natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tyskland, hvor begge former for udgifter finansieres af samme "kasse"). Desuden gælder det, at jo større arbejdsløsheden er, jo mindre effektive må de aktive for anstaltninger forventes at være med hensyn til at løse problemet, og jo mere relevant bliver den makroøkonomiske politik.
Onaverage, active policies on train-ing,subsidiestointegratelon g-termunemployedandspecialyouthanddisabledschemes, for example, accountedfor 0.87o of GDP in the Communityin 1990, though for L.47oof GDPin Ireland as against only 0.4Vo in Luxembourg.
I 1990 brugte EF-landene gennem snitligt 2,25% af BNP på arbejdsmarkedsprogrammer (figur 139).
Unemployment compensation, in contrast, rangedfrom 0.27oof GDP (Luxembourg)to over 37o(Denmark).
Desuden er det sandsynligt, at ar bejdstagerne vil være mere villige til at være mobile og fleksible på ar bejdsmarkedet, til at lade sig omskole og til at acceptere nye jobs, som kan indebære en højere risiko for arbejdsløshed, som f.eks. sæsonarbejde, hvis de er sikret høje arbejds løshedsydelser.
Whereasspending on passive measures ofincome supportispositivelyrelated to the level of unemploy-ment,theproportionoftotallabour market policy expenditurespent on active measures variesinversely with unemploymenti.e. the higher the rate of unemployment, the lower the relativeexpenditureonactive policy
Men det er ikke nok at se på størrelsen af de offentlige udgifter, når man skal sammenligne effektiviteten og resultaterne af de forskellige EF-landes arbejdsmarkedspolitik.
The scale of public expenditure is,however, not a sufficient means ofcomparing the effectiveness andefficiencyoflabourmarketpolicies across the Community.
Bekæmpelse af langtidsledigheden: Vurdering af de forskellige muligheder
Actions to Combat Long-Term Unemployment -Evaluating the Alternatives
Der findes ingen lette løsninger på problemer, der har "bidt sig fast".
Easy solutions to long-standing problerns are hard to fi,nd.
Arbejdsmarkedsforanstaltninger kan holde folk i kontakt med jobmarkedet og gøre det lettere for dem at være med til at konkurrere om de ledige jobs — men de kan ikke i sig selv skabe flere arbejdspladser.
Labour market ffLedsures can keep people in touch with the job market, and help them compete better -but they cannot create jobs.
Indledning des for EF at nedbringe langtidsledigheden på trods af en ihærdig politisk indsats.
Introduction hasseeminglybeensounsuccessful inreducinglong-termunem-ploymentdespiteconsiderable policy efforts.
Dette kapitel er baseret på resultaterne af en EF-dækkende vurdering af de enkelte landes og EF's foranstaltninger med henblik på at løse langtidsledighedsproblemet.
As unemployment rose over the late1970s and early 1980s, the averageduration of unemployment rose andlong-term unemployment became acore characteristic of the Community labour market.
Da arbejdsløsheden steg i slutningen af 1970'erne og begyndelsen af 1980'erne, steg også ledighedsperiodernes gennemsnitslængde, og langtidsledigheden blev en central faktor på EF's arbejds marked.
This chapter draws on the results of a Community-wide assessment ofnationalandCommunitypolicy actions which have been designed to address the problem of long-termunemployment.
I 1983 var den andel af de arbejdsløse i EF, der havde været uden arbejde i over et år, vokset til 45%, og i 1986 var den over 50%.
Thiswork,carried out aspartof the Commission's ERGO initiative, aims to:better describe the nature of theproblems; evaluate the effectiveness of the range of programmesand policy measures which havebeen implemented in different iu
% af arbejdsløse jobsøgende
proportion of the unemployed whohad been out of work for a year ormore in the Community had risen to45Vo and, by 1986, it had exceeded50Vo.
> 12 måneders jobsøgning > 24 måneders jobsøgning Eftersom arbejdsløsheden igen begyndte at stige i 1990, er det usandsynligt, at det relative antal af langtidsledige skulle være faldet, tværtimod er det formentlig steget.
