natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I seks EU-lande — Belgien, Spanien, Grækenland, Frankrig, Italien og i mindre omfang Irland — er arbejdsløsheden blandt både mænd og kvinder særligt høj for unge under 25 år — hele 60% i Spanien — og falder støt med alderen.
In the other five Member States — Denmark, Germany, the Netherlands, Portugal and the UK — youth unemployment rates are much lower, though a similar pattern of differentials holds in that these rates are, nevertheless, significantly higher than for older people.
De største forskelle i arbejdsløshedsprocenter kan registreres mellem gruppen under 25 år og gruppen over 25 år.
The exception is Germany, where there appears to be no specific youth unemployment problem as such.
Det samme mønster går igen for både mænd og kvinder, især i de tre sydlige EU-lande, men med undtagelse af al dersgruppen mellem 20 og 34 år i Irland var arbejdsløsheden blandt kvinderne højere end blandt mændene helt op til 55 år.
This apart, the main difference from the first group is that generally unemployment rates are relatively high for those in their 50s.
Der er desuden tale om et mønster, som stort set ikke har ændret sig over tid, selv om gruppen over 30 år under den seneste recession synes at være blevet mere berørt af stigningen i arbejdsløsheden end dem under 30 år og specielt dem under 20 år.
This is particular so in Germany where unemployment among those of 55 and over is substantially higher than among younger age groups.
Men mønsteret og der med også arbejdsløshedsproblemets karakter varierer noget mellem EU-landene, forstået på den måde, at det slet ikke er de
The pattern, however, is less clear-cut in the Netherlands, where unemployment rates begin to rise from the age of 35 upwards while in Denmark the rise begins at the age of 45.
Arbejdsløsheden for de enkelte aldersgrupper i EU, 1987, 1990 og 1994
Unemployment rates by detailed age group in the Union, 1987, 1990 and 1994
Som helhed er ungdomsarbejdsløsheden derfor specielt et problem for den sydlige del af EU samt i Irland, mens arbejdsløsheden blandt de ældre aldersgrupper er et problem i de nordlige EU-lande.
Overall, therefore, youth unemployment is a particular problem in the South of the Union as well as in Ireland, while unemployment among older age groups is a problem in the North.
Selv om Frankrig og Belgien også har en forholdsvis høj arbejdsløs hed blandt de unge, skyldes dette til dels den meget lave erhvervsfrekvens i disse to lande blandt de unge under 25 år, specielt unge under 20 år, som det fremgår af det følgende.
Though France and Belgium also have relatively high unemployment rates among young people, this partly reflects the very low levels of labour force participation of those under 25, and especially those under 20, in these two countries as described below.
Antallet af arbejdsløse er derfor forholdsmæssigt langt lave re end i den sydlige del af EU.
The numbers affected are, there fore, proportionately much lower than in the South.
Ungdomsarbejdsløsheden
Youth unemployment
Ungdomsarbejdsløshedsproblemet er specielt værd at bekymre sig an ikke kun i sig selv, men på grund af de potentielle negative konsekvenser for mange unges fremtidige erhvervsmuligheder og på grund af den skuffelse og håbløshed, det kan afstedkomme i en tid lig alder. På den ene side er det
The problem of youth unemployment is one of particular concern not only in itself but because of the potentially adverse consequences
Arbejdsløsheden for de enkelte aldersgrupper i EU, 1994
Unemployment rates by age group in the Union, 1994
D Mænd ■ 1 alt
DWomen -D Men ■ Total
% af arbejdsstyrken l
-. % labour force gQ
D Kvinder D Mænd ■ Ι alt
DWomen öMen ■ Total
D Kvinder O Mænd ■ lait
■ Total
Mænd og kvinder 60-64: ingen data
Men S women 60-64 no data
% af arbejdsstyrken
_„ % labour force bU
D Kvinder - > D Mænd ■ I alt □ Kvinder D Mænd ■ lalt
D Men ■ Total
% af arbejdsstyrken
.„ % labour force
D Kvinder D Mænd ■ lalt
D Men ■ Total
D Kvinder Π Mænd ■ lait
DWomen D Men ■ Total
„ % af arbejdsstyrken bu -
-- % labour force
D Mænd ■ 1 alt
Ξ Men ■ Total
D Kvinder D Mænd ■ I alt
D Men ■ Total
„„ % af arbejdsstyrken bu -
% labour force bU bU
D Kvinder -D Mænd -■ 1 alt
D Men ■ Total
D Kvinder G Mænd ■ I alt
D Men ■ Total
Arbejdsløsheden for unge under 25 år i EU landene, 1985, 1990 og maj 1995
Unemployment rates of young people under 25 in Member States, 1985, 1990 and May 1995
% af arbejdsstyrken
_. % labour force oU
Den gennemsnitlige arbejds­løshedsprocent blandt de unge er fortsat mere end to en halv gang højere end den gennemsnitlige ar­bejdsløshed blandt gruppe over 25 år, og det er stort set det samme i USA og Japan.
