natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D% af bruttoløn ■ % af arbejdskraftomkostninger
Since, as noted at the outset, the main focus of concern about the level of labour costs relates to those with relatively few skills who are
For arbejdstagere på samme lønni­veau med en ægtefælle uden egen indkomst og børn var marginal­trækket lavere end for ugifte i otte af de tolv EU­lande i 1993 og ens i fire lande — Danmark, Græken­land, Portugal og Storbritannien (figur 121). Forskellen i marginal­træk er mest markant i Irland, hvor det var godt 40% for et par med to børn på dette lønniveau sammenholdt med godt 60% for en ugift, og Luxembourg, hvor det kun var ca. 25% sammenholdt med 50% for en ugift.
Partly because of this, the total de duction of social contributions and taxes in the UK for a single person on this level of earnings was markedly lower than anywhere else in the Union, at just over 22% of labour costs (Graph 116).
11993 var det for en person med en gennemsnitsløn og med to børn ca. 35%, og det var lavere end i noget europæisk land, bortset fra Luxembourg.
Deductions in the US for someone on 50% of average earnings are some what less than they are in Denmark, but the difference is not substantial.
Kapitel 1 Arbejdskraftomkostninger, sociale bidrag og beskæftigelse
Section 1 Labour costs, social charges and employment
Kun i tre lande — Grækenland, Spanien og Portugal — tre af de mindst udviklede lande i EU, var marginaltrækket under 40% (i de to førstnævnte lande un­der 35%).
This level of deduction is around the same as in France, if housing benefits are taken into ac­count, slightly lower than that in Greece but above that in five other Member States.
Storbritannien — var marginal­trækket imidlertid højere (figur 123).
likely to earn less than 50% of the average wage for a male worker in manufacturing.
Det var specielt tilfældet i de to sidstnævnte lande, hvor samspil­let mellem skat og de sociale ydel­ser, som har til formål at opretholde indkomsten på et acceptabelt ni­veau, førte til meget høje marginal­træk for folk i arbejde.
Nevertheless, a significant proportion of women, as well as young people, will have earnings below this in most Member States. The comparative pattern of tax and contribution rates as between Member States, however, does not change greatly if the calculations are carried out for even lower earnings levels.
Marginaltrækket i USA for en til­svarende arbejdstager var ca. 40%, hvilket var det samme som i Lu­xembourg og lavere end i alle de øvrige EU­lande, bortset fra Græ­kenland, Spanien og Portugal.
This is substantially less than the rate in the US, which remains at around 30% in 1993 (or just over 25% if health care insurance is excluded).
Navnlig er marginaltrækket i visse lande lavere ved lavtlønnede job end ved bedre lønnede job, mens det i andre lande er højere, men det afhænger i vidt omfang af individu­elle omstændigheder og familie­mæssig status.
The effect of differences in family circumstances
I Luxembourg resulterede dette i et marginaltræk på over 100% i for­hold til arbejdskraftomkost­ningerne for en arbejdstager i denne situation.
This assumes, however, that em­ployers pay health care insurance costs.
Det vil med andre ord sige, at en lønstigning for perso­ner med en løn på det halve af gen­nemsnitslønnen medførte, at mere end hele den dermed forbundne stigning i arbejdskraftomkostnin­gerne blev opslugt af skatter og so­ciale bidrag, og at arbejdstagerens disponible indkomst blev reduceret en smule.
If they do not the overall de­duction in the US amounted to just under 30% of labour costs in 1993, on a par with Spain, Ireland, Luxembourg and Portugal.
Årsagen hertil er, at man i Luxembourg er garanteret en mi­nimumsindkomst via ordningen med supplerende socialhjælp, hvil­ket betyder, at ændringer i lønnen under minimumsniveauet ikke på­virker indkomsten (bortset fra, at
In this case, however, employees would have to pay their own health insur­ance which would reduce their disposable income accordingly.
Medregner man forskelle i familie­mæssig status, ændres det kompa­rative billede ganske væsentligt. I syv EU­lande var marginaltrækket i 1993 for en arbejdstager med en løn på det halve af gennemsnits­lønnen og med to børn lavere end for en ugift person, i nogle tilfælde dog kun ganske lidt, men i Frankrig og Irland ganske meget (ca. 25 pro­centpoint i sidstnævnte land).
At 40% of the average wage, for example, total deductions for a single person still amounted to around 40% of labour costs in 1993, in Belgium, Italy and France, if housing benefits are ignored (a high proportion of women and young people are probably not eligible for such benefits because housing costs are paid by their parents or hus­bands), and to around 35% in Denmark, Germany, Greece and the Netherlands.