Withunemploymentsince 1990once more on the increase, it isunlikely that the relative num-bersoflong-termunemployedhave fallen, and every possibititythat they have risen.
Spørgsmålet er, hvorfor det tilsyneladende ikke er lykke
The questionarises as to why the Community
Kapitel 8 Bekæmpelse af langtidsledigheden: Vurdering af de forskellige muligheder
Chapter 8 Actions to Combat Long-Term Unemployment - Evaluating the Alternatives
I 1990 havde over 4% af EF's ar bejdsstyrke (ca. 5 mio. mennesker) været uden arbejde i over et år, og 2,5% havde været uden arbejde i over to år (figur 143);
In 1990 over 47o of the Community's labour force(around 5 million people) hadbeen out of work for a year ormore and 2L/z7o for at least two years (Graph 143); even when jobs are available,many longterm unemployedcannot compete for thembecause they lack the qualifications to get jobs; lack the skillsto obtain the qualifications; orhave out-dated skills;
• personer, der lever alene uden familie og venner, mangler ofte både den nødvendige selvtillid og de nødvendige informationer om lokale jobmuligheder.
These barriers are fundamentaland, if they are to be overcome,require considerableeffort on thepartofthepeople concerned,and a willingness on the part ofthe public or voluntary servicesto nätp them participate in thelabour market.
nu, hvor arbejdsløsheden igen er på vej op, er det givet, at an tallet af langtidsledige atter er stigende, og deres udsigter til og muligheder for at få beskæftigelse, bliver stadigt mindre.
longterm unemployed are oftenthe applicants least favoured byemployers, who prefer to em-
selv hvor der er beskæftigelsesmuligheder, er mange lang tidsledige ude af stand til at konkurrere om dem, fordi de mangler de nødvendige kvalifikationer for at få et job, eller de mangler forudsætningerne for at erhverve sig sådanne kvalifikationer, eller de færdigheder, de er i besiddelse af, er forældede; de;
However,nationalprogrammestargeted on the longterm unem- o with unemployment risingagain, the number of long-termunemployed is almost certainlyincreasing and their prospectsand opportunities for obtainingemplo5rment diminishing stillfurther.
Disse hindringer er helt grundlæggende, og skal de overvindes, forud sætter det en ihærdig indsats fra alle involverede parter og en vilje hos både offentlige og frivillige organer til at hjælpe dem ind på ar bejdsmarkedet.
ployed are rarely able to address ploy almost anyone else if theyare available a form of dis- crimination which seems to beapplied to the unemployed as agroup, irrespective of their per- these widersocial issues.
de langtidsledige er mange gange de ansøgere, som arbejdsgiverne er mindst interesserede i, idet de foretrækker at ansætte næsten enhver anden, hvis de kan — en form for diskriminering, som synes at blive udøvet over for de arbejdsløse som gruppe, uanset deres personlige fortrin og evner;
Theproblem of 'discrimination' maybe addressed - either by opinionchangingcampaignsand/orby sonal attributes or abilities;
Den registrerede langtidsledighed er desuden kun det mest synlige aspekt af et langt mere omfattende problem, der skyldes utilstrækkelige jobmuligheder, øget segmentering af EF's arbejdsmarkeder og stadigt større skel i lokalsamfundene.
Registered longterm unemployment is, moreover, only the mostvisible dimension of a wider problem resulting from insufficient jobopportunities and increased segmentation within the Community'slabour markets and between local providing financial incentives toencourage employers to overcometheirreluctancetorecruitthelong-termunemployed.
Kronisk underbeskæftigelse og usikre jobs til lav løn er et udbredt fænomen på arbejdsmarkederne i EF, især i de sydlige lande.
Certaintraining or retraining needs are communities.
I realiteten er der mange mennesker, der lukkes helt ude fra det primære ar bejdsmarked, hvorved det bliver umuligt for dem at skaffe sig en indkomst fra beskæftigelse, der er tilstrækkelig stor til at dække deres personlige og familiemæssige behov på mere varig basis.
