natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ajourføring af færdigheder og kvalifikationer inden for den eksisterende ar bejdstid kan bidrage mere til øget fleksibilitet end nedsættelser af arbejdstiden i sig selv.
The big rise in part-time working among men has occurred in the prime-age group, where it is up by 50% over the period 1990-95, and a significant proportion of these have taken a part-time job because they could not find a fulltime one.
barriererne mellem interne og eksterne arbejdsmarkeder, så folk uden job kan komme i be skæftigelse, og folk med deltidsarbejde og midlertidigt arbejde kan flytte over i mere sikre fuldtidsjob.
part-time and temporary jobs can move into more secure, fulltime ones.
Politiske foranstaltninger med henblik på at skabe øget fleksibilitet, som f.eks. at gøre det lettere at ansætte folk på deltid eller på tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, rejser nogle spørgsmål om det sociale sikkerhedsnets rolle og ligestillingen mellem mænd og kvinder.
The introduction of policies to promote flexibility, such as making it easier to employ part-time workers or people on fixed term contracts, raises issues about the role of the social safety net and equality between women and men.
sættelsesordninger som et centralt element i det ændrede beskæftigelsesmønster, især på grund af lem pelsen af regler for deltidsarbejde og midlertidige ansættelseskontrakter, men også på grund af en omlægning af reglerne om arbejds tid.
• arrangements is regarded as a key element in the changing pattern of employment, particularly through the relaxation of regulations on part-time work and temporary contracts, but also through the reregulation of rules on working time.
Andre regler om bl.a. ansættelse og afskedigelse kan også indvirke på udviklingen i beskæftigelsen og det tempo, hvori virksomhederne tilpasser deres arbejdsstyrke efter ændringer i forholdene på arbejdsmarkederne.
Other regulations, notably on recruitment and dismissal may affect employment creation and the speed with which firms adjust their la bour force in response to change.
I flere EU-lande er der etableret en specifik sammenkædning mellem mere fleksible arbejdsvilkår og op rettelse af nye arbejdspladser.
In several Member States, a specific link between more flexible conditions of work and job creation has been put in place.
Virksomhedernes evne til at til passe sig teknologiske og markedsmæssige ændringer afhænger af, hvor effektivt de er organiseret til at kunne udnytte ikke-materielle ressourcer, især forskning og udvikling, innovation og livslang uddannelse.
A reduction in working time, which is accompanied by an intelligent reorganisation of work, can provide gains for both employers and employees.
For at kunne klare den udfordring og samtidig opretholde balancen mellem fleksibilitet og sikkerhed må virksomhederne organiseres, så alle arbejdstagerne får per manent adgang til viden og in formation for at styrke deres til pasningsevne og forudsætninger for at kunne udføre arbejdsopgaverne. verne.
Encouraging the diffusion of in novative working organisation and workingtime changes and good practice in managing or ganisational change should be developed, especially for small and medium-sized enterprises. Experiments combining reductions in working time with tax or social security advantages, which until now have been fairly limited and mainly implemented at the firm or local level, should also be developed.
En nedsættelse af arbejdstiden ledsaget af en fornuftig omlægning af arbejdstiden kan blive til fordel for både arbejdsgivere og arbejdstagere.
Temporary jobs accounted for all of the increase in the employment of men in the Union and just under half of the rise in the employment of women.
Der bør gøres mere for at støtte udbredelsen af en mere innovativ tilrettelæggelse af arbejdet og ændringer i arbejdstiden samt effektive me toder til at styre organisatoriske ændringer, og det gælder især for de små og mellemstore virksomheder.
While temporary jobs account for a relatively small proportion of total employment in the Union (around 12%), over 50% of the unemployed who found jobs in 1995 took temporary positions. A slightly larger proportion of the under 25 year-olds took temporary jobs (51% compared with 45% of those aged 25-49).
Eksperimenter, der kombinerer nedsættelser af ar bejdstiden, skattelettelser og fordele i relation til social sikring, og som hidtil har været for holdsvist begrænsede og hovedsagelig kun gennemført i enkelte virksomheder eller på lokalt plan, bør udvikles yderligere.
While some of these jobs in volved a period of training, the share of those moving from unemployment who benefited from such on-the-job training was actually less than the share of those already employed. For most of those previously unemployed, temporary jobs were the only ones available.
Den fortsatte mangel på smidighed på markeder for varer og tjenesteydelser forhindrer den fulde udnyttelse af de muligheder, der ligger i øget fleksibilitet på arbejdsmarkederne.
