natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Det Forenede Kongerige har regeringen faktisk for nylig afskaffet deres særordning for stålværksarbejdere i høj grad med den begrundelse, at Fællesskabets finansieringsniveau er faldet støt i årenes løb.
Indeed, recently, the United Kingdom government have abolished their special scheme for steel workers, with a steady decline in the Community's level of finance over the years being cited as a key factor in this decision.
Endvidere kan omstillingsstøtten i kraft af sin afbødende effekt fremme enighed blandt arbejdsmarkedets parter, når det er nødvendigt at tilpasse EKSF-industrier.
Moreover, the existence of Readaptation Aid, by virtue of its cushioning effect, can promote a more readily achieved social consensus whenever a streamlining of ECSC industries is necessary.
Flere midler til dækning af de sociale omkostninger i forbindelse med omstrukturering kan for det første medvirke til at skabe forståelse for, at der er behov for en omfattende nedskæring i antallet af arbejdspladser, og for det andet til at sikre, at arbejdstagerne fortsat kan give det ekstraordinære antal berørte arbejdstagere finansiel dækning af et acceptabelt omfang.
Enhanced funds towards the social costs of restructuring may firstly contribute to gain acceptance of the need for large-scale job cutbacks and secondly ensure that employers may continue to cover the exceptional number of workers involved to an acceptable financial level.
Det er både af værdi for arbejdstagere og for arbejdsgivere at undgå konflikter.
The avoidance of social conflict is of value to worker and employer alike.
I fuld erkendelse heraf så arbejdstagerne inden for stålindustrien faktisk i 1993 positivt på en større tildeling af omstillingsstøtte over EKSF-budgettet i form af supplerende sociale foranstaltninger.
Indeed in 1993, steel employers in full recognition of this welcomed an increased allocation of Readaptation Aid from the ECSC budget, in the form of supplementary social measures.
Den øgede støtte blev bevilget med det formål at medvirke til at fordele omkostningerne i forbindelse med en ny bølge af nødvendige reduktioner i antallet af arbejdspladser som følge af kapacitetsnedskæringer.
This increased aid was granted to help spread the costs involved in a new wave of necessary job reductions following capacity cuts.
I 1993 foretog Kommissionen en undersøgelse med henblik på at vurdere omfanget af af sin intervention under omstillingsstøtten3.
In 1993, the Commission carried out a study to assess the level of its intervention under Readaptation Aid3.
EKSF's bidrag stadig dækker en betydelig del af de samlede omkostninger i forbindelse med sociale foranstaltninger.
From the results of this research it is evident that the ECSC contribution is still quite significant in the total costs of social measures.
I henhold til resultaterne lå EKSF's bidrag til omkostningerne i forbindelse med de foranstaltninger, EKSF samfinansierer, i 1991 i gennemsnit på fra 8,5% for førtidspensionering til 35% for intern overførsel. Disse resultater fremgår af nedenstående tabel, som viser, at EKSF's samlede bidrag til sociale foranstaltninger i 1991 i gennensnit svarede til 13% i EKSF's interventionsperiode.
The results indicate that, in 1991, the average ECSC participation in the costs of measures it cofinances ranged from 8.5% for early retirement measures to 35% for internal transfer.
Denne procentsats kan sammenlignes med Den Europæiske Socialfonds intervention, idet den pågældende fonds bidrag til aktive foranstaltninger også skønnes at udgøre 13%4.
This percentage is comparable with the intervention of the European Social Fund, of which the contribution to active measures is also considered to be 13%.4
Omfanget af EKSF's bidrag til omkostningerne i forbindelse med sociale foranstaltninger i EKSF's interventionsperiode (1991-programmet)
Level of ECSC contribution to the costs of social measures over the duration of the ECSC intervention period (1991 programme).
