natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Daphne-programmet, som blev iværksat for nylig, omfatter interesseorganisationer og tager sigte på at forebygge vold mod kvinder og børn.
The recendylaunched Daphne programme brings together civil society organisations and is aimed at fighting violence against women and children.
Alle Den Europæiske Unions institutioner bestræber sig på at sikre, at spørgsmålet om ligestilling mellem kønnene tages i betragtning i forbindelse med den politik, der føres på alle relevante områder.
All European Union institutions aim to ensure that the issue of gender equality is taken into consideration across all relevant policy areas.
Lige muligheder er et grundlæggende element i den europæiske beskæftigelsesstrategi, som blev fastlagt på beskæftigelsestopmødet i Luxembourg i november 1997.
Equality of opportunity is a fundamental aspect of the European employment strategy, put in place at the Luxembourg Jobs Summit in November 1997.
I retningslinjerne for beskæftigelsen i 1999 specificeres det nærmere, hvordan medlemsstaterne vil bekæmpe kønsskævheden på beskæftigelsesområdet og forbedre mulighederne for at forene arbejde og familieliv.
The 1999 employment guidelines spell out how Member States will fight the gender gap in employment and improve policies geared to reconciling work and family life.
Der er endvidere gjort store fremskridt med hensyn til at fremme ligestilling inden for udviklingssamarbejde, ungdoms- og uddannelsespolitik og forskning.
Significant progress has also been made in promoting equality in development cooperation, in youth, education and training policies, and in the research area.
Europa-Parlamentet har på tilsvarende måde medtaget ligestilling mellem kønnene i beskrivelsen af en lang række poster på budgettet for 1999.
In the same way, the European Parliament has included gender equality in its description of a large number of 1999 budget lines.
\*X Den Europæiske Union har gennem sin politik og sine programmer givet et skub i den rigtige retning.
The European Union, through its policie; ¡and a programmes, has provided an impetus.
L¿J Kvinderne må også selv tage udfordringen op.
Women themselves must also take a up the challenge.
£3 Kvinderne i Europa-Parlamentet vil medvirke til at ændre de politiske værdier og skabe en mere retfærdig Union, som er tættere på borgerne, både mænd og kvinder.
Women in the European Parliament will help to a bring about a change in political culture, creating a fairer Union that is closer to the concerns of its citizens, both male and female.
Kvinder for Europa
Women for Europe
På vej mod et ægte demokrati
Towards a truly democratic society
Ligestilling mellem kvinder og mænd er et spørgsmål om grundlæggende menneskerettigheder, social retfærdighed og demokratisk repræsentation.
Equality between women and men is a question of basic human rights, social justice and democratic representation.
Ligestilling kan ikke opnås fuldt ud, medmindre alle, både kvinder og mænd, kan deltage på lige fod inden for alle aktivitetsområder, også inden for politik.
It cannot be fully realised without equal participation for all, women and men, in every area of activity, including the political process.
Det kan man dog bl.a. sikre gennem valg, for valgresultater er det vigtigste udtryk for befolkningens vilje.
One way to do this is through the vote, the primary expression of the will of the people.
Det er derfor af afgørende betydning for kvinderne, at de deltager i EU-valget i 1999 for på den måde at give udtryk for deres mening om Europa.
It is therefore vital for women to vote in the European elections of 1999 to express their views on Europe.
Den Europæiske Union bygger på en demokratisk repræsentation af borgerne, under hensyn til social fremgang og retfærdighed.
The European Union is built on the basis of democratic representation of its citizens, with a view to social progress and justice.
Ikke-statslige organisationer (ngo'er) spiller en vigtig rolle i dialogen mellem de europæiske institutioner og Unionens borgere.
Non-governmental organisations (NGOs) have a key role to play in the civil dialogue between the European institutions and the citizens of die Union.
Lobbyen blev oprettet i 1990 og repræsenterer mere end 2 700 medlemsorganisationer fra hele Den Europæiske Union.
Founded in 1990, the EWL represents more than 2 700 member organisations from right across the European Union.
Lobbyen for Kvinder i Europa får støtte fra Det Europæiske Fællesskab og fungerer som kontakded mellem kvindeorganisationer i hele Europa og de EU-institutioner, som beskæftiger sig med lige muligheder.
The European Women's Lobby, supported by the European Community, serves as the contact point between women's organisations from throughout Europe and the Union institutions that are concerned with equality of opportunity.
