natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grafen viser mange forskellige kombinationer mellem stigende beskæftigelse og socialbeskyttelsesniveau i Fællesskabet og navnlig forholdsvis større beskæftigelsesstigninger i lande som Portugal og Nederlandene, som har meget forskellige niveauer for social beskyttelse.
The graph shows a wide variety of combinations between employment growth and level of social protection in the Community and, in particular, relatively larger increases in employment in countries such as Portugal and the Netherlands with very different levels of social protection.
Den samme manglende sammenhæng er ligeledes tydelig, hvis man ser på udviklingen i de sociale udgifter og ikke på niveauet for udgifterne (graf 17).
The same lack of relationship is also apparent if the change in social expenditure is taken rather than the level (Graph 17).
Der er ej heller et klart forhold mellem socialbeskyttelsesniveau og arbejdsløshed.
Nor is there a clear relationship between the level of social protection and the rate of unemployment.
I graf 18 sammenlignes de gennemsnitlige socialbeskyttelsesudgifter mellem 1983 og 1991 med den gennemsnitlige arbejdsløshed i samme periode.
Graph 18 compares the average expenditure on social protection between 1983 and 1991 with average unemployment over the period.
Selv om der ikke er tegn på et negativt forhold mellem social beskyttelse og arbejdsløshed, og således intet bevis for, at et lavt socialbeskyttelsesniveau hænger sammen med høj arbejdsløshed, er det slående, at der ikke findes noget land med både en stor arbejdsløshed og et højt socialbeskyttelsesniveau. telsesniveau.
While there is no sign of a negative relationship between social protection and unemployment and therefore no evidence that a low level of social protection is associated with high unemployment, it is nevertheless striking that there is no country with both a high level of unemployment and a high level of social protection.
Men disse indikatorer siger ikke noget om, hvorvidt der er en forbindelse mellem virksomhedernes udgifter til socialbeskyttelsesbidrag og deres resultater på markedet.
These indicators do not, however, address the precise issue of whether a link exists between the cost to companies of social protection contributions and their performance in the market place.
En sådan forbindelse har flere aspekter, som alle kan påvirke virksomhedernes konkurrenceevne direkte eller indirekte.
There are a number of aspects to such a relationship, all of which can have effects, either direct or indirect, on the ability of companies to compete.
Konkurrenceevne kan påvirkes af så forskellige forhold som produktivitet, individuelle elementer i den generelle omkostningsstruktur, endelige prisniveauer, forholdet mellem ansatte og ledere osv. Det, at der findes en socialbeskyttelsesordning, som virksomheder skal bidrage til, kan have den virkning, at den ikke-lønmæssige del af arbejdsomkostningerne forøges, men kan også forbedre de "sikre" arbejdstageres produktivitet og forholdet mellem ansatte og ledere i forbindelse med strategiske eller andre strukturomlægninger.
Competitiveness can be influenced by such diverse factors as productivity, individual elements of the overall cost structure, final pricing levels, employee/management relations, etc. The existence of a social protection regime to which companies are required to contribute can have the effect of raising the "non-wage" element of the labour costs, but can also have the effect of improving productivity rates from "secure" workers, and improving employee/management relations in the context of dtrategic or other necessary restructuring exercises.
Selv om der ikke kan drages endelige konklusioner med hensyn til forbindelserne mellem social beskyttelse, konkurrenceevne, beskæftigelse og arbejdsløshed ud fra denne korte sammenligning, synes det ikke, som om en høj grad af social beskyttelse er en hindring for den økonomiske udvikling.
While no firm conclusions can be drawn on the relationships between social protection, competitiveness, employment and unemployment from this brief comparison, it seems that a high level of social protection is not an obstacle to economic development.
Men såfremt der indtræffer forandringer, som forrykker balancen mellem social beskyttelse og økonomisk styrke, og som mindsker et lands konkurrenceevne, vil en opretholdelse af beskæftigelsesniveauet og genoprettelsen af økonomien kræve en tilsvarende nedgang i produktionsomkostningerne pr. enhed og i den relative pris for arbejdskraft.
However, if changes occur which disturb the balance between social protection and economic strength and which reduce a country's competitiveness, the maintenance of employment levels and the restoration of economic performance will require a corresponding reduction in the unit costs of production and in the relative price of labour.
Hvis der kan opnås en tilstrækkelig reduktion gennem langsommere lønstigninger, hvilket skulle være muligt, vil der ikke være behov for at nedbryde socialbeskyttelsessystemet.