GENNEMSNITLIGT EKSF-BIDRAG I PROCENT AF OMKOSTNINGERNE
AVERAGE ECSC CONTRIBUTION BY PERCENTAGE OF COSTS
Førtidspensionering (kul) Førtidspensionering (stål) Arbejdsløshed Ekstern genansættelse Intern overførsel Erhvervsuddannelse
Early retirement (coal) Early retirement (steel) Unemployment External redeployment Internal transfer Vocational training
Samtlige foranstaltninger
All measures
I afsnit V.6 findes der en udførlig tabel med nærmere oplysninger om de enkelte medlemsstater, og resultaterne af den pågældende undersøgelse er beskrevet i afsnit VIII.
A complete table illustrating this detail by member state is found in section V.6 and the results of this study are elaborated upon in section VIII.
Jf. rapporten "Beskæftigelsen i Europa", Europa-Kommissionen 1993.
"ECSC Readaptation Aid : Gross costs and additionality", HIVA 1993 See report "Employment in Europe" European Commission 1993
EKSF-støtte åbner særlig mulighed for erhvervsmæssig omskoling af arbejdstagere, som, selvom de måske ikke altid genansættes straks i nye stillinger, ofte udgør en reserve med nyttige kvalifikationer, som kan udnyttes senere, når lokale arbejdsgivere registrerer et opsving, og de kan måske endog tiltrække nye investeringer til et område.
while they may not always be redeployed immediately into new employment, will often represent a pool of useful skills which may be taken up at some future point, when local employers experience an upswing and may even attract fresh investment into a region.
Endvidere kan arbejdstagere genansættes direkte i nye stillinger med den tilskyndelse, der ligger i lønudligning eller godtgørelse af omkostninger i forbindelse med ny ansættelse fra EKSF.
Moreover, a worker may be redeployed directly into a new job, with the incentive of wage make-up payments or resettlement allowances as provided under the ECSC.
Det er klart, at omstillingsstøtten har mange positive virkninger.
It is evident that Readaptation Aid has a wide-ranging beneficial impact.
Programmet strækker sig tilbage til Fællesskabets grønne ungdom og er derfor forbundet med et væld af erfaringer, og EKSF's fremgangsmåde betragtes fortsat som værdifuld.
As a programme stretching back to the salad days of the Community, it has gathered a wealth of experience and today the ECSC approach continues to be viewed as valuable.
Den prioritet, der for nylig, med samtlige fællesskabsinstitutioners godkendelse, blev givet til de supplerende sociale foranstaltninger for arbejdstagere både inden for kul- og stålsektoren på et tidspunkt, hvor der bliver stadig færre budgetmidler til rådighed, viser, at det rent faktisk forholder sig således.
The priority recently accorded, with the approval of all Community institutions, to the complementary social measures for workers in both the coal and steel sector, at a time when budgetary means are increasingly scarce, illustrates this view.
I Kommissionens arbejdsdokument til opdatering af Kommissionens meddelelse til Rådet om EKSF-traktatens fremtid - Finansiel virksomhed (SEK (93) 1596) anfører Kommissionen, at den har besluttet at "koncentrere EKSF's budgetmæssige og finansielle ressourcer om aktioner, der i højere grad bidrager til en løsning på de meget vanskelige forhold, der for øjeblikket hersker på kul- og stålområdet aktioner, der kan fremme selve den industrielle omstruktureringsproces og lette byrderne for de sociale ledsageaktioner".
The Commission states, in its working document updating the Communication to the Council on the future of the ECSC financial activities (SEC (93) 1596), that it has decided to "concentrate ECSC budgetary and financial resources on measures which will best contribute to solving the serious difficulties experienced by the coal and steel sectors ... measures which can promote the process of industrial restructuring and lighten the burden of the resulting social measures".
Det bekræftes af, at der i 1994 vil blive afsat ca. 70% af de samlede budgetmidler til omstillingsstøtte, sammmenlignet med 50% og 60% i de senere år (jf. aktivitetsrapporten for 1990 for nærmere oplysninger).
In confirmation of this, in 1994, some 70% of total budget resources will be set aside for Readaptation Aid, in contrast to levels of between 50% and 60% in recent years (see 1990 Activity Report for detail).