The continuing existence of rigidities in goods and services markets is preventing the full potential of increased labour market flexibility from being realised.
Disse forhold bør identificeres, og der bør gøres noget ved dem.
Such rigidities need to be identified and action taken to overcome them.
Ovenstående tendenser tyder på, at der er større fleksibilitet i euro pæisk erhvervsliv end for ti år siden, men det har hidtil ikke haft nogen klar indvirkning på beskæftigelsen.
While the above evidence suggests that there is more flexibility in the European economy than 10 years ago, the impact of this so far on employment creation is not apparent.
Det kunne tyde på, at der stadig består forskellige hindringer for oprettelsen af flere arbejds pladser.
This may suggest that some barriers to job growth still exist.
Det rejser spørgsmålet om, hvorfor de mere fleksible an sættelsesforhold og arbejdstidsregler ikke udmøntes i øget beskæftigelse.
This raises the question why the employment potential of more flexible work and workingtime arrangements does not materialise.
Forklaringen synes at hænge sammen med den måde, hvorpå virksomhederne omlægger produktion og arbejdsgange.
The explanation seems to be related to the way enterprises go about the reorganisation of production and working arrangements.
Disse foranstaltninger er i mange tilfælde begrænset til ændringer, som knap nok indvirker på arbejdsstyr ken, nemlig i form af øget brug af udlicitering, midlertidige ansættelseskontrakter og atypiske arbejdsordninger.
Such measures are often confined to changes at the margin of the work force through expanding the use of out sourcing, temporary contracts and atypical work arrangements.
Hvis det be skæftigelsespotentiale, der ligger i de nye måder at tilrettelægge ar bejdet på, skal udnyttes fuldt ud, kræver det en positiv og bredere strategi, som inddrager arbejdstagerne aktivt i processen.
In or der to exploit fully the employment potential of new forms of work or ganisation a positive and broader approach is warranted, involving workers actively in the process.
I modsat fald vil begrundelserne for at investere i uddannelse af en hovedarbejdsstyrke svækkes, efterhånden som virksomhederne udvikler mere fleksible ansættelseskontrakter med ringere sikkerhed i beskæftigelsen for hurtigere at kunne tilpasse sig ændringer i behovet for arbejdskraft.
The relationship between temporary employment and educational attainment level 'is not uniform across the Union and it cannot generally be said that temporary jobs and low skills go together.
Større japanske virksomheder investerer i uddannelse i forbindelse med livslange ansættelsessystemer, således at afkastet af uddannelsen bevares inden for virksomheden. I Europa må fleksibilitet ikke defineres som mere usikre beskæftigelsesvilkår.
While it is true that, in the South of the Union, a relatively high proportion of those with a low educational attainment level tend to be in temporary jobs, in the North, there is a greater chance that someone with a high educational level will be in temporary employment than someone with a lower level.
Virksomhedernes evne til at tilpasse sig markedsmæssige og teknologi ske ændringer afhænger af til stedeværelsen af en samar-
Any policy of work redistribution depends on lowering the barriers between internal and external labour markets, so that people without jobs can move into employment and those with
Den "uddannelsesorienterede" virksomhed skal opstå som et afgørende element i fleksibiliteten.
The 'learning company' must emerge as a vital component of flexibility.
Det vil kræve nye former for samarbejde mellem virksomheder, andre organisationer
This will require new forms of partnership between businesses, other organisations and educators to ensure that the necessary new and changing skills are made available.
- Alle politiske tiltag vedrørende omfordeling af arbejdet afhænger af, om det lykkes at fjerne
In most Member States, the expansion of flexible working
Problemstillinger og politiske tiltag bejdsvillig og velkvalificeret kernearbejdsstyrke.
Meeting the employment challenge — issues and policies
Et højt uddannelsesniveau er dog ikke nogen garanti for beskæftigel se.
• flexibility must not be defined in terms of increased job insecurity.
ansættelsen, arbejdstid, social be skyttelse og arbejdsmiljø — for at tilpasse dem til en arbejdsverden, som er organiseret på en anden måde, og begrebet "sikkerhed for arbejdstagerne" må omformuleres, så det i højere grad fokuserer på sikkerhed byggende på evnen til at udfylde et job på arbejdsmarkedet end på sikkerhed i relation til den enkeltes arbejdsplads.