If a sufficient reduction can be achieved through slower wage growth, as it should, there will be no need for any dismantling of the social protection system.
I nogle tilfælde vil en alternativ metode til finansiering af social beskyttelse måske også gøre det muligt at mindske den relative pris på arbejdskraft og øge vækstens arbejdskraftindhold.
In some cases, an alternative way of financing social protection might also enable the relative price of labour to be reduced and the labour content of growth to be increased.
Kommissionen har til hensigt nærmere at undersøge spørgsmålet om sammenhænge mellem eksistensen og finansieringen af socialbeskyttelse (i den bredeste betydning) og erhvervslivets konkurrenceevne med henblik på at finde frem til de elementer, der kan være afgørende for konkurrenceevnen.
The Commission intends to explore further the question of links between the existence and the financing of social protection (in its broadest sense) and industrial competitiveness with a view to identifying those elements which can be determinants of competitive advantage.
Kapitel 6 - Social beskyttelse: økonomiske betragtninger ler skattefinansierede?
Chapter 6 - Social protection: economic considerations manifestation of another more fundamental correlation between the level of economic development and social protection (see Chapter 3, Graph 2).
Sammenhængen mellem størrelsen af den sociale be skyttelse og arbejdsomkostningerne er i så fald blot udtryk for en anden, mere fundamental, sammenhæng mellem niveauet for den økonomiske udvikling og den sociale beskyttelse (se kapitel 3, graf 2).
labour costs (see Chapter 3, Graph 7). Accordingly, workers — and people in general — are being encouraged, more and more explicitly, to devote some of their income to providing protection for themselves.
Sammenligninger inden for Fælles skabet viser imidlertid, at der kun er en meget svag forbindelse mellem de samlede arbejdskraftomkostninger i et land og størrelsen af de sociale bidrag, enten der alene er tale om arbejdsgiverbidrag eller der er tale om arbejdsgiver- og lønmodtagerbidrag under ét (graf 13).
social contributions, whether employers' contributions alone or the sum of employers' and employees' contributions (Graph 13).
I medlems stater med store sociale bidrag er de direkte lønninger forholdsvis lave (Spanien, Frankrig). Når virksomhederne derimod kun betaler små sociale bidrag, udbetaler de højere lønninger, hvoraf lønmodtagerne betaler en større skat (Danmark).
In Member States where social contributions are high, direct wages are relatively low (Spain, France), whereas in the countries where companies pay very low social contributions, they pay higher wages and employees generally pay higher taxes on these (Denmark).
og skatter, der blev indeholdt direkte i lønnen. Men konkurrencehensyn gør i dag, at man for at bremse arbejdsomkostningernes udvikling søger yderligere finansiering i form af forhøjede lønmodtagerbidrag og statstilskud (se kapitel 3, graf 7).
In this context, the emergence of deficits in some systems of social protection have reflected political problems in the countries concerned as well as the cyclical effects of a slowdown in economic growth.
Når et land gennem sit socialbeskyttelsessystem indfører mekanismer til omfordeling af indtægterne, er der nødt til at være almindelig enighed blandt befolkningen om, hvorledes dette skal opnås.
When a country uses its system of social protection to redistribute in come, there has to be general agree ment among the people living there on the means of achieving this.
Sociale bidrag og arbejdsomkostninger e sociale bidrag står i centrum for diskussionerne og kontro
Social contributions and labour costs
Men da arbejdsgiverbidragene er en del af arbejdsomkostningerne, kan en formindskelse af bidragene i første omgang nedbringe arbejdsomkostningerne. Men om disse vil være la vere på længere sigt afhænger af, hvorledes det finansieringsminus, der opstår ved nedgangen i bidrage ne, afhjælpes, og af de ansattes og virksomhedernes reaktion på ned gangen.
Since employers' contributions, however, are a component of labour costs, reducing these may reduce la bour costs in the first instance, but whether labour costs will be lower in the longer-term depends on how the finance lost by the reduction in contributions is recouped and there sponse of both employees and businesses to the reduction.
Men andre ord er der ingen simpel årsagsforbindelse mellem ni veauet for de sociale bidrag og de samlede arbejdsomkostninger.
In other words, there is no simple, causal relationship between the level of social contributions and the total cost of labour.
Såfremt socialbeskyttelsen udvikles på linje med et lands økonomiske styrke, vil den ikke skade landets konkurrenceevne.