Lobbyen har til formål at repræsentere kvinders synspunkter på europæisk plan og informere og bevidstgøre kvinder i medlemsstaterne om europæiske spørgsmål.
Its objective is to represent women's perspectives at European level and to inform and raise the awareness of women in the Member States regarding European issues.
Lii Nu er tiden inde til at give udtryk for sine meninger.
Women must increase their involvement in the European debate.
[*X Grib den — stem for ligestilling mellem kønnene.
(¿J Take it — vote for gender balance.
Ligestillingskontoret Europa-Kommissionen Generaldirektorat V - Beskæftigelse og Sociale Anliggender 200, rue de la Loi B-1049 Bruxelles Fax (32-2) 296 35 62 E-mail: eqop@bxl.dg5.cec.be Internet: http://europa.eu.int/comm/dg05/equ_opp/index_en.htm
Equal Opportunities Unit European Commission Directorate-General V — Employment and Social Affairs rue de ia Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Fax (32-2) 296 35 62 E-mail: eqop@bxl.dg5.cec.be http://europa.eu.int/comm/dg05/equ_opp/index_en.htm
Europa-Kommissionen, Repræsentationen i Danmark Østergade 61 (Højbrohus) Postboks 144 DK-1004 København K Tlf. (45) 33 14 41 40 Fax (45) 33 11 12 03
9/15 Bedford Street (Windsor House) Belfast BT2 7EG Tel. (44-1232) 24 07 08 — Fax (44-1232) 24 82 41
Europa-Parlamentets Informationskontor i Danmark Christian IX's Gade 2,2. sal DK-1111 København K Tlf. (45) 33 14 33 77 Fax (45) 33 15 08 05
Representation of the European Parliament 2 Queen Anne's Gate London SW1Η 9AA Tel. (44-171) 227 43 00 — Fax (44-171) 227 43 02
Danske Kvinders Nationalråd Niels Hemmingsensgade 10,2. sal Postboks 1069 DK-1008 København K Tlf. (45) 33 12 80 87 Fax (45) 33 12 67 40
Employment 4F Caxton House, 6-10 Tothill Street London SW1H 9NF Tel. (44-171) 273 55 41 — Fax (44-171) 273 49 06
Medlemmer af Det Rådgivende Udvalg Statsministeriet Christiansborg Prins Jørgens Gaard 11 DK-1218 København K Tlf. (45) 33 92 33 00 Fax (45) 33 11 16 65
Equal Opportunities Commission, Overseas House Quay Street Manchester M3 3HN Tel. (44-161) 833 92 44 — Fax (44-161) 835 16 57
Ligestillingsrådet Tordenskjoldsgade 27 - Postboks 1519 DK-1020 København K Tlf. (45)33 92 3311 Fax (45)33 91 31 15
Equal Opportunities Commission for Northern Ireland Chamber of Commerce House 22 Great Victoria Street Belfast BT2 7BA Tel. (44-1232) 24 27 52 — Fax (44-1232) 33 10 47
En kampagnepakke med en cd-rom, som indeholder valgmateriale (logo, slogan, trykte reklamer, plakater, tv-indslag, etc.) og en vejledning, kan fås på alle Fællesskabets sprog ved henvendelse til Det Rådgivende Udvalg i Danmark eller direkte til Europa-Kommissionen (Ligestillingskontoret).
A campaign kit containing a CD-ROM widi campaign material (logo, slogan, print ads, posters, TV spot, etc.) and guidelines for their production is available in all Community languages. Please contact the member of the Advisory Committee in your country or direcdy the European Commission (Equal Opportunities Unit).
Denne brochure er udarbejdet af Europa-Kommissionens GD V, inden for rammerne af Fællesskabets Handlingsprogram på Mellemlang Sigt for Lige Muligheder (1996-2000), i samarbejde med Europa-Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder.
This brochure has been prepared by the European Commission — DG V, in the framework of the Medium-term Community action programme on equal opportunities (1996-2000), in cooperation with the Women's Rights Committee of the European Parliament.
Bekræftelse af de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union
Affirming fundamental rights in the European Union
Rapport fra Ekspertgruppen om Grundlæggende Rettigheder
Report of the Expert Group on Fundamental Rights m 1
Beskæftigelse & sociale anliggender Europa-Kommissionen
Employment Sc social affairs
Tid til handling
Time to act
Rapport fra Ekspertgruppen om Grundlæggende Rettigheder
Report of the Expert Group on Fundamental Rights
Beskæftigelse & sociale anliggender Grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af diskrimination
Employment & social affairs Fundamental rights and anti-discrimination
Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender Kontor V/D.2
European Commission Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs UnitV/D.2
Ekspertgruppen om Grundlæggende Rettigheder:
The Expert Group on Fundamental Rights:
I det sociale handlingsprogram for 1998-2000 erklærede Kommissionen, at den havde til hensigt at fortsætte debatten om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union.
