natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— aggregatform, tilstandsform og farve — smeltepunkt (°C) — kogepunkt (°C) — massefylde ved 20 °C
C.N.S. lung and respiratory tract cardiovascular system liver/kidney aggregation state, form and colour melting-point (°C) boiling-point (°C) specific gravity at 20 °C density, saturation vapour pressure/vapour concentration in air other effects (amongst others: metabolism — muscular tissues — endocrine system — haematology) skin mutagenicity — carcinogenicity reproductive effects immunotoxicity solubility (water-fat) conversion factors odour and odour-threshold
— opløselighed (vand/fedt) — omregningsfaktorer
Gaps in knowledge octanol/water partition coefficient (where applicable) cable)
— hud — mutagenicitet — carcinogenitet — reproduktive virkninger — immunotoksicitet.
Groups at extra risk particle/fibre size and size distribution flash point — flammability — oxidizing properties
Kvantitativ information om eksponering og optagelse
Quantitative information on exposure and uptake
Resumé af evalueringen og forslag til en videnskabeligt baseret grænseværdi/ videnskabeligt baserede grænseværdier for eksponering på arbejdspladsen
Summary evaluation and recommendation for (a) scientifically based occupational exposure limit(s)
GRÆNSEVÆRDIER FOR EKSPONERING PÅ ARBEJDSPLADSEN ­ KRITERIEDOKUMENTER ­ RETNINGSLINJER
OCCUPATIONAL EXPOSURE LIMITS - CRITERIA DOCUMENTS - GUIDANCE NOTE
De samme suffikser skal anvendes i den fuld­stændige bibliografi.
The same suffixes are to be used in the full bibliography.
Vancouver-formen kan også anvendes.
Vancouver style is also acceptable.
EUR 13776 — Grænseværdier for Eksponering på Arbejdspladsen Kriteriedokumenter Retningslinjer for indhold og layout
EUR 13776 — Occupational exposure limits Criteria documents — Guidance note on the content and layout
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities munities
Serie: Sundhed og Sikkerhed
Health and safety series
I 1988 blev der med vedtagelsen af Rådets direktiv 88/642/EØF (EFT L 356 af 24.12.1988, s. 74), som ændrer Rådets direktiv 80/1107/EØF (EFT L 327 af 3.12.1980, s. 8) om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved at være udsat for kemiske, fysiske og biologiske agenser under arbejdet, sat skub i fastsættelsen af grænseværdier for ekspone­ring på arbejdspladsen (OEL), i direktiverne kaldet »grænseværdier«.
The development of occupational exposure limits (OELs) described as 'limit values' in the terminology of the directives was given a boost in 1988 by the adoption of the Council Directive 88/642/EEC amending the Council Directive 80/1107/EEC on the protection of workers from the risks related to exposure to chemical, physical and biological agents at work.
Ved evalueringen af stoffer, for hvilke der skal fastsættes grænsevær­dier for eksponering på arbejdspladsen (OEL), er det vigtigt, at de anvendte kriteriedokumenter indeholder en fuldstændig, men kortfattet oversigt over alle relevante data.
To assist in the evaluation of substances for the establishment of OELs it is important that the Criteria documents used contain a complete but concise review of all relevant data.
Denne vejledning indeholder de generelle rammer, som skal anvendes af forfattere ved udarbejdelsen af kriteriedokumenter.
This Guidance note provides a general framework to be used by authors in the preparation of Criteria documents.
Den vil lette eksperternes arbejde med evaluering af agenser og vil fremme gensi­dig udveksling af dokumenter mellem lande i og uden for Europa, såle­des at dobbelt arbejde i forbindelse med dette meget ressource­ og tidskrævende arbejde undgås.
It will facilitate the work of the experts evaluating the substances and it will promote mutual exchange of documents between countries in and outside Europe so that duplication of effort in this very resource-intensive and time-consuming activity can be avoided.
Det skal understreges, at denne vejledning ikke er retligt bindende.
It should be noted that this Guidance note is not legally binding.
Externe Fondsen Postbus 20014 2500 EA 's­Gravenhage Tel. (070) 37 89 911 Fax (070) 34 75 778
International Bookstore Nikis Street 4 10563 Athens Tel. (01) 322 63 23 Telex 219410 ELEF Fax 323 98 21
Vedrørende abonnement (1 år: ECU 110), skriv venligst til nedenstående adresse.