If social protection is developed in line with the economic strength of a country it will not endanger its competitiveness.
Er socialbeskyttelsens udvikling årsag til højere arbejdsomkostninger, skulle man tro, at lande med en social beskyttelse på et højt niveau havde en ringe konkurrenceevne og stor arbejdsløshed.
If the development of social protection led to an increase in labour costs, countries with a high level of social protection ought to be relatively uncompetitive and have a high rate of unemployment.
Men det er ikke tilfældet i Fællesskabet. Der kan ikke spores nogen klar sammenhæng mellem på den ene side forholdet social beskyttelse/BNP og på den anden side forøgelsen af et lands eksport, og ej heller mellem det samme forhold og jobskabelsesgraden eller arbejdsløs hedstallet (graferne 15-19 og ind rammet artikel).
How ever, this is not the case in the Community: there is no obvious relationship between social protec tion expenditure relative to GDP and trade performance, as measured by the growth in a country's exports or between the former and the rate of employment creation or the level of unemployment (Graphs 15-19 and Box).
Men såfremt de økonomiske vilkår ændres på en måde, der svækker et lands konkurrenceevne, vil opretholdelsen af be skæftigelsesniveauet og den økono miske genopretning kræve en tilsvarende reduktion af produktionsomkostningerne pr. enhed.
However, if changes in economic conditions occur which reduce a country's competitiveness, the maintenance of employment levels and the restoration of economic per formance will require a corresponding reduction in unit production costs.
Såfremt der kan opnås en tilstrækkelig stor reduktion gennem en lavere stigningstakt for lønningerne, hvilket skulle være muligt, vil det ikke være nødvendigt at afvikle socialbeskyttelsessystemet. telsessystemet.
If a sufficient reduction can be achieved through slower wage growth as it should, there will be no need for any dismantling of the social protection system bates on the economic effects of the different ways of financing social protection.
Ud fra dette synspunkt er det særlig arbejdsgiverbidragene, der er genstand for kritik, navnlig i lande, hvor de spiller en stor rolle (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien eller Nederlandene).
It is employers' contributions which are the main focus of criticism, especially in the countries where these are particularly important (Belgium, Germany, Spain, France, Italy or the Netherlands).
To hovedspørgsmål rejser sig: spørgsmålet om de sociale bidrags betydning for arbejdskraftomkostningerne og spørgsmålet om, hvorvidt de udelukkende skal beregnes på grundlag af lønnen.
There tend to be two main issues: the impact of social contributions on la bour costs and whether they should be based only on wages.
Der er dog en snæver forbindelse mellem arbejdsomkostningerne og størrelsen af den sociale beskyttelse, målt i gennemsnitsudgifter pr. ind bygger (graf 14).
There is, however, a close relation ship between labour costs and the level of social protection, measured in terms of average expenditure per person (Graph 14).
Det spørgsmål, der så rejser sig, er, hvilken forbindelse der er mellem disse to størrelser.
The question then arises over the direction of causation between the two.
Er arbejdsomkostningerne store på grund af udgifterne til social beskyttelse, uanset om disse er bidrags- el
Or, on the other hand, is it the case that expenditure on social protection is substantial because of the high level of economic development, which is reflected in the high level of wages and salaries and which creates greater social protection needs?
Socialsikringsbidrag i % og lønniveauet i medlemsstaterne
Rate of social security contribution and wage levels in the Member States
Bidrag i alt
Total
Bidrag i alt
Employers
Lonmodtager­bidrag
Employers
2 3 4 Indtjening i forhold til gennemsnitsløn
2 3 4 Earnings relative to average wage
2 3 4 5 Indtjening I forhold til gennemsnitsløn
2 3 4 Earnings relative to average wage
Effektiviteten af de sociale ydelser tiske og empiriske undersøgelser, navnlig for så vidt angår alderspension og arbejdsløshedsunderstøttelse. se.
However, it is important for Community countries to keep under review the level of costs imposed on business and the potential implications for cost competitiveness.
an ved, hvad ydelserne koster pengemæssigt. Man ved lige
Financing social protection and employment increase the labour content of growth.
Ydelsernes økonomiske følger faldet stærkt i løbet af de seneste tredive år, navnlig i 1970'erne, i de forskellige vestlige industrilande.
In a context of intense international competition, investment would appear to be complementary to, rather than a substitute for, employment.