Chronicunderem-ployment and insecurejobs at low generally met, and special assistance is also given, in many cases, employer resistance is particularly strong with regard toethnic minorities, migrants,ex-offenders and women tryrngto enter non-traditional occupations; tothedisabled.
modstanden hos arbejdsgiverne er særlig stærk over for etniske mindretal, vandrende arbejds tagere, tidligere straffede og kvinder, der forsøger at komme ind i traditionelle mandefag;
rates of pay are widespread featuresof labour markets in many areas ofthe Community, especially in the South. fn effect, many people areeffectively excluded from the primary labour market, making itimpossible for them to derive a levelof income from employment sufficient to meet personal and familyneeds on a lasting basis.
Det lykkes dog sjældent for de nationale programmer, der tager sigte på de langtidsledige, at løse disse mere omfattende sociale problemer.
In addition to these social difficulties, there are also administrativeor organisational barriers whichresult directly, or indirectly, from the way and/or the context in which government supported reintegration programmes, and more general social andlabourmarket policies,often operate.
Problemet omkring diskriminering kan eventuelt løses ved hjælp af kampagner, hvor man forsøger at skabe en holdningsændring, og/eller ved at skabe finansielle incitamenter for arbejdsgiverne til at overvinde deres modstand imod at ansætte langtidsledige.
In particular, these include: o barriers built into social support and labour market systems
Visse behov i relation til ud dannelse eller omskoling kan normalt imødekommes, og der gives også i mange tilfælde særlig støtte til de handicappede.
The ERGO evaluation study identified a number of obstacles facing thelong-term unemployed when seeking work.
Men det er kun forholdsvis få nationale program mer, der virkeligt tager fat på de problemer, som andre marginaliserede eller vanskeligt stillede grupper eller enkeltpersoner slås med.
While these tend to applyto unemployed people generally,they particularly affect those whohave been out of work for a longtime:
Kapitel 8 Bekæmpelse af langtidsledigheden: Vurdering af de forskellige muligheder sere deres tilværelse, arrangere bør­nepasning osv., så de bliver i stand til at påtage sig lønnet beskæftigelse.
Chapter 8 Actions to Combat Long-Term Unemployment - Evaluating the Alternatives arenotlookingforwork.However, the systems of unem-ploymentcompensation,äs because people simply do notknow about them or becausethe people concerned are ineligible according to the rules; described in Chapter 7, normallyspecify certain conditions which severe social problems.
markedsmæssige strategier i man­ge tilfælde fungerer, og/eller den sammenhæng, hvori disse pro­grammer og strategier indgår.
. barriers due to the design andoperation of welfare benefit systems (and their interaction withtax systems) which can createfinancial disincentives for people to reintegrate into thelabour market - the controversial poverty trap problem.
afskæres fra at deltage i re­integre­ringsprogrammer, der gennemføres af arbejdsformidlingen, eftersom disse programmer i mange tilfælde kun er åbne for registrerede ar­bejdssøgende.
Theserules are intended to exclude fromassistance those already workingin the informal economy, or thosewho are capable of work but aretaking no active stepsto find a job.However, they can also, inadvertently, exclude others.
Her skal specielt nævnes:
Barriers in the socialsupport systems
Ikke alle arbejdssøgende ønsker, har brug for eller er i stand til at benytte sig af re­integreringspro­grammer.
Forexample,the se systemsrequire the persons concerned to
• hindringer, der skyldes udform­ningen og forvaltningen af bistandsreglerne (og disses samspil med skattereglerne), som kan betyde, at det rent øko­nomisk ikke er attraktivt for folk at genindtræde på arbejds­markedet — den meget omdis­kuterede "fattigdomsfælde"­pro­blematik.
Some Member States have openlyrecognised that the lack of somewhere to live is a major obstacle tobeing able to take part in reintegration programmes and providehelp in finding accommodation,without requiring the people concerned to demonstrate that theyare actively seeking work at the same time.
