natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udvalgt af arbejdsmarkedets parter og valgt med enstemmighed af juryen: INTERACTION, svensk film ­ 1992 ­ 27 min. Sponsor: Arbetarskyddsslyrelsen Adresse: S­171 84 Solna
INTERACTION, Swedish film ­ 1992 ­ 27' Sponsor: National Board of Occupational Safety & Health Address: S­171 84 Solna For its innovative features:
Særlig pris som bedste film kåret blandt publikum
Special prize by public acclaim
Fordi den repræsenterer nytænkning: SÉRIE NOIRE, fransk film, 1994 ­ 5 min. Sponsor: ESSO Adresse: 2, rue des Martinets F­92500 Rueil­Malmaison Den enkelte er på grund af manglende årvågen­hed i forbindelse med sin personlige adfærd tit skyld i egne vanskeligheder.
SÉRIE NOIRE, French film, 1 994­5' Sponsor: ESSO Address: 2, rue des martinets F­78 Rueil Malmaison The individual, through lack of vigilance, is often the cause of his own problems.
KONTORET­ DIN HVERDAG, dansk film, 1994 ­ 20 min. Sponsor: Arbejdsmiljøfondet Adresse: Vermundsgade 38 DK­2100 København Ergonomi på kontoret eller hvad medarbejderne kan gøre i forbindelse med problemer med in­ventar, arbejdsstilling, belysning m.m.
KONTORET­ DIN HVERDAG, (The office, your everyday life'), Danish film, 1994 ­ 20' Sponsor: Arbejdsmiljøfondet Address: Vermundsgade 38 DK­2100 Copenhagen Office ergonomics and what each worker can do about furniture, posture, lighting, etc.
ATT BU KARL (HOW TO BECOME A MAN), svensk film, 1992 ­ 19 min. Sponsor: The Joint Industrial Safely Council Adresse: BOX 3208 S­l 03 64 Stockholm Informering af unge arbejdstagere, som er mere udsatte end andre for erhvervsbetingede farer, især i de første tre uger, de arbejder.
ATT BLI KARL (HOW TO BECOME A MAN), Swedish film, 1992­19' Sponsor: The Joint Industrial Safety Council Address: BOX 3208 S­l 03 64 Stockholm Raising the awareness of newly employed young people, who are more susceptible than others to occupational risks particularly in the first three weeks of employment.
NEVER REST ­ A CHILDREN'S DRAMA ABOUT FARM SAFETY, britisk film, 1993 ­ 25 min. Sponsor: Health & Safety Executive Adresse: Room 203, Daniel House, Trinity Road, Bootle L 20 7 HE Merseyside United Kingdom Informering af børn om farerne ved at bo på en gård. PREVENTOR, fransk undervisningsmateriale, 1995­90­130 min. Sponsor: INRS Adresse: 30, rue Olivier­Noyer F­75014Paris Materiale til brug i forbindelse med rollespil (det første i en serie på ti moduler) for at få forebyg­gelsen af erhvervsbetingede,risici til at indgå i ae unges grundlæggende erhvervsuddannelse.
NEVER REST ­ A CHILDREN'S DRAMA ABOUT FARM SAFETY, UK film, 1993­25' Sponsor: Health & Safety Executive Address: Room 203, Daniel House, Trinity Road, Bootle L20 7HE Merseyside, United Kingdom Making children aware of the dangers on the farm. First prize
Fordi den repræsenterer nytænkning: BÜROMANIA ­ EINE INFORMATIONSREVUE, tysk film, 1994­20 min. Sponsor: Verwalrungs­Berufgemossen­ schaft Adresse: Deelbögenkamp 4 D­22297 Hamburg Hvordan det meget enkelt og uden store omkost­ninger ofte er muligt effektivt at bekæmpe ulem­per på kontoret; emnet behandles med humor og musik.
Address: Deelbögenkamp 4 D­22297 Hamburg A humorous presentation, accompanied by music, of how problems in the office can often be tackled effectively by simple and inexpensive means.