Dette fænomen hænger i høj grad sammen med udbygningen af pen sionsordningerne, forhøjelsen af de udbetalte ydelser og de forskellige førtidspensionsordninger, der er ind ført af regeringerne i en række lande (navnlig Tyskland, Belgien, Danmark, Spanien, Frankrig, Italien) for at bekæmpe arbejdsløsheden og fremme beskæftigelsen blandt unge.
Even though investment may in certain cases lead to a reduction in employment, it is still essential to secure jobs because it allows companies to modernise, lower their labour costs per unit of output and be more competitive. Therefore, taxing investment could also be detrimental to employment.
N ledes, at de skal bidrage til at løse de sociale problemer fattigdom og utryghed.
T discussion on how the way so vary with the level of wages.
Men ydelsernes effektivitet er vanskelig at måle, da man for at gøre dette skulle sammenligne et lands nuværende situation med en hypotetisk situation helt uden social beskyttelse.
In France, rates are only slightly regressive if contributions to the compulsory retirement scheme for managerial staff are included.
Men det er næppe muligt selv tilnærmelsesvis at vurdere, hvorledes de forskellige befolkningsgrupper vil opføre sig, og hvor ledes de vil beskytte sig mod følgerne af visse af tilværelsens risici.
In the other Member States, there is a ceiling on contributions which for both employers and employees are zero on earnings above 1 to 2 times the average wage in all countries apart from the UK.
Men det står fast, at den sociale beskyttelse i høj grad har bidraget til forbedringen af befolkningernes sundhedstilstand, forlængelsen af skolegangen (børnetilskud), udjævningen af de sociale uligheder og højnelsen af de ældres levestandard.
Here there is an upper limit on employees' contributions around 1.5 times the average wage but there is no upper limit for employers' contributions.
Og i en økonomisk sammenhæng, hvor samspillet mellem en hurtig teknisk udvikling og en meget skarp international konkurrence kan være skyld i udstødelse og fattigdom, bidrager den sociale be skyttelse i høj grad til den sociale samhørighed.
Here also contributions for both employers and employees up to the ceiling are progressive: nothing is payable on earn ings below 20% of the average wage and the marginal rate rises progress ively to reach its peak on earnings of around 70% of the average wage.
ydelser kan have, navnlig for arbejdslysten og opsparingen. Men de er ikke enige om, hvilke konklusioner der skal drages.
cial protection is funded affects employment through socalled "relative price effects".
Enten fordi man har valgt at ignorere dem og alene betragte den sociale beskyttelse som en overdreven indblanding fra det of fentliges side, som gør det af med den personlige ansvarsfølelse, eller fordi man for at måle effektiviteten af den sociale beskyttelse, som jo navnlig tjener sociale formål, især ser på ind komstudjævningen, kampen mod fattigdommen, ældres levestandard eller befolkningernes sundhedstilstand. stand.
For a long time, there has been a proposal to "make machines pay" as well for the cost of social protection, by imposing taxes on investment or on company assets or by taxing them indirectly through the value-added that they help to create.
De sociale ydelser og arbejdslysten e sociale ydelsers indflydelse på arbejdslysten er et emne, der
This is why debate is now focused on the question of whether the receipts from a possible tax on energy consumption might beneficially be used to reduce labour costs in Community countries by lowering social contributions or taxes on low wages.
Selv om der ikke er noget mærkeligt i, at alderspensionerne fremmer de ældres tilbagetrækning fra arbejdslivet, da de netop har til formål at gøre det muligt for ældre at trække sig tilbage, er der klart en modsætning mellem tendensen til en forlængelse af levetiden og tendensen til en ned sættelse af arbejdslivets gennemsnit lige varighed.
In Member States where there is a ceiling on social contributions and in which rates are therefore higher on low and average wages, there can be a negative effect on the employment of unskilled workers.
Denne modsætning fører ikke blot til, at der bliver for mange pensionister i forhold til er hvervsaktive, men også til at personer, der endnu er fuldt ud i stand til at arbejde, ledes væk fra det erhvervsaktive liv.
This is why in some countries, notably in France, there are moves towards reducing the proportion of social protection financed by contributions and increasing funding through taxes.