In its social action programme 1998-2000, the Commission has announced its intention of carrying forward the debate on the question of fundamental rights in the European Union.
Debatten startede oprindelig som folge af den rapport fra »Vismandsudvalget«, som blev fremlagt på det første forum for socialpolitik i marts 1996.
This debate was launched by the report of the 'Comité des Sages' presented at the first Social Policy Forum in March 1996.
Debatten blev fulgt op i 1997, netop for at videreføre debatten om rapportens konklusioner og for at tilskynde en dialog med borgerne om grundlæggende rettigheder.
In 1997 a follow-up process took place to advance the debate on the conclusions of this report and promote civil dialogue on fundamental rights.
Muligheden for at lade sociale rettigheder indgå som et grundlæggende element i Den Europæiske Unions lovgivning var et af de emner, som mange bragte på bane i den forbindelse.
One theme which emerged strongly from this was the possible establishment of the fundamental social rights as a constitutional element of the European Union.
Kommissionen mente, at det er værd at undersøge dette spørgsmål nærmere.
The Commission believes that it is worth having this question studied in greater detail.
GDV nedsatte en uafhængig ekspertgruppe for grundlæggende rettigheder, som skulle gore sig visse overvejelser om emnet.
Therefore, DG V established an independent expert group on fundamental rights to consider this area further.
Gruppen var sammensat af otte videnskabelige eksperter på området og havde professor S. Simitis som formand.
The group was composed of eight academic experts in the field, chaired by Professor S. Simitis.
Gruppen fik til opgave at undersøge de grundlæggende sociale rettigheders status i traktaterne, særlig i den nye Amsterdam-traktat, herunder eventuelle mangler og relaterede retlige spørgsmål.
The group was asked to review the status of fundamental social rights in the treaties, in particular in the new Treaty of Amsterdam, possible lacunae and related legal and constitutional matters.
Gruppen skulle endvidere se nærmere på muligheden for at lade en erklæring om grundlæggende sociale rettigheder indgå i traktaterne i forbindelse med den næste revision.
Special consideration should also be given to the possible inclusion of a Bill of Rights in the next revision of theTreaties.
Ekspertgruppen har i sin rapport fremsat ti forslag til, hvordan man sikrer, at grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union bliver udtrykkeligt anerkendt.
The expert group's report has put forward 10 recommendations to achieve an explicit recognition of fundamental rights in the European Union.
Jeg vil gerne takke ekspertgruppens medlemmer for deres fortræffelige arbejde, som vil medvirke til at udvide debatten om dette emne i de kommende måneder inden for Den Europæiske Union.
I should like to thank the members of the expert group for their excellent work which will contribute to broadening the debate on this issue within the European Union in the coming months.
Mangler og uoverensstemmelser
Deficits and inconsistencies
En omfattende fremgangsmåde
A comprehensive approach
Anvendelsesområde
Range of application
EF-Domstolens rolle — forholdet til Den Europæiske Domstol for
Role of the European Court of Justice - Relationship to the European
Menneskerettigheder
Court of Human Rights
Udtrykkelig anerkendelse af grundlæggende rettigheder: en åben proces
The explicit recognition of fundamental rights: an open process
Alle argumenter, der demonstrerer behovet for en omformulering af de grund læggende rettigheder, er blevet grundigt diskuteret.
The arguments demonstrating the need for a reformulation of fundamental rights have been exhaustively discussed.
Det, der er brug for nu, er ikke nye overvejelser, men derimod en klar beslutning.
What is now needed is not new deliberation but a clear decision.
Det er bydende nødvendigt at finde en fælles holdning til, hvordan de grund læggende rettigheder overordnet garanteres.
A comprehensive approach to the guarantee of fundamental rights is urgently required.
Grundlæggende rettigheder skal være synlige.
Fundamental rights must be visible.
Derfor bør traktaterne indeholde en udtrykkelig garanti.
Therefore, an express guarantee should be included in the Treaties.