Førstepris Pga. af dens undervisningsmæssige værdi: OFF GUARD, britisk film, 1991 ­ 11 min. Sponsor: Health & Safety Executive Adresse: Room 203, Daniel House, Trinity Road, Bootle, L 20 7 HE Merseyside United Kingdom Informering af unge landbrugsmedhjælpere om farerne ved uafskærmede eller dårligt afskær­mede kraftoverføringer, som i vidt omfang an­vendes i dette erhverv. 30, rue Olivier­Noyer F­75014Paris
PREVENTOR, French educational software, 1995 ­ 1.30 to 2.00 hours Sponsor: INRS Address: 30, rue Olivier Noyer F­75014Paris Interactive educational software (the first of 10 modules) with the aim of integrating the preven­tion of occupational risks into the initial vocation­al training of young people.
Pga. af dens undervisningsmæssige værdi: PROJECTAR E CONSTRUIR EM SEGURANÇA, portugisisk film, 1992 ­ 20 min. Sponsor: AECOPS Adresse: R. Antonino Enes, 9­5 Ρ­1050 Lissabon Informering af de involverede i bygge­ og an­lægssektoren om såvel de sociale som de økono­
PROJETER ET CONSTRUIRE EN SÉCURITÉ, ('Planning and building in safety'), Portuguese film, 992 ­ 20' Sponsor: AECOPS Address: R. Antonino Enes, 9­5 Ρ­1050 Lisbon
I Nederlandene er der for 30% af arbejdstagerne risiko for at få problemer med helbredet i form af, hvad man kalder »Repetitive Strain Injury«. Denne vurdering stammer fra en undersøgelse fra Det Nederlandske Arbejdsmiljøin­stitut (NIA).
Around 30% of employees in the Netherlands run the risk of 'repetitive strain injury' (RSI), according to research carried out by the Nederlands Instituut voor Arbeidsomstandigheden (NIA).
I denne undersøgelse har man også undersøgt, hvilken slags lidel­ser der er mest fremherskende, og hvornår de optræder, ligesom man har ud­arbejdet et instrument til bedømmelse både af eksisterende arbejdssituationer og udkast til arbejdspladser med hensyn til risici for Repetitive Strain Injury.
The researchers also looked at the prevalence and incidence of RSI and developed an instrument for assessing both existing work situations and planned new workplaces from the point of view of the RSI risk.
Hvornår er der tale om ensidigt gentaget arbejdet?
What is repetitive work?
Sygdom som følge af ensidige gentagelser
RSI is the collective term for all these complaints.
Der er tale om ensidigt gentagne be vægelser, hvis man udfører de samme be vægelser med hænder og arme i mere end to timer pr. dag eller uafbrudt i mere end en time.
Movements are deemed to be repetitive if the same hand or arm movements are per­formed for more than two hours per day, or for more than one hour continuously.
Dette forekommer i mange meget forskellige erhverv.
This happens in a lot of professions.
En kassedame har størstedelen af dagen det samme bevægelsesmønster. Han/hun rækker ud efter en vare, holder den fast, løfter den op, bevæger den hen over skanneren, lægger den væk.
A till oper­ator spends a large part of the working day performing the same pattern of move­ments: reach for an item, take hold of it, tilt it, scan it, set it down.
Den ne række af bevægelser udføres i forbin delse med hver enkelt vare.
The same cycle is re­peated for each item.
Ensidigt gentagne bevægelser kan føre til en række lidelser især i hænder, håndled, arme, skuldre og nakke.
Sweden. Nationwide, the cost amounts to many billion guilders per year.
De medicinske betegnelser omfatter blandt andet: karpaltunnelsyndrom, tenosynovitis, cervikale sygdomme, (peri)tendinosi og epicondylitis lateralis.
Movements are deemed to be repetitive not only if they are 'precisely the same' but also if they are similar and involve the same muscles and nerves in broadly the same way.
Som et fælles begreb til betegnelse af lidelserne bruges repetitive strain inju ry. Ved alle repetitive strain injury lidelser drejer det sig om sygdomme i muskler, se ner, kapsler og bindeled inklusive tilhøren de nerver.
Take the case of a violinist: obvi­ously not all arm movements are precisely the same, otherwise the player would not be following the score properly.
findes ikke nogen udtømmende registrering af lidelserne.