Flere har kritiseret EKSF-støtteprogrammet under henvisning til, at det også er nødvendigt at tage hensyn til andre sektorer, som er ramt af stor ledighed, eller at der i dag generelt er et højt socialt beskyttelsesniveau i Europa.
Certain criticisms have been levelled at the ECSC aid programme, with reference to the need to consider equally other sectors plagued by major redundancies, or to the existence of general high levels of social protection in Europe today.
Forskellige faktorer, som f.eks. videreførelsen af afgiftssystemet, de usædvanligt mange arbejdspladser, som går tabt, og endvidere beslutningen om beholde EKSF-traktaten, indtil hele den oprindeligt definerede periode udløber i år 2002, peger alle i retning af en videreførelse af det forbedrede interventionssystem.
However, factors such as the maintenance of the levy system, the exceptionally high number of ongoing job losses and also the decision taken to safeguard the ECSC Treaty for the whole of the originally defined period until 2002, all point to the continued operation of this enhanced intervention system.
Kommissionen er nu ved at undersøge, hvordan man bedst kan overføre EKSF's sociale støtte til Den Europæiske Socialfond under EØF-ordningen, inden traktaten udløber i år 2002.
The Commission is now examining the best means of transferring ECSC social aid into the European Social Fund under the EEC regime, in anticipation of the expiry of the Treaty in 2002.
I den forbindelse kunne man på et tidspunkt i fremtiden se nærmere på de særlige træk ved omstillingsstøtten og vurdere, om visse aspekter kan bruges til at berige de gældende EØF-redskaber.
In this respect, consideration could at some future point be given to the particular features of Readaptation Aid to assess whether any elements may be brought to enrich the current EEC instruments
1993-STØTTEN OG FORHOLDENE INDEN FOR INDUSTRIEN SAMT BESKÆFTIGELSESSITUATIONEN
1993 AID IN THE INDUSTRIAL AND EMPLOYMENT CONTEXT
EKSF's omstillingsstøtte i 1993 omfattede arbejdstagere, hvis arbejdspladser blev påvirket i 1992 og 1993.
The 1993 ECSC Readaptation Aid allocation covered workers whose jobs were affected in 1992 and 1993.
Støtten skal ses på baggrund af et meget stort tab af arbejdspladser både inden for stål- og kulsektoren i den pågældende toårs-periode.
It is to be viewed against a background of extremely heavy job losses in both steel and coal sectors over this twoyear period.
I stålsektoren var det samlede nettotab af arbejdspladser i 1992 på ca. 32 000 - en nedgang på over 8% af den samlede arbejdsstyrke i Fællesskabet, med kun 355 000 arbejdstagere tilbage i industrien.
In the steel sector, in 1992, total net job losses amounted to around 32,000 - a reduction of over 8% in the total Community workforce, leaving just 355,000 workers in the industry.
I 1993 vil det endelige nettotab af arbejdspladser sandsynligvis blive på ca. 35 000, svarende til en yderligere nedgang på ca. 10%.
In 1993, final recorded net job losses are likely to be in the region of 35,000, representing a further reduction of some 10%.
Samtlige medlemsstater, med undtagelse af Irland, Grækenland og Danmark, blev i høj grad berørt, men den største nedskæring i arbejdsstyrken blev registreret i Tyskland, Italien og Spanien.
While all member states except Ireland, Greece and Denmark were affected in a significant manner, the heaviest employment cutbacks were noted particularly in Germany, Italy and Spain.
I 1992 anerkendte man, at forholdene på Fællesskabets stålmarked var alvorlige, og at udsigterne til større efterspørgsel var ringe.
In 1992 it was acknowleged that acute conditions prevailed in the Community steel market and that prospects for a recovered demand were poor.
I henhold til en undersøgelse af forholdene i industrien var der en overkapacitet på mellem 19 - 26 mio. t (11% - 15%) med hensyn til varmvalsede produkter og på over 30 mio. t (15%) med hensyn til råstål. Kommissionen mente også, at der var behov for yderligere omstrukturering og vedtog et handlingsprogram med henblik på at forbedre situationen.