E of those of 25 and over, much the same in the US and Japan.
Erhvervsfrekvensen for unge i EU landene, 1994
Activity rates of young people in Member States, 1994
Inden for EU var arbejdsløsheden blandt unge under 25 år i alle EU­landene, bortset fra Danmark, hø­jere i maj 1995 end i 1990, før recessionen satte ind.
Within the Union, in all Member States except for Denmark, the rate of unemployment of those under 25 was higher in May 1995 than in 1990 before the onset of recession.
I 8 af de 14 lande, for hvilke der foreligger data (der findes ingen sammenlig­nelige data for Østrig), var ung­domsarbejdsløsheden dog lavere end i midten af 1980'erne (figur 71).
Never­theless, in 8 of the 14 Member States for which data are available (there are no comparable data for Austria), the rate was lower than in the mid­1980s (Graph 71).
Undtagelserne var de to sydli­ge EU­lande — Grækenland og Ita­lien — to af de nye medlemslande — Finland og Sverige — og to cen­tralt beliggende lande i EU — Belgien og Frankrig.
The exceptions were two Southern Member States — Greece and Italy — two of the new Member States — Finland and Sweden — and two countries in the centre of the Union — Belgium and France.
De to sidst­nævnte lande adskiller sig dog no­get fra de øvrige på grund af det forholdsvis begrænsede antal per­soner, det drejer sig om, hvilket fremgår af det følgende.
These latter two are special cases because of the relatively small numbers involved, as shown below.
I de fire øvrige lande steg ungdomsarbejds­løsheden markant i begyndelsen af 1990'erne, især i Finland og Sveri­ge, hvor den ved den seneste optæl­ling var tre gange højere end i midten af 1980'erne.
In the other four countries, youth unemployment rose markedly in the early 1990s, especially in Finland and Sweden, where at the latest count the rate was three times as high as in the mid­1980s.
Ændringer i ungdomsarbejdsløs­heden kan dog kun fortolkes kor­rekt, hvis man samtidig ser på den demografiske udvikling og udvik­
Changes in youth unemployment rates, however, can only be properly
Det er nærmere forklaret i det følgende.
These are ex­plored below.
I Frankrig og Belgien, hvor erhvervsfrekven­sen for disse grupper er meget lave, var hver tredje af de helt unge i arbejdsstyrken uden arbejde, men det svarede til kun 4% af den­ne aldersgruppe i Frankrig og un­der 3% i Belgien (figur 73).
Demographic trends and participation rates bour force. In France and Belgium, one in three teenagers in the labour force were without work but only 4% of the age group in France and under 3% in Belgium (Graph 73).
lavere end andre steder, til dels fordi de unge forlader skolesyste­met senere, til dels på grund af den skarpere grænse mellem de unge under uddannelse og de unge i ar­bejdsstyrken.
more clear­cut demarcation be­tween those in education and training and those in the labour force.
Mens det i de øvrige EU­lande gælder, at en del af de unge under uddannelse samtidig er registreret som medlemmer af arbejdsstyrken, fordi de bruger en del af deres tid på at arbejde, er det meget få i Belgien og Frankrig.