For subscription (1 year: ECU 110) please write to the address below.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskabe co co
Commission of the European Communities
Sikker EDI — en Vejledning for Beslutningstagere
Secure EDI -a management overview
Udarbejdet af Mi for TEDIS­programmet
Prepared by for the Tedis programme
Udarbejdet af KPMG for TEDIS-programmet
Prepared by KPMG for the Tedis programme
Luxembourg : Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1992
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1992
Informationen i denne brochure tager sigte på EDI-brugere og er af vejledende art. Den afspejler således ikke nødvendigvis EF's lovgivning eller EF-Kommissionens planer.
The views put forward in this booklet are intended as guidance for EDI users and do not necessarily conform to the legislation or proposals of the European Community or the Commission.
Denne brochure er produceret og finansieret af KPMG og Kommissionen.
This text was produced as a result of work funded jointly by KPMG and the Commission of the European Communities
Hvad er EDI?
What is EDI?
Sikkerhed og EDI
EDI security
Midlertidig eller permanent afbrydelse af EDI
Fraudulent sender Compromised message integrity Message repudiation Disclosure of confidential data Delayed messages Misrouted messages Temporary or permanent EDI service loss
Hvordan indgår EDI i virksomhedens forretningsgang
Relationship of EDI systems to other business systems
Sikkerheden i forbindelse med redigering af meddelelser Sikkerhed og behandling af modtagne meddelelser Opbevaring af data Revisionsspor Tilpasning af virksomhedens driftsretableringsplan
Secure creation of outward messages Secure processing of incoming messages Data retention Audit trails Amendments to the business resumption plan
Internationale standarder Sikkerhedsordninger og-procedurer Teknologi
International standards Security mechanisms and procedures Technology
Forvaltning af sikkerheden
Managing security
Sikkerhedspolitik Risikoanalyse og brugen heraf indenfor EDI Risikoforvaltning
Security policy Introduction to risk analysis and its application to EDI Managing the risks
Bilag Β : Vigtige punkter i sikkerhedsproblematikken
Annex B — Points to consider when addressing security.-
Hvad er EDI?
1.1 What is EDI?
EDI står for »electronic data interchange« og tager sigte på elektronisk overførsel af data mellem de enkelte virksomheder, eller udtrykt mere præcist udveksling — med et minimum af manual indgriben — af standardiserede formatterede meddelelser mellem virksomhedernes og/eller det offentliges edb-systemer. Denne metode har stor strategisk og økonomisk betydning, idet det må forventes, at elektronisk dataoverførsel overalt vil vinde indpas som et kommercielt alternativ til postforsendelse.
EDI, electronic data interchange, is the ability to transfer data electronically between organizations, or more precisely, it is 'the interchange of standard formatted messages between the computer application systems of trading partners and/or administrations with minimal manual intervention'.
EF-Kommissionen har klart indset, at EDI vil få overordentlig stor betydning for det indre marked, og den har således igangsat et større arbejde inden for TEDIS-programmet (trade electronic data interchange systems — systemer til elektronisk udveksling af handelsdata).
The Commission of the European Communities (CEC) has recognized the importance of EDI as part of the single market concept and this is reflected in the effort which it is putting into its trade electronic data interchange systems (Tedis) programme.
Baggrunden for TEDIS-programmet fremgår af bilag A. En forklaring på, hvordan EDI-fungerer og hvilke fordele, der er, kan opnås ved at bruge dette system, er at finde i brochuren »EDI — Et Bredt Billede«, der kan fås ved henvendelse til Kommissionen.
The background to the programme is given in Annex A. An explanation of how EDI works and the benefits of using it are provided in the booklet EDI in perspective which is available from the CEC.
Dette omfatter blandt andet betalingsordrer fra virksomhederne til bankerne, bestilling af varer og tjenesteydelser, fakturaer, erklæringer, forsikringspapirer, forsendelsespapirer, toldformularer og tekniske data.
To effect a transfer the organizations involved must agree on the specific messages and their format which will carry the data. These formats vary by
Disse formater kan variere afhængigt af, hvilke data, der skal overføres, og hvilken branche, der er tale om.
type of data to be transferred and sometimes by industry.
Arbejdsgrupper, sammensat af industrieksperter fra forskellige sektorer, har udarbejdet diverse standardmeddelelser for at tilgodese de forskellige behov, der gør sig gældende inden for de enkelte sektorer.
Standard messages have been developed to meet specific business requirements by industry experts working in various sector groups.