Tendensen med hensyn til de offent­lige udgifter har været den, at man har forsøgt at styre statens udgifter i retning væk fra passiv indkomst­støtte og over til aktive beskæftigel­sesforanstaltninger. Men fjernelse af retten til økonomisk bistand kan skabe yderligere problemer for dem, der søger beskæftigelse.
Equally, the ability of a woman tolook for work or take part in a attend registration offices at regu-larintervalsandaccept rulesgoverningtheirentitlementtobenefit, including which jobs theycan refuse and how quickly theyneed to start work.
Det gælder især for de unge, idet erfaringerne viser, at fjernelsen af den økonomi­ske støtte har ført til øget løsgængeri og tiggeri.
These rulesvarywidelybetween MemberStates in no particularly syste- training programme may dependon the availability of childcarefacilities.
Unge, som tidlige­re har boet på institution, eller som af den ene eller den anden grund ikke længere kan bo hjemme, er må­ske ikke i stand til at følge et uddan­nelseskursus, hvis de ikke har råd til at bo nogenlunde nær kursusstedet.
Although many trainingprogrammes for women financedby the European SoöialFund offera childcare allowance, the provi-sionofchildcarefacilitiesorallowances on national or regionaltrainingschemes ismuchlesscommon.
Sådanne "tilbagetrækninger" fra arbejdsmarkedet er ikke nødven­digvis ensbetydende med, at de på­gældende ikke leder efter arbejde.
While social support systems areintended to help those in need irrespective of whether they are lookingfor work, labour market policies areintended to help people into employment.
Men arbejdsløshedsstøtteordnin­gerne, som er beskrevet i kapitel 7, fastsætter normalt bestemte betin­gelser for at have ret til arbejdsløs­hedsydelser.
However, the two systemstogether often fail to encompass theneeds of those who want to work,but who also need financial help andother forms of social support.
Formålet med disse regler er at forhindre dem, der i forvejen arbejder "sort", og dem, der er i stand til at arbejde, men som ikke gør noget aktivt for at finde et job i at, hæve understøttelse. Men de samme regler kan også helt util­sigtet udelukke andre grupper.
Oneconsequence is that, for many ofthose who want to work but havelittle hope of finding a job easily, itisnotworthwhile,orindeedpossible, to register as a job seeker.This may mean that they are cut offfrom participating in reintegrationprogrammes set up by labour officessince they may only be open to registered job seekers.
Visse EF­lande har åbent erkendt, at et sted at bo er en væsentlig for­udsætning for at kunne deltage i re­integreringsprogrammer, og de tilbyder hjælp til at finde en bolig uden at forlange, at de pågældende skal kunne godtgøre, at de samtidig aktivt søger arbejde.
Disabilityisanotherobstacle.However, only a relatively smallproportionofthedisabledareunable to work at all, though theymayaccountforasignificantshare of the very longterm unemployed (accordingto a study in the Nord Pas de Calais region of France between 1984 and L987,over 20Vo of those who had beenunemployed for more than twoyears had a severedisability). disability).
F.eks. kræver reglerne, at de pågæl­dende møder op med regelmæssige mellemrum på arbejdsformi­dlingskontorerne og accepterer be­tingelserne for at kunne hæve understøttelse, heriblandt regler for, hvilke jobs de kan afvise, og med hvor kort varsel de kan begynde at arbejde.
The tendency in public expendi-turehasbeentotrytoshiftgovernmentexpenditureawayfrom passive income support toactiveemploymentmeasures.However, the removal of the rightto financial assistance can createfurther problems for those seek-ingemployment.Thisisparticularly the case for young
På samme måde kan kvinders mu­lighed for at søge arbejde eller delta­ge i et uddannelsesprogram afhænge af tilstedeværelsen af børnepas­ningsfaciliteter. Selv om der til man­ge af de uddannelsesprogrammer for kvinder, der finansieres af Den Eu­ropæiske Socialfond, er knyttet et tilskud til børnepasning, er det langt mindre almindeligt, at der tilbydes børnepasningsfaciliteter eller tilskud hertil i forbindelse med na­tionale eller regionale uddannelses­programmer.