Thus, whereas in other Mem­ber States some proportion of those participating in education and training in this age group are also recorded as part of the labour force, in the sense that they spend part of their time working, in Belgium and France, very few are.
Som nævnt i et tidligere kapitel er antallet af unge generelt faldet i EU, især i de nordlige EU­lande, samtidig med at erhvervsfrekven­sen blandt unge under 25 år også er faldet.
As noted in an earlier section, the population of young people has tended to fall across the Union, espe­cially in Northern Member States, while the participation of those under 25 in the labour force has declined.
Der er dog tale om store forskelle mellem henholdsvis de helt unge, dvs. dem under 20 år, og gruppen mellem 20 og 24 år.
There are, however, im­portant differences between teenagers, ie those under 20, and those aged 20 to 24.
Især er erhvervsfrekvensen blandt de unge over 20 år langt højere (gen­nemsnitligt ca. 65% i EU) end blandt de helt unge (gennemsnit­ligt 25%).
In particular, participation rates among the latter are much higher (averaging around 65% in the Union) than for teenagers (averaging around 25%).
Desuden er forskellene mellem EU­landene med hensyn
Moreover, the variation in rates between Mem­ber States — from 52% for women in Italy to 85% for men in the UK — is far less than among teenagers — from only 6% for women in Belgium to over 65% for men in Denmark (Graph 72 — there were no data for the three new Member States).
Disse store forskelle i erhvervsfre­kvenser betyder, at antallet af helt unge i arbejdsstyrken i nogle lande — specielt Belgien og Frankrig — er meget lille.
Unemployment rates of young people aged 20 to 24 are less liable to mislead since a higher proportion are economically active, as noted above.
Høj arbejdsløshed blandt denne gruppe kan derfor ved­røre et forholdsvis begrænset antal personer.
In 1994, 217;,% of the labour force in the Union in this age group were unemployed which repre­ sented 1472% of the total population
Måler man arbejdsløsheden blandt de helt unge på denne måde, når man frem til en ny rangering af EU­landene efter problemets om­fang.
This large variation in participation rates means that the teenage labour force in some countries — Belgium and France especially — is very small.
Selv om Spanien fortsat er det land, hvor problemet er størst, følger Storbritannien efter som det næste i rækken med hensyn til ungdomsarbejdsløshedens om­fang, idet 9% afalle i den helt unge aldersgruppe er arbejdsløse der, mens Belgien og Frankrig kommer allersidst efter Tyskland som de EU­lande, hvor problemet er mindst alvorligt.
A high unemployment rate among this group, therefore, can affect a relatively small number of people.
ken, men derimod i forhold til det samlede antal unge i den pågæl­dende aldersgruppe (15­19 år).
This is demonstrated if teenage unemployment is measured not in the usual way as a proportion of the labour force, but rather as a proportion of the popu­lation of teenagers.
Medens næsten en fjerdedel (23%) af de helt unge i arbejdsstyrken var arbejdsløse i EU i 1994, svare­de dette i virkeligheden til kun 6% af hele den pågældende alders­gruppe.
While almost a quarter (23%) of the teenage labour force was unemployed in the Union in 1994, this amounted to only 6% of the teenage population.
I Spanien, hvor ar­bejdsløsheden var langt højere end andre steder, var 27% af denne al­
In Spain, where the un­employment rate was much higher
Især for de helt unge er erhvervs­frekvensen forholdsvis høj i de nordlige EU­lande, bortset fra Bel­gien og Frankrig, hvor de er meget
For teenagers, in particular, par­ticipation rates are relatively high
De arbejdsløse 15-19-åriges andel af arbejdsstyrken og befolkningen i EU landene, 1994
Unemployed aged 15­19 in labour force and population in Member States, 1994
De arbejdsløse 20-24-áriges andel af arbejdsstyrken og befolkningen i EU landene, °A994
Unemployed aged 20­24 in labour force and population in Member States, 1994
% af arbejdss tyrken
% population
Kapitel 4 Udviklingen i arbejdsløsheden i EU­landene dersgruppe arbejdsløse, og i Fran­krig, Irland og Italien var det over 16% (figur 74).