I betragtning af befolkningernes aldring vil det uden tvivl være fornuftigt at opmuntre de ældre til at udskyde pensioneringen ved at give dem opgaver, der er tilpasset deres evner, eller i visse tilfælde ved at udvikle løsninger, der går ud på en gradvis pensionering. Det er disse
There is, in fact, a case for using tax receipts to finance benefits which have nothing to do with the loss of earnings (such as family allowances, medical care and oldage pensions which are not related to the length of their working life or the income earned) and to reserve contributions for the financing of insurancebased benefits calculated on earnings when in work (old-age pensions, sickness or invalidity benefits and unemployment
Men lad os alligevel kort se på effektiviteten af de sociale ydelser, inden vi går over til at behandle spørgsmålet om ydelsernes følger for arbejds lysten og opsparingen.
Ceteris paribus, the substitution of capital for labour depends on the relative price of labour, and any reduction in its price helps to
har været genstand for talrige teore
Only Belgium and Portugal have contribution rates which do not
Arbejdsgiver­bidrag
3 4 Earnings relative to average wage
Arbejdsgiver­bidrag
2 3 4 Earnings relative to average wage
2 3 4 Indtjening i forhold til gennemsnitsløn
2 3 Earnings relative to
Bidrag I alt
United Kingdom i0
3 4 5 Indtjening i forhold til gennemsnitsløn
2 3 4 Earnings relative to average wage
Arbejdsløshedsunderstøttelse understøttelse pørgsmålet om, hvorvidt arbejdsløshedsunderstøttelse er år
Unemployment compensation he question of whether or not compensation for unemploy
Dette afspejles i den implicitte marginale beskatningsgrad, der defineres som summen af de skatter, sociale bidrag og andre omkostninger, som en tidligere arbejdsløs person skal betale plus de sociale ydelser, han mister ved at tage arbejde.
The term "poverty trap" is used to describe the situation in which unem ployment benefits and social assistance help to maintain and perpetuate poverty.
Når beskatningsgraden er høj, betyder det, at den pågældende kun har ringe fordel af sine bestræbelser for at komme ud af en situation præget af afhængighed af arbejdsløshedsunderstøttelse eller bistandshjælp.
For low paid jobs, the payment of taxes and contributions combined with the reduction in benefits might sometimes result in the earnings received being hardly any greater than the unemployment benefit or social assistance payable when a person is not working at all.
Dette skaber egentlige fattigdomsfælder, som tilskynder personer med lav indkomst til at forblive afhængige af de sociale ordninger.
ment is a cause of unemployment ('induced unemployment') is also the subject of much discussion.
Det kan endog tilskynde dem med små arbejdsindtægter til helt at opgive at arbejde, da dette ikke vil få større følger for deres disponible indkomst.
This dates back a long time, but interest has been renewed since the mid1970s with the growth in unemployment and the considerable sums of money paid out in benefits.
Dette indebærer større udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse og bistandshjælp, en formindskelse af beregningsgrundlaget for de sociale bidrag og indkomstskatten og skaber således økonomiske problemer for socialbeskyttelsessystemerne. telsessystemerne.
(See Employment in Europe, 1992, Chapter 7 for a review of the effects of unem ployment benefits on the labour market.) ket.)
sag til arbejdsløshed (systembetinget arbejdsløshed), har ligeledes været diskuteret længe, men diskussionen har fået fornyet interesse siden midten af 70'erne, der bragte en stigning i såvel arbejdsløsheden som udgifter ne til understøttelse.
This is reflected in the implicit marginal rate of tax, defined as all the taxes, contributions and other charges a person who was previously unemployed has to pay plus the social allowances which are lost in taking up a job.
Se Beskæftigel sen i Europa, 1992, kapitel 7, som indeholder en redegørelse for arbejdsløshedsunderstøttelsens følger for arbejdsmarkedet.
If this rate is high, the person in question benefits little from their efforts to end their dependence on unemployment benefits or social assistance.
Hovedargumenterne for, at der findes en systembetinget arbejdsløshed, bygger på teorien om reservationsløn eller forestillingen om moralsk risiko. ko.
The main arguments used in favour of the existence of induced unem ployment are based on the theory of the reserve wage or on the notion of moral risk.
Det er netop for at undgå denne type situationer, at ordningerne med garanteret mindsteløn i visse medlemsstater (Belgien, Frankrig, Luxembourg eller Nederlandene) gør det muligt omend i ret beskedent omfang samtidig at oppebære sociale ydelser og arbejdsindkomster.
It is precisely to avoid situations of this kind that systems guaranteeing a minimum level of income in some Member States (Belgium, France, Luxembourg or the Netherlands) allow people, albeit to a fairly limited extent, to continue to draw minimum levels of benefit, in addition to their wages.