I tre lande — Italien, Luxembourg og
Relatively few men, at least of 25 and over and working full­time, are
Marginalfradrag for et par med 2 børn og en gennemsnitsløn i EU landene og USA, 1993
Average deduction rate for a single person at 50% of the average wage in Member States and US, 1993
% af bruttoløn / arbejdskraftomkostninger
% total labour cost
D % af bruttoløn ■ % af arbejdskraftomkostninger
Never­theless, many will also be people with dependants for whom the amount of labour costs paid in tax and social contributions will be somewhat different.
En anden årsag til det høje margi­naltræk i Storbritannien er bolig­ydelserne, som skal dække en del af de lavtlønnedes boligudgifter.
As for someone on average ear­nings, the effect of taking account of family circumstances is generally to narrow the extent of differences in combined tax and contribution de­duction rates which exist across the Union.
Ved en husleje på et gennemsnitsniveau (25­30% af bruttolønnen) betyder en ændring i retten til boligydelse en forhøjelse af marginaltrækket med ca. 7%. For lavtlønnede arbejdstagere med familie kan trækket under bestemte omstæn­digheder — og det er på ingen måde unormalt — blive endnu større.
In the case of a worker on 50% of the average wage with a dependent spouse as compared with a single person, the amount of deductions paid out of total labour costs in 1993 is reduced par­ticularly significantly in Denmark and Germany from over 40% to around 30%, while in Belgium and the Netherlands, it is reduced from around 45% to under 40% and in Italy, from over 40%« to under 35%
Kapitel 1 Arbejdskraftomkostninger, sociale bidrag og beskæftigelse
Section 1 Labour costs, social charges and employment amounting to around 5% of dispos­able income).
Samtidig må det dog erkendes, at kun ca. 35.000 personer, dvs. langt under 0,5% af arbejdsstyrken, har et marginal træk på 90% eller derover.
Though it is also re­duced in Ireland and the UK to below 20%, it remains broadly un­hanged in Greece, Spain, Luxembourg and Portugal, coun­tries with low deduction rates for single workers.
I Belgien nåede det op på godt 74% af lønnen ved en løn på det tredobbelte af gennemsnittet og derover, hvilket var det højeste på de høje indkomstniveauer i hele EU (figur 124).
In the US, the rate of deduction is also lower for a worker on half aver­age earnings with a dependent spouse than for a single person, at around 24% of labour costs, less than in all countries in the Union, except Ireland and the UK.
I Danmark nåede marginaltrækket op på knap 70% ved lønninger lige over gennemsnitslønnen for en ugift arbejdstager og ved en løn på godt halvanden gang gennemsnitslønnen for en gift arbejdstager med børn, hvorefter det forblev konstant (figur 125).
20% of labour costs or below in Belgium, Denmark and Germany and lowered even further below 20% in Ireland, Luxembourg and the UK, while in the Netherlands and Italy, it reduced it below 25%, to a level similar to that in Spain (Graph 118).
Her var marginaltræk ket i visse tilfælde næsten lige så højt ved lønninger under gennem snittet på grund af den måde, hvor på boligydelserne beregnes.
This left only Greece and France of the Member States with total deductions of more than 25% of labour costs (34% and 28%, respectively) for someone in these circumstances, and the only coun­tries in the Union apart from Spain and Italy with deductions at a significantly higher rate than in the US.
I USA opererer man hverken med boligydelser eller børneydelser, men personer med meget lave ind komster er berettigede til "food stamps", som har til formål at dække en del af deres basale behov, herunder boligudgifter, og som til dels afhænger af familiens størrelse.
Because, with the exception of the UK, these countries have relatively high rates of tax, taking account of housing benefits tends further to narrow the extent of differences between countries.
Reduktionen af disse ydelser med stigende løn betød en forøgelse af marginal trækket ved indkomster på det halve af gennemsnitslønnen på godt 20% i 1993 for en arbejdstager med to børn. Resultatet var, at marginaltrækket i dette tilfælde kom op på ca. 55%, og det var mere end i alle EU-lande, bortset fra Dan mark, Italien, Luxembourg og Stor britannien.
In France, the net deduction from labour costs is reduced in 1993 to below 30% and in Denmark to just over 25% for a couple on 50% of the average wage, assuming they have an average level of rent — ie to a level below Spain and Portugal — in the Netherlands to around 30%, the same level as in Spain, and in the UK, to below 15%.
Den måde, boligydelserne fungerer på, har også indvirkning på marginaltrækket i andre lande.
The difference with the com­parative picture for a single worker on average earnings is striking.