Der er ingen tvivl om, at retsbeskyttelse er et fast forankret element i en effektiv sikring af grundlæggende rettigheder, men det er på ingen måde den eneste forudsætning herfor.
While judicial protection is undoubtedly a crucial element in the effective safeguarding of fundamental rights, it is by no means its only prerequisite.
Det er afgørende at få grundfæstet rettigheder, som er reelt juridisk holdbare, og som indeholder mere end blot en passiv forpligtelse til ikkeovertræclelse.
It is vital to establish rights which are genuinely justiciable, and which entail more than a passive obligation of non-violation.
Anerkendelsen af de grundlæggende rettigheder bør navnlig baseres på den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder (ECHR), som gennem dens organers retspraksis har udviklet sig til en slags fælleseuropæisk fri hedsrettighedernes grundlov.
The recognition of fundamental rights should be based, in particular, on the European Convention on Human Rights (ECHR), which has become, through the case law of its organs, a common European Bill of Rights.
Rettighederne i ECHR og dennes tillægsprotokoller bør indarbejdes i deres helhed i unions-/fællesskabsretten.
The rights of ECHR, including those in its Protocols, should be incorporated in their entirety into Union/Community law.
Samtidig skal der tilføjes bestemmelser, der uddyber og supplerer bestemmelserne i ECHR.
At the same time, clauses detailing and complementing the ECHR must be added.
Så afgørende vigtigt det er åbent at anerkende de grundlæggende rettigheder, lige så vigtigt er det også at være bevidst om at beskytte disse rettigheder yderligere gennem politikker og dermed forbundne organisatoriske forandringer.
As imperative as an explicit recognition of fundamental rights is, attention must also be paid to furthering the protection of rights through policies and related organisational changes.
Garantien af disse rettigheder skal betragtes som en åben proces, der er baseret på dialog i retssamfundet, og som er i stand til at reagere på nye udfordringer.
The guarantee of rights must be seen as an open process, based on dialogue within civil society, and capable of responding to new challenges.
Denne proces bør omfatte både borgerrettighederne og de sociale rettigheder.
This process should include both civil and social rights.
De forskellige rettigheder bør samlet indføjes i en særlig afdeling eller et særligt afsnit i traktaterne.
The text enumerating the rights should be inserted into a special part or a particular title of the Treaties.
Den valgte placering bør klart afspejle den altoverskyggende betydning, der tillægges de grundlæggende rettigheder.
The place chosen should clearly illustrate the paramount importance of fundamental rights.
I marts 1996 fremlagde et vismandsudvalg nedsat af Europa-Kommissionen sin rapport om behovet for at anerkende en række grundlæggende borgerrettigheder og sociale rettigheder og indarbejde dem i Amsterdam-traktaten.
In March 1996 a 'Comité des Sages' appointed by the European Commission presented its report on the need to recognise a series of fundamental civil and social rights, and incorporate them into the Amsterdam Treaty.
Udvalget foreslog, at Den Europæiske Union forst skulle medtage en række basale rettigheder i traktaten og på et senere tidspunkt iværksætte en høringsproces, som så skulle opdatere og supplere listen over borgerrettigheder, politiske og sociale ret tigheder og pligter.
The Comité suggested that the European Union should first include in the Treaty a minimum core of rights and at a later stage set in motion a consultation process which would up date and complete the list of civil, political and social rights and duties.
Til disse mere generelle målsætninger tilføjede udvalget 26 specifikke anbefalinger.
The Comité complemented these more general objectives by 26 specific recommendations.
Det blev her understreget, hvor vigtigt det er at styrke følelsen af borgerskab og demokrati i Den Europæiske Union ved at behandle borgerrettigheder og sociale rettigheder som en ubrydelig helhed. Samtidig blev det understreget, at det er vigtigt at udforme rettigheder, som afspejler den teknologiske forandring, den stigende miljøbevidsthed, og de demografiske udviklingstendenser. lingstendenser.
They stressed the need to strengthen the sense of citizenship and democracy in the European Union by treating civil and social rights as indivisible, as well as the importance of formulating rights that reflect technological change, the growing awareness of the environment, and the demographic developments.
Udvalgets forslag blev drøftet indgående i løbet af 1997 på adskillige moder organiseret navnlig af ikke-statslige organisationer (ngo'er), som beskæftiger sig med menneskerettigheder og sociale problemer i de forskellige medlemsstater.
The Comité's proposals were intensively discussed in the course of 1997 in numerous meetings organised in particular by non-governmental organisations (NGOs) dealing with human rights and social problems in the various Member States.