Between 1990 and 1994, participation rates than elsewhere, 27% of the age group were unemployed and in France, Ireland and Italy, over 16% (Graph 74).
kvensen ganske drastisk fra 73,5% til 67%, mens andelen af unge voksne i beskæftigelse faldt fra 62% til 54% (figur 76).
fell sharply from 7372% to 67% as the proportion of young adults in employment declined from 62% to 54% (Graph 76).
Ungdomsarbejdsløshedsproblemet i EU synes derfor at være langt alvorligere for de unge i begyndel­sen af 20'erne end for de endnu yngre, som hidtil i vidt omfang har været hovedmålgruppen for de po­litiske tiltag på dette område.
The problem of youth unemploy­ment in the Union, therefore, seems far more serious for those in their early 20s than for those younger, who have tended to be the main target of policy.
var erhvervsfrekvensen blandt de helt unge faldet til 34%, og hele nedgangen kunne tilskrives lavere arbejdsløshed, medens den del, der var i beskæftigelse, forblev uæn­dret.
In 1987, 37% of teenagers were classed as being economically active — 28% employed and 9% unemployed (Graph 75). By 1990, the teenage participation rate had fallen to 34%, all of the fall being due to lower un­employment, the proportion in work remaining the same.
I 1994 var erhvervsfrekven­sen nede på 28%, hvilket i vidt omfang skyldtes et kraftigt fald i beskæftigelsen til kun 22% af al­dersgruppen fra 15 til 19 år.
By 1994, the participation rate was down to 28%, largely reflecting a large fall in em­ployment to only 22% of teenage population.
Den andel, der var arbejdsløs, voksede kun ganske lidt.
The proportion unem­ployed increased only very slightly.
Erhvervsfrekvens og uddannelsesfrekvens
Participation in the labour force and in education and training
I samtlige EU­lande, bortset fra Grækenland, var erhvervsfrekven­sen lavere i 1994 end i 1987.
Apart from in Greece, in all Member States participation rates were lower in 1994 than in 1987.
Men i modsætning til gruppen af helt unge steg erhvervsfrekvensen for de 20­24­årige ganske lidt mellem 1987 og 1990 i fem lande — Tysk­land, Spanien, Italien, Portugal og Storbritannien — og beskæftigel­sesfrekvensen steg endnu mere, hvilket måske kan tilskrives selve den tilskyndelse, der ligger i øgede muligheder for at finde et job.
How­ever, in contrast to teenagers, participation rates increased slightly between 1987 and 1990 in five countries — Germany, Spain, Italy, Portugal and the UK — and employment rates more so, reflect­ing perhaps the inducement effect of the increased chances of finding a job.
I alle disse lande faldt erhvervsfrekven­sen markant mellem 1990 og 1994, ligesom det var tilfældet i en række andre EU­lande — i Frankrig fra 71% til 62%.
In each of these countries, participation rates fell significantly between 1990 and 1994, as they did in a number of other Member States — in France from 71% to 62%.
Faldet i erhvervsfrekvensen var fælles for alle EU­landene, bortset fra Nederlandene, hvor den forblev uændret.
The fall in participation was general to all Member States except for the Netherlands, where it remained unchanged.
I de fleste lande blev ned­gangen endnu mere udtalt efter 1990.
Moreover, in most coun­tries, the decline accelerated after 1990.
De største fald kunne regi­streres i Portugal og Frankrig, hvor erhvervsfrekvensen faldt med henholdsvis 20 procentpoint og 10 procentpoint, men der var også tale om fald på næsten 10 procentpoint i Irland og Storbri­tannien.
The biggest falls occurred in Portugal and France, where partici­pation rates fell by 20 percentage points and 10 percentage points, respectively, though falls of almost 10 percentage points were also recorded in Ireland and the UK.