Repetitive strain injuries are chronic con­ditions, i.e. they develop slowly after months or years of repetitive work.
Det står dog fast, at 7% af alle huslægebesøg sker på grund af smerter i nakke, skuldre, arme, håndled og hænder.
The dis­ease progresses through various stages.
Udgifterne på nationalt niveau løber op i flere milliar der gylden pr. år.
Later this may be accompanied by tingling.
Men bevægelserne ligner hinanden så meget, at de alligevel er ensidigt gentagne.
At a subsequent stage, the hand muscles may lose some of their strength, so that victims drop things easily or have diffi­culty with activities such as writing or wash­ing­up.
Eksempler på erhverv med mange ensidigt gentagne bevægelser:
The following are examples of jobs with a lot of repetitive movement:
Hvordan opdager man og forebygger risici
The in­strument is in three parts.
Opgave
PROFESSION
Det begynder for det meste med en let smerte, når man udfører bestemte be vægelser. Senere kommer der f.eks. også en prikkende følelse.
In the early stages, the body quickly re­covers during rest breaks and spare time.
I denne fase kan det også forekomme, at man kun er plaget, når der ikke arbejdes: f.eks. om aftenen.
But as time goes by, the body only recovers during longer breaks, i.e. holidays; and once the repetitive work recommences, the condition soon returns.
I et se nere stadium kan håndens muskelkraft af tage.
In the long term, the condition can become permanent.
Det Nederlandske Arbejdsmiljøinstitut (NIA) har udarbejdet et instrument til be dømmelse af arbejdssituationer.
Workers in horticulture and agriculture Metalworkers, woodworkers Painters, dishwashers, home­care workers
Med de første to dele kan man konstatere, om der er tale om eventuelle risikofyldte ensidigt gentagne bevægelser; dette kan udføres af »ergono miske lægmænd«.
Slaughtermen, butchers, fish processors, leatherworkers
Tredje del er udformet til eksperter og giver en mere detaljeret ana lyse.
CAD designers, programmers
Skærearbejde
'Mouse operating' Pressing
Fortsætter de ensidigt gentagne bevægelser, forsvinder lidelserne kun under ferier.
The instrument consists of 33 questions relating to the activities, postures and ef­forts involved in the ¡ob, the frequency and duration of movements, and environmental factors.
Når man gen optager det ensidigt gentagne arbejde, kommer lidelserne for det meste hurtigt til bage ¡gen.
On the basis of the findings, one of the following descriptions is assigned to the work: high­risk work, work with a limited likelihood of overload, or work with little or no likelihood of overload.
Efterhånden kan lidelserne blive permanente.
The findings also highlight areas in which the workplace it­self or the working methods need improv­ing.
Omfanget af risikoen
The nature of RSI
Instrumentet består af 33 spørgsmål ved rørende: arbejdet, stillinger, arbejdskraft, hvor ofte og hvor længe gøres bevægelser ne samt omgivende faktorer. På grundlag heraf konstateres om der er tale om risiko-
In the Netherlands, an estimated two mil­lion people are at risk. Although there is no proper system of registration, we know that 7% of visits to the general practitioner (GP) involve problems in the neck, shoulders, arms, wrists and hands; 20% of workers re­port complaints of this nature to their works doctor, while 4% of permanent incapacity for work is caused by such complaints.
Forskning udfører arbejdet (under hensyntagen til hans/hendes særlige arbejdsmetode) - bedømme arbejdssituationer, som endnu kun findes som et udkast.
Research den (NIA), Departement OWW, Postbus 75665, 1070 AR Amsterdamjhe Nether-lands.Tel: (3120)5498443.
fyldt arbejde, begrænset risiko for overbe lastning henholdsvis ingen eller kun lille ri siko for overbelastning.
- assess the likelihood of overload in the execution of the work by 'a specific worker' (taking account of his/her spe­cific work technique); to be assessed in less than a quarter of an hour.
Samtidig gøres det klart, hvor det er nødvendigt at forbedre arbejdsmetoden eller arbejdspladsen.
Health and safety specialists can be taught very quickly how to use it.
Instrumentet er velegnet mht. følgende tre mål. Det kan:
- assess work situations which are still in the planning stage.