• to a world of work which will be or ganised differently, in which the concept of security for workers has to be reformulated, focusing more on security based on employability in the labour market rather security based on the individual's work place.
Det er vigtigt, at der ikke bliver tale om en forenklet debat om regulering eller deregulering, men at man i stedet drøfter en ny balance mellem fleksibilitet og sikkerhed for jobegnethed med konkrete fordele for både arbejdstagere og arbejdsgivere.
The focus should move away from a simplistic debate about regulationderegulation towards a new balance between flexibility and employability security, with tangible benefits for both workers and employers.
En udbredt følelse af usikkerhed ikke kun blandt de arbejdsløse, men også blandt folk i beskæftigelse, har medvirket til en ringe forbrugertillid og svækket udsigterne for det økonomiske opsving.
A widespread feeling of insecurity not just among the unemployed but also among those in employment has contributed to a low level of consumer confidence and dampened prospects for recovery.
Den teknologiske udvikling og konkurrencen mellem virksomhederne øger tempoet i de strukturbetingede forandringer. Om ti år vil 80% af den teknologi, vi arbejder med i dag, være forældet og erstattet af ny og mere avanceret teknologi.
The capacity of enterprises to adapt to changes in technology and to the market depends on the effectiveness of the way in which they are organised to exploit non-material resources, in particular, research and development, innovation and life-long training.
Større fleksibilitet i sammen hæng med større jobegnethed og større sikkerhed i ansættelsen kommer til at afhænge af, om der også er den nødvendige sociale beskyttelse. Erfaringerne fra visse lande viser, at det kan lade sig gøre at opretholde et fleksibelt erhvervsliv ved at kombinere en effektiv aktiv ar bejdsmarkedspolitik med et højt socialt beskyttelsesniveau.
To meet this challenge, and, at the same time, to maintain the balance between flexibility and security, enterprises must be organised in such a way as to offer all workers permanent access to knowledge and information in order to strengthen their capacity to adapt and their employability.
Hvordan øger vi beskæftigelsen?
Skills for the future
Behov for handling velkvalificerede, uanset om de ar bejder i sektorer i vækst eller i til bagegang.
Technological developments and competition between enterprises are stimulating the speed of structural change.
Det viser tydeligt, at de sektormæssige tendenser styrker de erhvervsmæssige tendenser in den for sektorerne og mindsker efterspørgslen efter lavt kvalificerede arbejdstagere, samtidig med at efterspørgslen efter bedre uddannede arbejdstagere vokser.
Ten years from now, 80% of the technology we operate today will be obsolete, and replaced with new, more advanced technologies.
I de seneste år har EU-landene gjort meget for at forbedre er hvervsuddannelsernes struktur, kvalitet og egnethed både for folk i beskæftigelse og for de arbejdsløse (figur 6).
By that time, 80% of the work force will be working on the basis of formal education and training more than 10 years old.
Det er især vigtigt for de lave re kvalificerede arbejdstagere, hvor ajourføring og videreudvikling af færdighederne på de pågældendes arbejdsplads me get vel kan være den vigtigste og mest effektive investering med henblik på at forebygge langtidsledighed og gøre det let tere at sikre dem beskæftigelse.
Otherwise, as firms develop more flexible employment contracts, with lower job security, so as to adjust rapidly to changes in labour demand, the rationale for investment in training may weaken.
De fleste former for praktisk uddannelse og omskoling er imidlertid beregnet for unge (jf. nedenfor) og ikke for folk, som allerede er på en arbejdsplads, eller folk, som har arbejdet i 10, 20 eller 30 år og nu har mistet deres job.
Large Japanese firms invest in training in the context of life-long employment systems so that the returns on training are kept within the firm. In Europe,
Rent politisk er der tale om en dobbelt udfordring: for det første er der brug for et kvantespring med hensyn til investeringer i menneskelige ressourcer for at højne det generelle kvalifikationsniveau, så det kan følge med tendensen i retning af mere kvalificerede job.
Greater flexibility in a context of employability and security will depend on the existence of an adequate level of social protection.
Det forudsætter både en mere markedsorienteret almen og erhvervsfaglig uddannelse af højere kvalitet og en væsentlig forbedring af de nuværende programmers effektivitet og relevans; for det andet skal der udvikles en egnet arbejdsstyrke, der kan imødekomme behovet for løbende strukturændringer.
Experience in certain countries demonstrates that a flexible economy can be main tained by combining an efficient active labour market policy with high levels of social protection.