Mønsteret for de unge mellem 20 og 24 år var det samme, idet erhvervsfrekvensen for denne aldersgruppe faldt ganske lidt mellem 1987 og 1990 — kun med
From a policy perspective, it is important to clarify the extent to which both low rates of partici­pation of young people in the labour force and their decline over time are related to increased numbers staying in education and training as opposed to high levels of genuine inactivity in its fullest sense.
I perioden fra 1987 til 1994 faldt erhvervsfrekvensen ganske meget både for de helt unge og for de unge mellem 20 og 24 år i hele EU, men dog mere i de senere år med reces­sion end i de foregående år med vækst.
Over the period 1987 to 1994, activ­ity rates for both teenagers and young people aged 20­24 fell signifi­cantly across the Union, more during the later years of recession than in
11994 var 73% af de helt unge i EU klassificeret som økonomisk inak­tive.
In 1994, 73% of teenagers in the Union were classified as economi­cally inactive.
Det store flertal af disse, nem­lig 95%, var imidlertid under fuldtidsuddannelse.
The vast majority of these, 95%, however, were in full­time education.
I praksis har faldet i erhvervsfrekvens (dvs. stigningen i erhvervsinaktivitet) siden 1983 været ledsaget af en stigning af tilsvarende omfang i til­gangen til fuldtidsuddannelse.
In practice, the reduction in participation (ie rise in inactivity) since 1987 has been accompanied by an increase of equal proportions in the flows into
I Grækenland, Spanien og Portugal, hvor den andel af de erhvervsinak­tive unge, der var under uddannel­
The pattern among those aged 20­24 was similar, participation rates falling very slightly between 1987 and 1990 — by 7, percentage point only — as a result of a drop in the proportion unemployed,
Erhvervsfrekvensen for 15-19-årige i EU landene, 1987,1990 og 1994
Activity rates for young people aged 20­24 in Member States, 1987, 1990 and 1994
Erhvervsfrekvensen for 20-24-årige i EU landene, 1987,1990 og 1994
Activity rates for teenagers aged 15­19 in Member States, 1987,1990 and 1994
¡Arbejdsløse
I Unemployed
Kapitel 4 Udviklingen i arbejdsløsheden i EU-landene følger af forgæves at have søgt ar bejde i måneder eller endog år.
For the employee, there is the sense of disillusion and loss of confidence and motivation which results from vainly searching for a job for months or even years.
se, havde været forholdsvis lille, oversteg tilgangen til uddannelse stigningen i erhvervsinaktivitet.
full­time education. In Greece, Spain and Portugal, where the proportion of the inactive in education or train­ing had been relatively low, the flow into education exceeded the rise in inactivity.
Det samme var tilfældet i Belgien, Tyskland og Nederlandene, hvor andelen af erhvervsinaktive under uddannelse i forvejen var lav.
This was also the case in Belgium, Germany and the Netherlands, where the proportion of the inactive in education was already low.
I Danmark, Irland og Storbritannien faldt andelen af erhvervsinaktive unge under fuldtidsuddannelse imidlertid i denne periode, og især efter 1990 (figur 77).
In Denmark, Ireland and the UK, however, the proportion of inactive young people in full­time education declined between these two years, especially after 1990 (Graph 77).
I Frankrig og især i Portugal steg den dog langt mere.
In France and Portugal, in particular, it rose by much more.
I modsætning til situationen for de helt unge var der, når man ser bort fra Grækenland og Italien, hvor tallene nærmede sig 15%, ingen større forskelle mellem de sydlige og de nordlige EU-lande med hensyn til andelen af helt inaktive unge i 1994.
In contrast to the situation for teenagers, there were no marked differences between the South and the North of the Union in 1994 in the rates of full inactivity, Greece and Italy apart, where the rates approached 15%.
Udviklingen tyder på, at det i de fleste lande er de ældre arbejdsløse, som er mest udsat for risikoen for langtidsledighed, og det kan få stor indvirkning på deres beslutning om at forblive i arbejdsstyrken.
The evidence indicates that in most countries it is the older people who become unemployed who are most at risk of long­term unemployment and this may significantly affect their decision to remain in the la­bour force.