A survey of the industry indicated that there was a production over-capacity of 19m to 26m tonnes (11% to 15%) for hot-rolled products and of over 30m tonnes (15%) of excess capacity in crude steel production.
Blandt flere foranstaltninger omfatter det pågældende program en række udvidede sociale foranstaltninger, som tager sigte på den nye omstrukturerings værste konsekvenser for beskæftigelsen (jf. afsnit V.2).
Among a series of measures, this programme encompassed a set of reinforced social measures to deal with the major consequences of the new restructuring on employment (see Section V.2).
Det forventes, at mellem 1993 og 1995 vil 55 000 - 60 000 arbejdstagere miste deres arbejdspladser blot som følge af kapacitetsnedskæringer. Hertil kommer det tab af arbejdspladser, som skyldes andre omstruktureringsforanstaltninger. tureringsforanstaltninger.
It is expected that, between 1993 and 1995, 55,000 to 60,000 workers will lose their jobs as a result of capacity reductions alone.
Inden for kulsektoren er beskæftigelsessituationen også alvorlig.
In the coal sector, the employment situation is also acute.
I 1992 udgjorde nettotabet af arbejdspladser 30 500, hvorved arbejdsstyrken blev reduceret med over 12% til kun 218 000.
1992 net job losses totalled 30,500, bringing the workforce down by over 12% to just 218,000.
Ultimo 1993 skønnes der at have været yderligere en kraftig nedgang på 15,6%, hvorved den samlede arbejdsstyrke blev reduceret til 184 000.
At the end of 1993, it is estimated that there was a further sharp drop of 15.6% reducing total labour force to 184,000.
I 1993 producerede kun fem medlemsstater fortsat kul (plus Italien, hvor produktionen er marginal).
In 1993, only five member states were still producing coal (plus Italy where production is marginal).
Den sidste mine i Belgien blev lukket i 1992.1 Det Forenede Kongerige bevirkede bestræbelser i retning af privatisering en større bølge af afskedigelser i 1992 og 1993, og ultimo 1993 var der kun 24 000 arbejdstagere inden for kulsektoren.
The last Belgian mine ceased operations in 1992. In the UK, moves towards preparations for privatisation led to a major wave of redundancies in 1992 and 1993, leaving just 24,000 people in the coal sector at end 1993.
I Frankrig, Spanien og Tyskland er fortløbende tab af mange arbejdspladser stadig udtryk for energipolitiske valg og kuls aftagende betydning i de pågældende lande.
In France, Spain and Germany, ongoing significant job losses continue to reflect energy policy options and the declining importance of coal in these countries.
I Portugal, hvor den resterende kulproduktion skal ophøre i 1994 til fordel for gas, bliver kun ganske få arbejdstagere afskediget i toårsperioden, mens de mange afskedigelser kommer, når produktionen ophører endeligt.
Portugal, which is to shut its remaining coal production down in 1994 in favour of gas, let very few workers go over the twoyear period, with the bulk of redundancies to come at final closure.
Udviklingen i arbejdsstyrken inden for Den Europaeiske Unions stålindustri siden 1991 : antal arbejdstagere
Evolution in the European Union steel workforce since 1991 number of workers
Figur 3: Udviklingen i arbejdsstyrken inden for Den Europaeiske Unions kulindustri siden 1991: antal arbejdstagere
Figure 3: Evolution in the European Union coal workforce since 1991: number of workers
FORPLIGTELSER FOR EKSF-STØTTE I 1993
V. COMMITMENTS OF ECSC AID IN 1993
I 1993 blev der indgået forpligtelser under alle EKSF's tre programmer for tilpasningsstøtte, dvs. almindelig støtte, supplerende foranstaltninger i stålindustrien og supplerende foranstaltninger i kulindustrien under EKSF-supplementet til fællesskabsinitiativet RECHAR.