Det kræver to forskellige former for foranstaltninger: dels foranstaltninger til fordel for de arbejdsløse og nytilkomne på arbejdsmarkedet, dels foranstaltninger til fordel for dem, som i for vejen er i beskæftigelse, og som udgør størsteparten af arbejdsstyr ken.
High levels of output can support a system based on consensus about the respective roles and obligations of labour market policy, employers and workers to enable markets to be flexible.
En forbedring af udformningen og formidlingen af erhvervsuddannelse bør bygge på et samarbejde mellem erhvervslivet og det offentlige, så begge parter tager hensyn til de konkrete be hov i arbejdslivet.
Recent trends in Danish labour market policy provide an example of such a consensus approach.
Erhvervslivet må erkende, at det har pligt til at give sin arbejdsstyrke den fornødne praktiske uddannelse, og det offentliges tilbud på er hvervsuddannelsesområdet skal være i overensstemmelse med erhvervslivets behov og ar bejdstagernes ønsker.
The Danish experience also demonstrates, however, that such a system needs to be supplemented with tight control and enforcement rules in order to contain its budgetary costs and avoid significant disincentives to work.
Uddannelsesniveau i aldersgruppen 25-49 år, 1995
The trend towards the upskilling of the labour force is inexorable.
Men alligevel er der tegn på, at den andel af de arbejdsløse i aldersgruppen 25-59 år, der er under uddannelse, er faldet en smule i de seneste tre år, nemlig fra 7,1% til 6,9%.
Be tween 1983 and 1991, the numbers of people classified as managerial, professional and technical workers expanded by over 25% a year, while total employment growth was only some 1% a year.
- På et arbejdsmarked, hvor kvalifikationsbehovene hele tiden vokser, er der alt for mange arbejdsløse, der har helt utilstrækkelige kvalifikationer.
The shift of employ ment towards higher-skilled occupations in the Union has continued since 1995.
Folk med forældet eller utilstrækkelig uddannelse har vanskeligt ved at komme tilbage i arbejdsstyrken.
Increased employment of people in these occupations accounted for most of the increase in employment of both men and women which occurred in 1995.
- Der ligger imidlertid en endnu større udfordring i at omskole eller genuddanne dem, som allerede er i beskæftigelse, så de
There is a need for a radical rethink of all relevant labour market systems — employment protection, working time, social protection and health and safety — to adapt them
Problemstillinger og politiske tiltag men og erhvervsfaglig uddannelse med særlig hensyntagen til de to køns vilkår og behov, men også mere effektivt målrettet mod de ældre og de handicappede.
In recent years, Member States have taken many steps to improve the structure, quality, and suitability of vocational education and training, both for employees and the unemployed (Graph 6).
Denne indsats er allerede indledt med udpegelsen af 1996 som Det Euro­pæiske Ar for Livslang Udannelse og Kommissionens hvidbog om al­men uddannelse og erhvervsud­dannelse.
This entails two areas of action: for the unemployed and new entrants to the labour market and for those already employed, who make up the majority of the labour force.
Men det vigtigste lige nu er at forhindre, at den voksne ar­bejdende befolknings færdigheder og kvalifikationer forældes og bli­ver ubrugelige, og det gælder både dem, som stadig er i beskæftigelse, og dem, som har trukket sig tilbage fra arbejdslivet.
The rising over all level of educational attainment is likely to mean that the proportion of more highly qualified people among the unemployed will increase. Although levels of educational attainment are rising, the education and training being provided in many cases does not match the skills required, in terms of both the wider range of skills and greater flexibility.
­ At standse faldet i erhvervsfre­kvensen blandt de ældre, især mændene, er også en stor udfor­dring.
A wide variety of instruments have been used to promote investment in training for those in work, including training levies (Ireland), compulsory training investment (France), tax relief or reductions in social contributions (France, the Netherlands).
Mange af dem, der lader sig pensionere tidligt, er lavt kvalificerede, og de forlader i mange tilfælde arbejdsmarkedet helt efter at have været lang­tidsledige meget længe.
In a labour market with everincreasing skill needs, too many unemployed people are insufficiently qualified.
Det sy­nes som om, samfundet hverken har udvist interesse for eller ini­tiativ til at gøre noget for disse mennesker.
People with outdated or inadequate training find it difficult to re-enter the work force.
Det europæiske er­hvervslivs og den europæiske arbejdsstyrkes konkurrenceevne fremover afhænger af, at disse mennesker fortsat deltager i ar­bejdsstyrken.