I mange tilfælde kan nogle af dem, der nærmer sig pensionsalderen, blive tilskyndet til at lade sig pensionere tidligere, hvis deres chancer for at finde beskæftigelse er ringe.
In many cases, those on the verge of pensionable age may well be pushed into early retire­ment if their chances of finding employment are poor.
Landtidsledigheden
Long­term unemployment
På trods af stigningerne i de seneste år kunne de højeste tal for total erhvervsinaktivitet blandt helt unge i 1994 registreres i de fire sydlige EU-lande tillige med Dan mark og Storbritannien, hvor ca. 5% af den pågældende aldersgrup pe hverken var med i arbejdsstyrken eller under uddannelse.
Despite the increases which have occurred in recent years, the hig­hest rates of full inactivity among teenagers in 1994 were in the four Southern Member States, together with Denmark and the UK, where around 5% of the age group were neither in the labour force nor in education or training.
I den nordlige del af EU var andelen, når man ser bort fra de to nævnte lande, 2% eller derunder.
In the North of the Union, these two countries apart, the proportion was 2% or less.
11994 havde 47% af de arbejdsløse mænd og 50% af de arbejdsløse kvinder i EU ikke haft arbejde i et år, mens over halvdelen af disse (26% af mændene og 29% af kvin derne) ikke havde haft arbejde i to år.
Of greater concern, perhaps is the high proportion of young adults of 20 and over who were neither work­ing nor in education.
De hidtidige erfaringer tyder på, at en meget stor del af dem, der i øjeblikket er arbejdsløse i EU, vil for blive uden arbejde i længere tid, i hvert fald et år eller mere og i man ge tilfælde endnu længere.
On past experience, a substantial proportion of the unemployed in the Union at present will remain out of work for a long period of time, at least a year or more and in many cases, longer.
I 1994 havde ca. 48% af de arbejdsløse væ ret uden arbejde i mindst et år, og denne andel er kun faldet ganske lidt i det seneste tiår.
In 1994, around 48% of the unemployed had been out of work for at least a year, a proportion which has fallen only slightly over
Langtidsledigheden har tilsyneladende ikke meget at gøre med den samlede arbejdsløshed.
On average, men and women are affected to a similar degree by long­term unemployment.
Belgien, Nederlandene og Storbritannien havde alle en arbejdsløshedsprocent under gennemsnittet i 1994, og
In 1994, 47% of unemployed men in the Union and 50% of unemployed women had not worked for a year or more, while more than half of these (26% of men and 29%' of women) had not had a job for two years or more. Moreover,
78 Andelen af erhvervsinaktive 20­24­årige i EU
Inactivity rates for teenagers aged 1519 in Member States, 1987, 1990 and 1994
Andelen af erhvervsinaktive 15-19-årige i EU landene, 1987, 1990 og 1994 landene, 1987, 1990 og 1994
Inactivity rates for young people aged 2024 in Member States, 1987,1990 and 1994
% af alle 20­24­årige
% population 2024
D Erhvervsinaktive Under uddannelse -, 45
M education
D Erhvervsinaktive■ Under uddannelse
D Inactive ■ In education
Langtidsledigheden efter varighed i EU landene, 1994
Incidence of longterm unemployment by duration in Member States, 1994
% af alle arbejdsløse alligevel var langtidsledigheden — i førstnævnte land især blandt kvin­derne og i de to sidstnævnte især blandt mændene — forholdsvis høj (over 50%).
9% of unemployed men and 10% of unemployed women had been out of work for at least four years (Graph 79 — there are no com­parable data for Austria and Finland).
Arbejdsløshed og langtidsledighed i EU landene, 1987, 1990 og 1994
Unemployment and longterm unemployment rates in Member States, 1987,1990 and 1994
Der er — ikke overraskende — en nær sammenhæng mellem lang­tidsledighed — hvor de jobsøgende ikke har haft arbejde i et år — og meget langvarig arbejdsløshed — hvor de ikke har haft arbejde i over to år.
Not surprisingly, there is a close relationship between long­term un­employment — where job seekers have not worked in a year — and very long­term unemployment — where they have not worked in two years.