In 1993, commitments were made under all three ECSC Readaptation Aid programmes, namely traditional aid, supplementary steel measures and supplementary coal measures under the ECSC complement to the Community initiative RECHAR.
I 1993 modtog man ansøgninger om støtte fra ti stålproducerende medlemsstater og fra alle fem kulproducerende stater plus Belgien.
Applications for aid in 1993 were received from ten steel producing member states and from all five coal producing states plus Belgium.
Samtlige ansøgninger vedrørte individuelle arbejdstagere, som i 1992 og 1993 mistede deres arbejdspladser, eller blev tvunget til at tilpasse sig til nye produktionsprocesser eller til at blive overført til ny beskæftigelse andetsteds i virksomheden.
All applications concerned individual workers who lost their jobs, or were forced to adjust to new production processes or transfer to new employment elsewhere in their company, in the years 1992 and 1993.
De sammenlagt 148 ansøgninger blev behandlet i forbindelse med to særskilte afgørelser om at yde støtte i henholdsvis juli (PH/3391/93) og december (PH/7006/93).
In total, there were 148 applications, which were dealt with in two separate decisions to grant aid, in July (PH/3391/93) and December (PH/7006/93) respectively.
Det store antal støtteansøgninger markerer en væsentlig stigning i forhold til dem, der blev fremsat i 1990, da den foregående aktivitetsrapport blev udarbejdet, og hvor der kun blev indgivet 87 ansøgninger.
This high number of aid applications marks a significant increase over those presented in the year of the last activity report in 1990, when just 87 applications were submitted.
Stigningen kan for det første forklares derved, at virksomheder i de nye tyske delstater kom ind under EKSF-støtteprogrammet i 1991, og for det andet derved, at der er mange små producenter, som nu sammen med deres større modparter, rammes af de dårlige markedsforhold, særlig inden for stålsektoren i Italien og Det Forenede Kongerige og inden for kulsektoren i Spanien.
The surge may be explained firstly, by the inclusion as of 1991 of undertakings in the new German Länder under the ECSC aid programme and secondly, by the higher number of smaller producers which, alongside their larger counterparts, are now being affected by the adverse market conditions, particularly in the Italian and UK steel sector and in the Spanish coal sector.
I henhold til artikel 56 og bestemmelserne i de harmoniserede bilaterale aftaler var i alt 75 531 EKSF-arbejdstagere støtteberettigede under programmet for almindelig støtte.
After application of Article 56 and the terms of the harmonised bilateral conventions, a total of 75,531 ECSC workers were deemed eligible under the traditional aid programme.
Der blev sammenlagt bevilget 182,3 mio. ECU af det tildelte budget på 185 mio. ECU.
Total finance granted amounted to 182.3 million ECU against an allocated budget of 185 million ECU.
Ovennævnte svarer til et gennemsnitsbeløb på 2 414 ECU pr. arbejdstager, hvilket naturligvis ligger langt under det optimale beløb på 3 000 ECU, som anført i aftalerne.
This represents an average amount of 2,414 ECU per worker, which is of course well below the optimal goal of 3,000 ECU as laid down in the conventions.
Det lave støtteniveau, som har gjort sig gældende, siden de nye aftaler trådte i kraft (jf. aktivitetsrapporten for 1990), skyldes hovedsagelig de yderst restriktive kriterier for støtteberettigelse. Flere på hinanden følgende lofter finder anvendelse, når støtten skal beregnes, hvilket begrænser beløbet på hvert trin.
The low level of aid, which has been evident since the inception of the new conventions (see 1990 Activity Report), is largely attributed to the strictly limiting criteria of eligibility.
Endvidere er der ikke mulighed for udligning mellem de medlemsstater, som ikke opnår den maksimale gennemsnitsstøtte pr. arbejdstager, og dem, som opnår mere (og senere udsættes for nedskæring).
Moreover, there is no compensation possible between those member states which do not achieve the maximum average aid per worker and those which exceed it (and are subsequently cut back).