- give en bedømmelse af risikoen for over belastning, hvis »en person fra den al mindelige arbejdsstyrke« udfører arbej det
Field tests have shown that the instrument is highly efficient, enabling a work situation
AGGRESSIONER OG VOLD ER IKKE KUN DEN ENKELTE ARBEJDSTAGERS PROBLEM
But what is the position as regards violence and aggression?
I oktober 1994 blev der tilføjet et stykke om seksuel chikane og ag­gressioner og vold til arbejdsmiljølo­ven.
According to the Law on working condi­ tions, aggression and violence occur when a worker is mentally or physically ha­ rassed, threatened or attacked in circum­ stances directly connected with the perfor­ mance of his/her work.
I den forbindelse var interessen størst for spørgsmålet om seksuel chikane, men hvorledes ligger det med aggressioner og vold?
In the context of the abovementioned amendment to the Law,
Medarbejderne på skadestuen nævner en række årsager til patienternes aggressive opførsel. Som årsager hos patienterne nævner de irritation over lange ventetider, utilfredshed med behandlingen, overdre ven indtagelse af alkohol, narkotika eller andre giftstoffer og en fortsættelse af episo der, der har fundet sted uden for hospitalet (f.eks. et slagsmål).
Other factors liable to cause aggression the first of a series of surveys on this prob­ include no-smoking rules in waiting-rooms, lem was carried out in the casualty depart­
Andre årsager, der kan føre til en ag gressiv adfærd er blandt andet forbud mod rygning i venteværelset, venteværelsets upersonlige karakter og de små rum til be handling.
Staff mentioned a number of causes of impersonal waiting rooms and small treat­ ment of a teaching hospital in the Randstad aggressive behaviour by patients.
Aggressionerne er størst sent på aftenen, efter at værtshusene har lukket.
From the ment-rooms.
Forebyggelse og opfølgning
Aggressive behaviour by
I arbejdsmiljøloven er der tale om aggressioner og vold, når en arbejdstager generes psykisk eller fysisk, trues eller over faldes under omstændigheder, som har direkte forbindelse med udførelsen af arbej det.
(the urban conurbation of Western Hol­ patient's side, these include annoyance at patients is commonest at weekends, on land).
I forbindelse med ændringen af ar bejdsmiljøloven har man mht. denne pro blematik gennemført den første af en række undersøgelser i skadestuen på et universitetshospital i Randstad.
In all, 38 people, directly or indirect­ being kept waiting, dissatisfaction with public holidays and on late-shopping ly involved with patients arriving in the casu­ treatment, intoxication (through drink or nights.
Undersøgelsen er udført ved hjælp af interviews og spørge skemaer blandt 38 personer, der direkte el ler indirekte har at gøre med den umiddel bare modtagelse af patienterne.
Aggression is worst in the late alty department, were interviewed and drugs), and the continuation of incidents evening, after the pubs have shut.
En medarbejder på skadestuen fortæller: »Verbal vold er helt normal og forekommer hver dag, men fysisk vold (slagsmål) fore kommer kun sjælden«.
Prevention and follow-up and gestures (verbal aggression). As one
Undersøgelsen har vist, hvilke årsager der kan være til aggression og vold, hvilke forholdsregler man al lerede har taget, hvilke forholdsregler man ønsker gennemført fremover, og hvorvidt man inden for organisationen har op mærksomheden henledt på problemet med aggressioner og vold.
Staff also mentioned a number of factors worker explained, 'Verbal violence hap­ from their own side which could possibly
Med hensyn til deres egen rolle nævner sygeplejerskerne en række aspekter ved rørende holdninger, hvor man ved, at de kan fremme aggressioner.
Various preventive measures have been pens every day, but physical violence make patients aggressive.
Et øget arbejds pres (på grund af et for lille personale) påvirker således den måde, man tager sig af patienterne på.
For example, the taken to protect staff from aggressive pa­
Medarbejderne bliver ir riterede og korte for hovedet. Patienter,
(fighting) is rare'. The survey highlighted pressure on them from being understaffed tients in the casualty department.