Not all job seekers want, need,orareabletobenefitfromreintegrationprogrammes.Forwhatever reason,significant num-bersoflong-termunemployedtend to withdraw from unemploy- people , for whom there is evidencethat the withdrawal of financial ment registers in Member Stateswhen reintegration programmes are introduced, without going intowork or official training schemes.
De sociale bistandssystemer tager sigte på at hjælpe folk i trang, uan­set om de er arbejdssøgende eller ej, mens de arbejdsmarkedspolitiske tiltag skal hjælpe folk til at komme i beskæftigelse.
supporthasledtoincreasedvagrancy and begging.Even whenfinancialsupportisavailable,young people can still have difficulty entering and holding a placeon a training scheme if they are,säy, homeless,pregnant, or have
Men i mange tilfæl­de lykkes det ikke for de to systemer tilsammen at imødekomme behove­ne hos dem, der ønsker at arbejde, men som også har behov for økono­misk hjælp og andre former for so­cial bistand.
Thedistinctionbetween being'disabled and unable to work' andbeing an 'unemployedjob seekerwith a health problem' is largelydefined by social security legislation and the way in which it isimplemented. There is some evidence thatroutineassessment
Kapitel 8 Bekæmpelse af langtidsledigheden: Vurdering af de forskellige muligheder
Chapter 8 Actions to Combat Long-Term Unemployment - Evaluating the Alternatives the unemployed may be discouraged from working if the benefitsreceived are reduced by the valueof their earnings.
Indkomstmæssige barrierer — "fattigdomsfælden" fanget i denne "fattigdomsfælde", så ledes at man opererer med en over gangsperiode, i hvilken ydelserne ikke ophører helt, men kun nedsættes. tes.
This is one example of the operation of the poverty trap. More interviewsoftheunemployedsometimes leadtopeople beingreclassified as disabled.
Manglende erhvervsevne er en an den hindring, men det er kun en forholdsvis lille del af invalider og handicappede, der slet ikke er i stand til at arbejde, og alligevel ud gør de en meget stor del af de særligt langvarigt arbejdsløse (ifølge en undersøgelse i Nord Pas de Calais-re-gionen i Frankrig mellem 1984 og 1987 havde over 20% af dem, der havde været arbejdsløse i over to år, et alvorligt handicap).
Althoughmigrantsandethnicminorities may have the suPPort of friends and family, this may beof little use in helping them to findjobsoutsidethenarrowrangeavailable within traditional businesses intheirlocalculturalcommunity.
Mange langtidsledige bor i områder, hvor langtidsledigheden er høj, job mulighederne få og geografisk mobilitet vanskelig.
grammes and the latter because itachieves a reduction in the regis- generally, if the wage which a person can earn when in work is little
De lønrelaterede arbejdsløsheds støtteordninger virker ofte på den måde, at de langtidsledige går ned i indkomst, når retten til arbejdsløs hedsdagpenge ophører, og de over går til andre former for social bistand (se kapitel 7).
In'ghetto'areas of allkinds, whether or not migrants are Pres-ent,thefeaturesofthelocal tered numbers of unemployed.
Støtten bliver derefter i mange tilfælde trangsbestemt og afhænger af husstandsindkomsten, og hvis de pågældende beslutter at forlade husstanden, vil le det medføre et fald i husstandsindkomsten.
Forthe many disabled who want towork, however, it is a differentstory.
Resultatet er, at de unge, specielt i de lande, hvor de ikke automatisk kan gøre krav på en sådan støtte, måske ikke er i stand til at flytte hjemmefra for at lede efter ar bejde.
environment tend to combine tocreate a vicious circle of Poverty and unemployment: morethanthelevelofsocialbenefit, there is little financialincentive to find employmentalthough, at low income levels asmall difference, combined withthe socialidentity and integrationwhich goes with having ajob, maybe enough.