I Dan mark og Tyskland havde boligydelserne lige så stor betydning som i Storbritannien, idet de forhøjede marginaltrækket med ca. 7% for familier med en indkomst på 50% af gennemsnitslønnen, mens de i Frankrig og Nederlandene kun betød en forhøjelse på 3-4%.
While in Greece and Spain, the difference between labour costs and the disposable income received by such a worker was among the smallest in the Union in 1993, for a
Frankrig, Irland, Luxembourg og Nederlandene falder i vidt omfang ind under sidst nævnte kategori.
Including children in the compari­son makes an even greater difference.
Resultatet er, at marginaltrækket svarer til gennemsnitstrækket på et langt stykke af lønskalaen i de fleste lande, og for størsteparten affolk i be skæftigelse er der ikke stor forskel på marginaltrækprocenterne.
The payment of child allowances to a worker with two children on 50% of average earnings reduced the overall net deduction of tax and contributions in 1993 to
I Tyskland betød reduktionen af børneydelser ne, når lønnen stiger, en stigning på over 10% i marginaltrækket for en familie med to børn med en ind komst på det halve af gennemsnitslønnen.
In Luxembourg, moreover, a worker on this level of earnings with a dependent spouse is eligible for complementary social assist­ance even though in paid employment.
I Spanien får det gradvise bortfald af retten til børneydelser ved en indkomst på godt 60% af gennemsnitslønnen marginaltræk ket til at stige med over 20% i denne situation, medens den gradvise re duktion af børneydelserne i Italien øger marginaltrækket med maksimalt ca. 8% ved en indkomst på godt 80% af gennemsnitslønnen.
This effectively sets a floor on their level of disposable income and, in 1993, added some 20% to their net wage, so offsetting virtually all of the contributions and income tax payable.
10Q% af arbejdskraftomkostningerne
Average deduction rate for a couple at 50% of the average wage in Member States and US, 1993
% af arbejdskraftomkostningerne
% total labour cost
% at arbejdskraftomkostningerne
designed to bring their disposable income up to an acceptable level.
-. % af arbejdskraftomkostningerne
As a result, they have in some degree relieved employers of the task of ensuring acceptable wage rates.
Gennemsnitsfradrag og marginalfradrag for en ugift arbejdstager og et par med 2 børn i EU landene, 1993
The analysis is based on the aver­age gross hourly earnings of women manual workers in industry in 1993 as compiled by Eurostat, these
% af arbejdskraftomkostningerne
Section 1 Labour costs, social charges and employment in Greece and 1% in Italy to 4% in Luxembourg and the UK and 5% in Ireland, with the difference in the other countries in each case being between 2% and 3% of labour costs.
% af arbejdskraftomkostningerne
% labour cost of a single "man on average earnings
% al gennemsnitslonnen
Marginal rates on low paid jobs
Kapitel 1 Arbejdskraftomkostninger, sociale bidrag og beskæftigelse indkomster, og for et par med børn var det højest ved de lave lønninger, hvilket i begge tilfælde skyldes den måde, skattesystemet er struktureret på (figur 129).
States, except Denmark, Italy, Luxembourg and the UK.
I Italien var marginaltrækket for en ugift stort set det samme ved lave lønninger som ved høje lønninger, mens det for en arbejdstager med børn var højest ved lønninger under gennemsnittet (figur 134).
Marginal tax rates at different wage levels marginal deduction rate in Denmark for a family with two children at 90% of the average wage, 18% at 70% of the average wage in the Netherlands and 22% for a couple without child ren at 50% of the average wage in the UK.) families whose income falls below a certain level.
med forskellig familiemæssig sta tus, ændres billedet radikalt. Lande som Grækenland og Spanien, der opererer med lave fradrag for en ugift arbejdstager med en gennem snitsløn, har nogle af de højeste fradrag i EU for lavtlønnede ar bejdstagere med familie, og lande som Belgien, Danmark og Tyskland opererer med fradrag, der stort set er de samme som i USA, mens ni veauet i Frankrig i Luxembourg og Storbritannien er væsentligt lave re.
In order to maintain some incentives, however, the marginal rate of benefit is less than 100%, so that as income increases, payment is reduced by less than in proportion to the rise (in practice, the taper is 70%) and the worker is better off by earning more.
I Luxembourg var marginaltrækket for en arbejdstager med forsørgerpligt som nævnt langt højere ved lave lønninger end ved højere lønninger, men for en ugift person svingede det ganske meget og var generelt højest ved lønninger lige over gennemsnittet (figur 130).
Since income tax systems in the Union tend to be progressive in the sense that the schedule of tax rates rise with earnings, it might be expected that the overall marginal rate of deduction from labour costs would also rise as wages went up.