Man har gennemført forskellige forebyg gende forholdsregler for at beskytte med arbejderne mod aggressive patienter på skadestuen.
ing, could then quickly become aggressive.
Hjælp til medarbejdere, der har været ofre for en voldsepisode, sker blandt andet ved hjælp af samtaler med kolleger og che­fen.
In addition to the existing measures, speaking, they are also less convinced that patients can adversely affect both the indi there appears to be a strong demand for the measures already taken to counter ag vidual workers concerned and the organi alternative measures to counter aggression gression and violence are either effective or zation as a whole.
Konfrontationer med aggressive pati­enter kan have negative følger både for medarbejderne og organisationen.
Effects such as depres and violence, such as the acquisition of so necessary.
Virk­ningerne heraf såsom depressioner og angst (Kleber & Brom, 1986) kan føre til øget sygefravær. Det viser sig dog, at syge­fraværet på skadestuen er meget lille. En medarbejder siger i den forbindelse: »Sy­gefraværet er det mindste i hele klinikken (4%). Dette skyldes, at den sociale kontrol blandt sygeplejerskerne er meget stærk, og at følgerne af sygdom har direkte konse­kvenser for kollegerne, fordi vi arbejder som en ret lille gruppe«. BOOKLET AVAILABLE FROM œ "ffiiiXS¥vn
sion and anxiety (Kleber and Brom, 1986) cial skills, the recording and reporting of can lead to high absenteeism. However,
Andre forskelle kommer til udtryk i det ønskelige i alternative foranstaltninger.
'We have the lowest rate of sick-leave in later stage see less need for the acquisition the entire hospital (4%).
Medarbejdere, der først kommer i forbin delse med patienterne på et senere stadi um, mener således, at det ikke er så nød vendigt at lære, hvordan man tackler van skelige situationer og at øge antallet af tek niske foranstaltninger.
This is because of social skills and the introduction of addi there is a high level of social control among tional technical measures.
Medarbejdere, der som de første kommer i kontakt med pati enterne, oplever efter al sandsynlighed pa tienternes aggressive adfærd på en anden måde end de, der er ansat andetsteds i or ganisationen.
Staff who have the casualty nurses, and if one person goes the initial contact with patients obviously sick it puts an extra burden on colleagues, experience patients' aggressive behaviour since we are only a small team.' differently than staff elsewhere in the orga nization.
Dette øger risikoen for, at aggressioner og vold forbliver et individuelt problem for medarbejderen.
However, the effects of working in threat seen as an individual problem for the indi ening situations are not always reflected in vidual worker.
Det fremgår dog af undersøgelsen, at »det er meget ønskeligt, at man erkender problemets alvor i organisationen«.
The survey reveals, however, absenteeism.
Det synes da også at være berettiget at betragte problematikken omkring aggressioner og vold som et orga nisationsproblem og ikke kun som den en kelte arbejdstagers problem.
They can also be reflected in that 'recognition of the seriousness of the terms of high staff turnover, or simply in problem by the organization' is highly de dissatisfaction with the work (Steinmetz, sirable. It seems fair, therefore, to regard
Der er ikke gået nærmere ind på disse følger i denne undersøgelse.
These aspects are not covered in
En medarbejder: »Mig be­kendt er der ikke nogen formel hjælp og opfølgning efter konfrontationer med ag­gressive patienter.
BOOKIÍTAVAILASIÍ FMM aggression and violence as a problem for this survey.
Det er påfaldende, at der er behov for supplerende tekniske foranstaltninger og indlæring af, hvordan man tackler vanske lige situationer.
incidents, the introduction of additional the organization as a whole and not simply technical measures, and agreement on for the individual worker.
Dette kunne tyde på, at medarbejderne på skadestuen alligevel an ser deres arbejde for at være farligt, og at man må regne med en stigning i antallet af aggressioner og vold fremover.
Another explanation for the low rate of what constitutes unacceptable aggressive absenteeism among the casualty staff lies behaviour.
En udtalel se fra en medarbejder underbygger denne opfattelse: »Så længe vi kan tackle proble met, er det ikke noget problem, men ¡eg er bange for, at det vil blive svært fremover.«
In the hospital's occupational health and in the way they cope with the after-effects safety policy, we find little or no mention of of threatening situations.