Resultatet var en klar tilslutning til udvalgets holdning, navnlig for så vidt angår indarbejdelsen af sociale rettigheder og borgerrettigheder i traktaterne.
The result was a clear approval of the Comité's position, especially with regard to the incorporation of social and civil rights in the Treaties.
Begge disse dokumenter understreger det påtrængende behov for, at Den Europæiske Union udtrykkeligt anerkender de grundlæggende rettigheder.
Both documents re-emphasise the urgency of explicit recognition of fundamental rights by the European Union.
Men ingen af disse dokumenter slår sig imidlertid til tåls med nogle generelle betragtninger om betydning af en sådan beslutning.
However, neither stops at general consideration of the significance of such a decision.
De insisterer tillige på behovet for at få sat enhver yderligere indsats ind i en institutionel og administrativ ramme, som ville kunne sikre, at de grund læggende rettigheder er i konstant fokus, og at de indarbejdes konsekvent i Den Europæiske Unions løbende aktiviteter og politikker.
They also insist on the need to place all further efforts in an institution al and administrative framework which would secure the persistent promotion of fundamental rights and their consistent integration into the ongoing activities and policies of the European Union.
På trods af appellen fra vismandsuclvalget og den omfattende støtte, det fik, indeholder Amsterdam-traktaten imidlertid ikke, uanset dens intention om at konsolidere og fremme unionsprocessen, et basalt sæt af grundlæggende borgerrettigheder og sociale rettigheder i form af en frihedsrettighedernes grundlov.
Despite the appeal of the Comité de Sages and the wide support it was given, the Amsterdam Treaty, notwithstanding its intention to consolidate and advance the unification process, does not contain a basic set of fundamental civil and social rights in the form of a Bill of Rights.
Ej heller imødekommer den de i rapporten fra vismandsudvalget udtrykte forventninger ved klart at specificere og udvide anerkendelsen af de grundlæggende rettigheder. der.
Nor does it fulfil the expectations articulated in the report of the Comité des Sages, by clearly detailing and expanding the recognition of fundamental rights.
Ønsket om en udtrykkelig anerkendelse af grundlæggende rettigheder er derfor fortsat vigtigt her og nu.
The quest for explicit recognition of fundamental rights is therefore still of immediate importance.
Faktisk har vedtagelsen af Amsterdam-traktaten i sig selv gjort behovet endnu mere åbenbart.
In fact, the very adoption of the Amsterdam Treaty has made the need even more apparent.
Udvidelsen af Den Europæiske Unions opgaveområder demonstrerer, at en anerkendelse af de grundlæggende rettigheder ikke er en langsigtet politik, men en nødvendighed på kort sigt.
The enlargement of the European Union's tasks demonstrates that recognition of fundamental rights is not a long-term policy but a short-term necessity.
Dette illustreres ¡sær ved den stigende betydning af områder som f.eks. et retligt samarbejde i kriminalsager, et politisamarbejde med det formål at forebygge og bekæmpe alvorlig international kriminalitet elier en fælles politik i relation til indvandring og borgere fra tredjelande.
raised by the structural changes of the labour market and the ensuing reflection on common activities have drawn fresh attention to the acute need for fundamental social rights.
Endelig har globaliseringen af økonomien og navnlig virkninger ne heraf på Den Europæiske Unions eksterne relationer understreget betydningen af tiltag for at beskytte grundlæggende rettigheder, hvilket der allerede findes eksempler på i de bestemmelser, der er medtaget i adskillige aftaler indgået mellem Fællesskabet og tredjelande.
Finally, the globalisation of the economy, and in particular its consequences for the external relations of the European Union, has accentuated the significance of efforts to protect fundamental rights, already exemplified by the clauses inserted in numerous agreements concluded between the Community and third countries.
Det har yderligere understreget behovet for inden for Den Europæiske Union at få klarlagt og specificeret de rettigheder, som sådanne aktioner er baseret på.
It has further underlined the need to clarify and specify within the European Union the rights upon which such actions are based.
Det er på denne baggrund, at Kommissionen besluttede at lade en ny ekspertgruppe analysere og vurdere mulighederne og begrænsningerne for en udtrykke lig anerkendelse af grundlæggende rettigheder.
It is against this background that the Commission decided to entrust a new Group of Experts to analyse and assess the opportunities and constraints of an explicit recognition of fundamental rights.