Dataudveksling kan — foruden virksomhederne selv — også involvere — netoperatører (f.eks. televirksomhederne)
To effect a transfer of data not only are the organizations themselves involved but also:
Forholdet mellem alle disse forskellige parter reguleres af en række kontrakter, hvori det er specificeret, hvilke tjenestydelser der skal stilles til rådighed, og hvad den enkelte parts omkostninger og ansvar er.
All these parties are linked through a series of contracts, which will specify the services to be provided, the costs and the responsibilities of each party.
Disse kontrakter er af vital betydning, hvis EDI skal fungere effektivt.
These contracts are vital to an effective EDI arrangement.
Kommercielle fordele ved at bruge EDI
Commercial benefits of EDI
Virksomheder opnår store besparelser og store fordele ved at bruge EDI. EDI betyder, at de kan
EDI brings substantial savings and benefits to organizations which implement it.
I nutidens papirbaserede systemer bruges der megen tid på kontrol. Denne skal sikre, at de fejl, der nu engang må forventes, findes og rettes. Erfaringen viser nemlig, at der hyppigt opdages fejl, når erfarent kontorpersonale foretageren kontrol af de papirer, der bruges i handelen mellem parterne.
Today in paper-driven systems there are many checks to ensure that the expected clerical errors are detected and corrected.
Inden for et EDI-baseret system må de nye procedurer, der skal indføres, fungere mindst lige så effektivt som en sådan menneskelig kontrol.
In an EDI system it is necessary to replace these procedures with new procedures that are at least as effective.
En sådan indførelse af nye procedurer er imidlertid ikke kun en sag for handelsparterne alene, men også alle andre, der er involveret i systemet.
The replacement not only involves the trading partners but also all the other parties to the EDI system.
De enkelte parter, der er involveret i et EDI-system, har naturligvis hver især deres egne sikkerhedsprocedurer; problemet er blot at sørge for, at alle disse procedurer taget under ét giver det samlede system den fornødne sikkerhed.
Whilst security procedures will be in place for each party to the EDI system it is necessary to ensure that these procedures, when taken together, will provide security to the whole.
De enkelte parter har sandsynligvis forskellige prioriteter, fordi sikkerhed er vigtigere for nogle virksomheder end for andre.
Each of the parties contributing to the whole system will have different priorities - security is more important to some organizations than to others.
Ved etablering af internationale net er der ofte så mange tekniske og lovgivningsmæssige detaljer, der må løses blot for at oprette en enkelt forbindelse, at virksomhederne i første omgang kan være nødt til at prioritere etableringen af nettet højest og lade sikkerhedsaspektet komme i anden række, også selvom dette må betragtes som et vigtigt kommercielt anliggende for alle parter.
In organizing international networks there are myriad technical, statutory and regulatory details to resolve just to make a connection from one organization to another. Priority will be given to making the network function and not to its security even though security is a major commercial imperative for all parties.
Absolut sikkerhed er en umulighed, da der altid vil ske fejl, og da det ikke kan undgås, at maskiner bryder sammen og programmer indeholder fejl.
Absolute security is an impossibility, mistakes will happen, machines do break down, software does contain bugs.
Virksomhedens ledelse må derfor vurdere, hvordan der på et omkostningseffektivt grundlag kan opnås en acceptabel kommerciel sikkerhed.
Management therefore need to determine how acceptable commercial security can be achieved in a costeffective way.
En anden risiko består i, at edb-systemet anvendes til at iværksætte bekostelige tekniske sikkerhedsforanstaltninger, og at man tror, at dette alene er nok.
There is also a danger that expensive technical security measures are enforced by the computer system and these alone are believed to be sufficient.
Det er en fejltagelse at tro noget sådant : Også de manuelle procedurer må tilpasses.
This is a false belief; manual procedures require to be amended as well.
Konklusionen er, at alle de parter, der skal træffe afgørelse på grundlag af modtagne meddelelser, må sørge for at have tilstrækkelig sikkerhed for, at en given meddelelse er korrekt, inden de iværksætter uigenkaldelige foranstaltninger, og at der i så fald kun erringe risiko for, at der vil optræde alvorlige fejl.
Ultimately, therefore, if all parties acting on received messages are sufficiently satisfied as to the correctness of the messages before taking irrevocable action then there will be few occasions when serious damage occurs.