Derudover søger nogle medlemsstater kun om samfinansiering af foranstaltninger, som er forbundet med forholdsvis lave omkostninger, hvorved de giver afkald på de størst mulige fordele.
In addition, some member states submit only relatively low cost measures for co-financing, thereby forgoing the maximum possible benefit.
Tabel 4 og 5 viser tildelingen af støtte og antallet af støttemodtagere inden for de enkelte sektorer i samtlige modtagermedlemsstater.
Tables 4 and 5 show the allocation of aid and the number of beneficiaries by sector across all recipient member states.
Almindelig støtte til arbejdstagere i stålindustrien
Traditional Aid for steel workers
Samtlige stålproducerende medlemsstater, med undtagelse af Irland og Danmark, fremsatte ansøgninger om EKSF-støtte.
All steel-producing member states, with the exception of Ireland and Denmark, presented applications for ECSC aid.
De fleste ansøgninger vedrørte direkte arbejdstagere i bestemte virksomheder, men nogle vedrørte dog centraliserede særbetalinger til arbejdstagere fra
Most applications submitted related directly to workers of
Figur 4: Samlet almindelig omstillingsstotte i MECU i 1993 pr. medlemssta
Figure 4: 1993 total traditional Readaptation Aid in MECU by member state
Samlet almindelig amstillingsstotte pr. antal støttemodtagere i medlemsstaterne
1993 total traditional Readaptation Aid by number of beneficiaries, by member state
forskellige virksomheder.
individual companies, but some concerned centralised special payments for workers from diverse companies.
Der blev modtaget 124 ansøgninger, svarende til ca. 84% af det samlede antal ansøgninger for begge sektorer.
124 applications were received, which represents some 84% of the total applications submitted for both sectors.
Der er flere årsager til dette store antal støttteansøgninger.
There are several reasons for this high number of aid applications.
Antallet er bestemt til dels et udtryk for det ekstremt store antal mistede arbejdspladser i stålsektoren i 1992 og 1993, men det afspejler også opbygningen af Fællesskabets stålindustri, som består af mange virksomheder, i modsætning til kulsektoren, som stort set er baseret på en enkelt virksomhed (dog ikke i Tyskland og Spanien).
While it is indeed partly an indication of the extremely high level of job losses in steel in 1992 and 1993, it reflects also the multi-company structure of the Community steel industry, as opposed to the largely single-undertaking based coal sector (exceptions being Germany and Spain).
Man må endvidere tage hensyn til, at Fællesskabets stålsektor i stigende grad karakteriseres derved, at man anvender små underleverandører til at udføre specielle opgaver, som tidligere blev varetaget af det interne personale.
Of further consideration, the Community steel sector is increasingly marked by recourse to small sub-contractor undertakings to carry out specific tasks which previously were ensured by in-house personnel.
Denne tendens gør sig stadig kun gældende i marginalt omfang, men ses ofte særlig i forbindelse med vedligeholdelse, transport eller fjernelse af slagge.
While this trend is still marginal, it is often noted particularly for maintenance, transport or slagclearance tasks.
Siden 1992 har man i forbindelse med afgørelser om at yde støtte taget hensyn til det pågældende fænomen og opstillet retningslinjer for ydelse af støtte til arbejdstagere, som rammes under sådanne forhold.
As of 1992, the ECSC decisions to grant aid have recognised this phenomenon and established guidelines for the granting of aid to workers affected in such circumstances.
Retningslinjerne åbner mulighed for at inddrage underleverandører i de tilfælde, deres aktivitet er uundværlig for EKSF's produktionsproces, udføres på stedet som en permanent foranstaltning, og arbejdstagerne udgør et marginalt antal i forhold til det samlede antal mistede arbejdspladser i hovedvirksomheden.
These guidelines allow for the possible inclusion of sub-contracted workers where their activity is indispensable to the ECSC production process, is carried out on site on a permanent basis and where their numbers are marginal vis à vis the total number of job losses at the main undertaking.