases, withholding taxes will be eliminated if the EU Council adopts — unanimously — a draft directive which the European Commission submitted to it on 4 March.
Der er dog én betingelse, nemlig at de associerede selskaber skal være indbyrdes for bundne med mindst 25 % af deres egenkapital.
There is only one condition: the associated companies must have cross-shareholdings of at least 25 % of the capital.