De følgende sider indeholder en mere detaljeret gennemgang af, hvilke risici der kan optræde i et EDI-miljø, og hvad man kan gøre for at imødegå dem.
The remainder of this booklet discusses in more detail the threats and possible countermeasures that exist in an EDI environment.
Følgende spørgsmål må afklares, når en viksomhed skal vurdere, hvor stor en risiko den udsætter sig for ved at gå over til EDI :
In summary the following key questions require clear answers in order to assess the extent of risk an organization is exposed to in proposed EDI systems:
— Vil virksomheden kunne pådrage sig kommercielt uacceptable forpligtelser ved at handle på grundlag af modtagne meddelelser?
Could the organization commit itself to commercially unacceptable obligations by acting on incoming messages?
— Kan det garanteres, at en vigtig meddelelse modtages af den person, som virksomheden ønsker den sendt til, og i den nøjagtige form, som virksomheden ønskede den sendt i.
Can anyone make sure that important outgoing messages are received by the person to whom the organization wanted them sent and in the exact form the organization wanted them sent?
— Hvad sker der, hvis EDI-systemet ikke er disponibelt? En time? Et døgn? En måned?
What happens if the EDI systems are unavailable? For an hour?
— Er virksomheden ordentligt beskyttet med de kontrakter, der er indgået med handelspartnerne og med leverandører af tjenesteydelser og udstyr?
Do the contracts with trading partners and service and equipment suppliers properly protect the organization?
Hvis dette ikke er tilfældet, hvilke forholdsregler skal der så træffes for at begrænse den resterende risiko?
If not, what steps have been taken to limit the remaining exposure?
— Opfylder det system, som virksomheden er i færd med at implementere, lovens krav?
Does the system which the organization is implementing comply with regulatory requirements?
— Holdes fortrolig information fortrolig overalt i nettet?
Is confidential information kept confidential throughout the network?
Disse spørgsmål er uddybet i Bilag B.
Annex B contains a series of more detailed points to consider under each question.
Når det skønnes, at de påpegede risici er kommercielt acceptable, kan virksomheden gå videre med sine planer og udnytte alle de fordele, som EDI stiller i udsigt.
Given that the risks disclosed are commercially acceptable then the organization can proceed with confidence to reap the benefits of EDI.
Indføring i EDI
Introduction to EDI
Næsten alle EDI-meddelelser kan i sidste ende føres tilbage til en virksomheds edb-programmer. Virksomhederne udnytter for eksempel ordrestyrings- og kreditorstyringssystemer, når de skal udstede papirer.
Almost all EDI messages originate and terminate in trading partners' computer applications.
Ved at bruge meddelelsesstandarder, dvs. regler for, hvordan EDI-meddelelser skal opbygges, opnår man, at de uden videre kan forstås af modtagerens edb-system, således at det ikke længere er noget problem, at de forskellige handelsparter anvender forskellige edb-programmer.
The use of agreed message standards, rules which determine how EDI messages are constructed so that they can be understood by the recipients' computer systems, means that differences between the computer applications used by different trading partners are no longer significant barriers.
Oversættelsesprogrammellet, der følger reglerne i meddelelsesstandarderne, opbygger EDI-meddelelser på grundlag af data fra applikationssystemet og oversætter de modtagne meddelelser til formater, der kan forstås af det modtagende programmel.
Translation software constructs EDI messages from application system data according to the message standards and translates messages received into formats which can be understood by the receiving computer applications.
Selve datakommunikationssystemet kan være udformet på mange forskellige måder, idet man både kan bruge magnetbånd, opkaldslinjer gennem det offentlige telefonnet, og forbindelser via det offentlige datanet, m.m.
The data communications system can range from a magnetic tapes' dial-up link over public telephone lines to public data networks provided by PTTs.
I nogle lande er teletekst et populært medium.
In some countries teletext is a popular system.
I mange tilfælde etableres forbindelsen mellem parterne i form af VANS-forbindelser (værdiforøgende tillægstjenester — value added network services).
In many cases, the links between the parties will be via value-added network services - VANS.
I nogle lande er tillægstjenester en attraktiv løsning, fordi man herved undgår de problemer, som inkompatible kommunikationssystemer giver anledning til, og fordi transmissionen af meddelelser bliver enklere. I stedet for at oprette forbindelser til alle handelspartnere behøver man blot etablere en forbindelse til en tillægstjeneste.
In some countries VANS are an attractive option because they can resolve problems caused by the use of incompatible communications systems and because they simplify the transmission of messages; instead of establishing communications links with all trading partners you only have to link up to the VANS.