Sondringen mellem "at have mistet erhvervsevnen og være ude afstand til at arbejde" og være en "arbejdsløs jobsøgende med et helbredsproblem" afgøres i vidt omfang af socialsikringslovgivningen og den måde, hvorpå den forvaltes.
Immigrants, especially first-gener-ation, may also be at a significantdisadvantage.
Der er noget, der tyder på, at rutinemæssige interviews af de arbejdsløse i visse tilfælde fører til, at personer bliver "omklassificeret" som invalider.
Many of these, par-ticularlywomen,tendnottoregister as job seekers.
Dette passer måske både den pågældende selv og det offentlige udmærket — førstnævnte, fordi vedkommende undgår at skulle del tage i re-integreringsprogrammer, og sidstnævnte, fordi man derved opnår, at den pågældende ikke læn gere tælles med blandt de registrerede arbejdsløse.
Languagedifficulties and lack of education actnot only to limit job opportunities,but also to exclude them from training programmes which might leadto employment.
Men for mange personer med nedsat erhvervsevne, som ønsker at arbejde, stiller sagen sig helt anderledes.
Non-recognition ofqualifications obtained outside the Community is another problem andgeneralsocial discriminationis commonplace.
Selv om vandrende arbejdstagere og etniske mindretal kan finde støt te hos venner og familie, hjælper det dem i mange tilfælde kun lidt til at finde arbejde uden for det snævre udbud af jobs, der ligger i de traditionelle foretagender i deres lokale kultursamfund.
On the other hand, if benefits arereduced to restore the incentive,this increases poverty and reinforces theotherproblemsandobstacles that people face in getting back into employment. SomeMember States have introducedprovisions to reduce this povertY trap, with a transitory period during which benefits are reducedrather than cut off.
I alle former for ghetto-områder, uanset om der er mange vandrende arbejdstagere eller ej, vil de forskellige karakteristika ved det lokale miljø normalt tilsammen skabe en ond cirkel af fattigdom og arbejdsløshed:
Welfare barriers -the poverty trap o they are characterised by deficiencies in the provision of
• de afholder arbejdsgiverne fra at ansætte folk, der bor i disse områder;
Barriers from livingin certain areas
Indvandrere, især førstegenerations indvandrere, kan også være særdeles vanskeligt stillede. Mange af dem, især kvinderne, lader sig ikke registrere som arbejdssøgende.
Underearnings-relatedunem-ploymentbenefitsystems, thelong-termunemployed tendtosuffer a drop in income when theirentitlement to benefit ends andthey have to transfer to systems of minimum incomesupport (seeChapter 7).
Sprogproblemer og manglende uddannelse er ikke alene en begrænsende faktor for deres jobmuligheder, men bidrager også til at udelukke dem fra uddannelsesprogrammer, som kunne have resulteret i beskæftigelse.
Assistance often thenbecomes means-tested withrespect tohousehold income, sothatadecision toleave bythepeople concerned would create afallinhouseholdincome.
Manglende anerkendelse af kvalifikationer, der er erhvervet uden for EF, er et andet problem, og almindelig social for skelsbehandling er vidt udbredt.
Asaresult, young people, especially incountrieswheretheyhaveno opportunities for the develoPment of local services whichmight provide job opportunities,including casual work or selfemployment;
På den anden side kan man hævde, at hvis ydelserne reduceres for at gøre det mere økonomisk attraktivt at arbejde, forøger det fattigdommen og forstærker de andre problemer og hindringer, som skal overvindes for at komme tilbage i beskæftigelse.
Theseareas mayberuralas wellasurban - an ERGO case study in Spain identified a valley where aquarterofthepopulationwasdependent on 'subsidio agraria', aform of welfare allowance given tounemployed casual farm workers.However, high concentrations ofregistered unemployed are generally found in industrial and urbanareas, where the problems may beparticularlyacuteiftherearehigh concentrations of ethnic minorities or migrants.