I hospitalets arbejdsmiljøpolitik ses, at man kun i ringe grad eller slet ikke er op mærksom på problemet med aggressioner og vold.
The most prominent of these are the need aggression and violence.
Heller ikke i listen over risici frem går spørgsmålet om aggressioner og vold som et vigtigt problem.
Nor is this subject explains, 'There is not much in the way of for additional technical measures and the covered in the inventory of risks.
Som forklaring på dette kan nævnes, at man kun har lidt kendskab eller slet intet kendskab til aggressioner og vold på skadestuen.
The rea formal counselling after confrontations with acquisition of social skills. This indicates son given is that there is little or no evi aggressive patients.
En udta lelse fra en medarbejder fra sikkerheds- og sundhedstjenesten er meget betegnende i den sammenhæng: »Så længe der ikke kommer nogen signaler fra den pågældende afdeling, synes der ikke at være nogen grund til at lægge særlig vægt på dette spørgsmål.«
Colleagues simply that the casualty staff see the work as dan dence of violence and aggression in the ca support each other'.
Carlier (1994) har i forbindelse med en undersøgelse blandt politifolk beskrevet en flertrinsplan for hjælp og støtte.
Carlier (1994), after conducting a survey worker said: 'As long as we can handle the there are no signals coming out of that de of police officers, produced a counselling problem, it isn't a problem, but I am afraid partment, it is not a subject we especially plan for victims of aggression.
Det er vig­tigt, når man skal bearbejde voldsepisoder at have mulighed for at kunne tale om det med de nærmeste kolleger.
One impor that things will get more difficult in the need to concern ourselves with.' tant requirement to enable people to come future'.
Tidligere under­søgelser blandt sygeplejersker viser, at 88% af ofrene har brug for hjælp fra en kollega efter trusler (Evers, 1992).
to terms with a violent incident is the oppor tunity to talk about it with immediate col
Det viser sig, at personalet på skadestuen især har brug for social støtte, når de er blevet konfronteret med en aggressiv patient.
The authors leagues. Earlier research among nurses in
Carlier siger, at hvis den sociale støtte ikke er hjælp nok, skal der være en person, som man kan tale med i fortrolighed, f.eks. medarbejdere fra virk­somhedens sociale tjeneste.
dicated that 88% of victims of threatening behaviour wanted support from a col
C. Plug er arbejds- og organisationspsykolog og arbejder som instruktør/ rådgiver hos Bureau Toegepaste Methodiek, Valkenbrug (Zuid Holland). Drs.
Dr C Plug is an occupational and organizational psychologist and works as a trainer/adviser for the Bureau Toegepaste Methodiek, Valkenbrug (ZH).
Dr. H. Steensma er forsker/rådgiver i instituttet for Sociale en Organisatie Psychologie (social- og organisationspsykologi) ved Rijksuniversiteit
Nevertheless, an addi see things differently to those who deal with tional (more formal) form of support and patients at a later stage (e.g. surgeons). For
En ofte ført diskussion drejer sig om, hvorvidt aggressioner og vold er et organisationsproblem eller medarbejderens individuelle problem.
Dr G. E. Evers works as a researcher for the NIA, Amsterdam.
Dette gælder også for behovet for en ekstra sygeplejer
Dr H. Steensma is a researcher/adviser in the Social and Organizational Psychology Group at the University of Leiden.
Udover større effektivitet i de eksisteren­de foranstaltninger synes der at være et
enough there must be someone else to sive, and they see less need for support and
* RUSGIFTE ΡΑ ARBEJDSPLADSEN
DRUGS AND WORK
Rusgifte udgør en uadskillelig del af vort moderne samfund.
Drugs are part and parcel of modern society, whether in the form of alcohol (socially acceptable) or in illicit forms such as heroin, and the workplace is not immune from the problem.
Hvad enten det nu drejer sig om en almindelig accepteret rusgift såsom alkohol eller om ulovlige rusgifte såsom heroin.
Exploratory survey these (6 out of 34) mentioned that they only arose sporadically.
Heller ikke arbejdspladsen er fritaget herfor.
In most cases, the drug