Despite this, however, there are in dications that the proportion of the unemployed aged 25 to 59 in training has fallen slightly over the last 3 years from 7.1% to 6.9%.
Bestræbelserne på at forbedre uddannelses­ og kva­lifikationsniveauet bør i højere grad koncentreres omkring den­ne gruppe.
The sectors where jobs are expanding most rapidly are, in general, though not invariably, ones in which workers are relatively highly educated and trained, while those in which employment is declining tend to be ones where education and skill levels are relatively low.
Strukturelle mål for beskæftigelses­politikken
The need for action
En forbedring af arbejdsstyr­kens kvalifikationsniveau forud­sætter en omfattende revision og omlægning af de almene og er­hvervsfaglige uddannelser, så de lever op til revolutionen på det informations­ og kommunikati­onsteknologiske område og kan holde trit med den fortsatte ud­vikling i de kommende år på dette felt.
But the even bigger challenge lies in retraining those already employed to adapt to the new requirements. This is particularly important for lower skilled workers, where upgrading and broadening skills while in work could be the most significant and cost effective investment in preventing longterm unemployment and increasing employability.
Det kræver et nyt samspil mellem arbejde og ud­dannelse i stedet for den tidlige­re vekslen mellem arbejde og ikke­arbejde.
Most training and retraining is organised for the young (see below), not for people already in the work place, or for those who have been working for 10, 20 or 30 years and have lost their jobs.
Uddannelsessyste­met må omdannes fra et under­visningssystem til et indlærings­system.
Improved design and provision of training should be based on a partnership between business
Virksomhederne må tilbyde flere muligheder for ind­læring gennem praktiske erfa­ringer.
This effort is now being initiated by the 1996 European Year of Life-long Learning and the Commission's White Paper on Teaching and Learning.
De arbejdsløse skal have tilbudt omskoling og genuddan­nelse i stedet for langtidsledig­hed og forringelse af deres kvali­fikationer.
The Essen employment strategy underlined the priority to be given to certain disadvantaged groups on the labour market: young people, the long term unemployed, and un­employed women.
Europa har brug for en helt ny konstruktion inden for livslang al­
This implies a new inter­action between work and training, instead of the old in­terplay between work and non-work.
Ungdomsarbejdsløsheden i EU-landene, 1990 og 1995
Youth unemployment in Member States, 1990 and 1995
Β DK D GR E
% unemployed
% af befolkningen, 15-24
Since the employment and unem ployment rates of young people are
­ Forebyggelse af langtidsledig­hed: Alle arbejdsløse bør have mulighed for omskoling og gen­indpasning, før de glider over i langtidsledighed.
Once young people enter the labour market, they should have access to an integrated package of advice and guidance and the opportunity to develop the skills and experience required.
Hvordan øger vi beskæftigelsen? Problemstillinger og politiske tiltag til andre aldersgrupper er disse ten denser ens for mænd og kvinder.
Meeting the employment challenge — issues and policies some 20% of those who become un­employed are likely to become long­term unemployed.
grundlæggende årsager til den høje og vedvarende ungdomsarbejdsløshed. bejdsløshed.
Long­term unemployment has risen continuously since 1992 when the proportion was down to a 10­year low of 41%.
En stor del af den indsats, EU-landene gør for at forbedre de unges beskæftigelsesmuligheder, tager sigte på at give dem lejlighed til at erhverve sig de rigtige færdigheder og kvalifikationer til at komme ind på jobmarkedet og dermed undgå arbejdsløshed.
essence of the dual system is one way to achieve this. For those who already have vocational qualifications, access to jobs to enable them to gain relevant work experience is the most im­portant.
Specielt har man fokuseret på at nedbringe antallet af unge, der forlader såvel det almene som det erhvervsfaglige uddannelsessystem med ingen eller kun me get begrænsede kvalifikationer.
Countries which make a guarantee of an offer of work experience or training at a cer­tain point of unemployment seem to have been successful in reducing youth unemployment.
Formålet med disse strukturelle mål er ikke at begrænse de politiske tiltag til bestemte grupper.
More­over, the proportion of the work force experiencing a spell of unem­ployment seems to have increased over time.
Tværtimod: formålet er at udvikle en helhedspolitik, der skal få det samlede arbejdsmarked til at fungere bedre.
Around 45% of young people under 25 in the Union have experienced a spell of unemploy­ment either before or after starting their first job.