Efterhånden som internationale standarder vinder indpas inden for de offentlige net, og de derved bliver billigere, kan tillægstjenesternes tiltrækning forventes at mindskes.
As less expensive public networks using international standards become available the attraction of VANS may diminish.
EDI-meddelelser kan beskyttes på forskellig måde afhængigt af, hvordan systemet er opbygget.
The approach to securing EDI messages depends on the structure of the systems.
Der er ingen faste og ufravigelige regler for, hvilken opbygning der bør foretrækkes, men for de fleste meddelelsers vedkommende vil der normalt være tre parter involveret, nemlig afsenderen, leverandøren af teletjenesten og modtageren.
There are no hard and fast rules about the structures used, but for each message there will generally be at least three parties involved: the sender, the telecommunications service provider, and the recipient.
Når der er tale om internationale EDI-meddelelser, kan der være flere forskellige net involveret og eventuelt mange forskellige modtagere.
For certain international EDI messageslhere will be multiple networks involved and possibly also multiple recipients.
Inden for net, hvor sikkerheden spiller en meget vigtig rolle, kan elektronisk notarregistrering og certificeringsmyndigheder også spille en rolle.
In more secure networks, electronic notarization services and certification authorities may also be involved in the structure.
En certificeringsmyndighed er en uafhængig tredjepart, der nyder parternes tillid, og som certificerer over for en netbruger, at en anden bruger er registreret og har specifikke attributter.
A certification authority is a trusted independent third party which certifies to one network user that another user is registered and has specific attributes.
En elektronisk notarregistrering giver sikkerhed for, at en given meddelelse faktisk er blevet afsendt og modtaget.
An electronic notary service provides proof that a message was sent and received.
Begge disse funktioner gennemgås nærmere i punkt 5.
Both services are discussed in more detail in Section 5.
En mere almindelig brug af EDI er først blevet mulig, efter at der er udarbejdet nationale og internationale meddelelsesstandarder for hele erhvervslivet.
The development of industry-wide, national and international message standards has made the widespread use of EDI feasible.
Det er nødvendigt med meddelelsesstandarder, hvis man skal undgå, at der opstår et mylder aflukkede — dvs. indbyrdes inkompatible — EDI-systemer.
Message standards are needed to avoid a proliferation of closed EDI systems and the widespread incompatibility that this entails.
Standarderne er uafhængige af udstyr, programmer, kommunikationsprotokoller og datakommunikationsmedier.
They are independent of the hardware used, the type of application, the communications protocol, and the data communication media.
Koder anvendes til at repræsentere dataelementer. Et eksempel herpå, er at man kan bruge en tocifret landekode i stedet for det fulde navn.
Codes used to represent data elements.
Brug af koder hjælper med til at overvinde sprogproblemer.
The use of codes helps to overcome language differences.
Segmenter er grupper af dataelementer, for eksempel modtagerens navn og adresse
Segments groups of data elements, such as the recipient's name and address.
Syntaksregler fastlægger den grammatik, der skal følges ved sammensætning af meddelelser. De er bestemmende for dataelementernes og segmenternes indbyrdes rækkefølge i meddelelsen.
Syntax rules provide the grammar for the construction of messages; they determine the position of data elements and segments within a message.
I løbet af halvfjerdserne og firserne gik udviklingen i retning af industrispecifikke og nationale meddelelsesstandarder.
During the 1970s and 1980s industry-specific and national message standards were developed.
Desværre måtte de forskellige virksomheder efterhånden konstatere, at de, når de begyndte at gøre brug af EDI uden for deres egen industrigruppe eller uden for deres egne landegrænser, ikke længere var i stand til at kommunikere elektronisk, fordi de anvendte meddelelsesstandarder var forskellige, dvs. inkompatible.
Unfortunately, when organizations started to expand thenuse of EDI outside their own industry groups and national boundaries they found that they could not communicate electronically because they were using a variety of incompatible message standards.
Dette inkompatibilitetsproblem var baggrunden for, at man udarbejdede en række internationale EDI-standarder, de såkaldte UN/EDIFACT-meddelelser.
This incompatibility problem was the reason behind the establishment of a set of international EDI standards, known as UN/Edifact.
De anerkendes praktisk taget overalt som den eneste standard for international EDI.
The UN/Edifact standards are almost universally recognized as being the only possible standards for international EDI.