I Storbritannien var marginaltræk ket for en ugift lavtlønnet — med en løn på under 80% af gennemsnitslønnen — lige så høj som allerøverst på indkomstskalaen og lavest ved lønninger på ca. halv anden gang gennemsnitslønnen på grund af loftet over arbejdstagernes sociale bidrag.
In practice, there is no general tend ency for this to be the case, partly because of the effects of benefits and allowances at the bottom end of the income scale, discussed above, partly because of the capping of social contributions in many countries at higher earnings levels, and partly because the income tax system in many cases is not all that progressive.
For en arbejdstager med forsørgerpligt var marginal trækket som nævnt væsentligt højere ved lave lønninger end ved højere (figur 135).
As a result, marginal deduction rates are similar to average rates over much of the earnings range in most countries and for most people in employment, deduction rates do not differ a great deal.
Endelig var der heller ikke i USA — ligesom i mange europæiske lande — noget klart mønster i forholdet mellem marginaltrækket og lønniveauet. Marginaltrækket var højest for en ugift person ved en løn lige over gennemsnittet og for en ar bejdstager med to børn ved lave løn ninger (figur 136).
In addition, in some countries, the amounts of child allowance paid varies with earnings, especially at the bottom end of the scale (which is similar to the UK family credit scheme, though the sums involved tend to be smaller and are not confined to those in work).
I Nederlandene var marginaltræk ket for en ugift person stort set det samme ved en gennemsnitsløn som ved højere indkomstniveauer, men højere end ved niveauer på ca. halv anden gang gennemsnittet.
In Germany, the reduction in allowances as earn ings increase added over 10% to the marginal deduction rate for a family with two children at half the average wage.
For et par med børn var marginaltrækket højest for de lavestlønnede — på grund af boligydelserne — og derefter i vidt omfang konstant ved løn ninger over gennemsnittet, bortset fra at det faldt ved de samme lønniveauer som for ugifte (figur 131).
In Spain, the phasing out of child allowances at just over 60% of average earnings pushes up the marginal deduction rate at this point by over 20%, while in Italy, the gradual reduction in allowances adds a maximum of about 8% to the marginal rate at just over 80% of the average wage.
I begge de to sidstnævnte lande af spejler marginaltrækkene ved løn ninger over gennemsnittet til dels det forhold, at der er sat loft over, hvor store sociale bidrag såvel ar bejdsgivere som arbejdstagere kan komme til at betale.
In all other Member States, child allowances tend to be a flatrate, though in some countries they vary with the number of children, which in itself serves to increase the marginal deduction rate (ie allow ances decline in relation to earnings as the latter rise).
I Spanien var marginaltrækket i de fleste tilfælde højere for folk med lønninger omkring gennemsnittet end i henholdsvis toppen og bunden af indkomstskalaen (figur 132).
Only in four Member States — Belgium, Denmark, Greece and Portugal — did the overall marginal rate of deduction in relation to labour costs generally increase in 1993 as earnings rose.
Et afgørende politisk spørgsmål er her, hvorvidt det i forbindelse med skattesystemets indvirkning på op rettelsen af nye arbejdspladser er omfanget af de byrder, som arbejdsgiverne skal bære direkte, som har størst betydning, eller hvorvidt det er det samlede fradrag i omkostningerne ved at beskæftige en person. Det er på ingen måde simpelt at besvare.
A second reason for the high margi nal rate in the UK is the operation of housing benefits which cover part of the accommodation expenses of people on low earnings. At an average level of rent (25-30% of gross earnings), the change in housing benefit entitlement adds around 7% to the marginal deduction rate.
Selv om arbejdsgiverbidragene er det mest mærkbare element for arbejdsgivernes vedkommende, fordi de skal lægges direkte til den bruttoløn, der udbetales til arbejdstageren, vil størrelsen af det beløb, der trækkes fra bruttolønnen, og den disponible indkomst, som ar bejdstagerne rent faktisk får med hjem i lommen, være afgørende for, hvor stor en bruttoløn de er villige til at arbejde for, og dermed også hvor meget arbejdsgiverne er nødsaget til at betale.
Accord ing to calculations made by the Department of Social Security in the UK, if relief for the Community Charge as well as rent rebates is taken into account, the marginal de duction rate for a worker on around half average earnings below with families of one or two children can be around 95-96% and at critical points where eligibility for rent rebate is lost can be over 130%.
Det vil med andre ord sige, at det samlede beløb, der skal fratrækkes — dvs. både det, arbejdsgiverne skal betale, og det arbejdstagerne selv skal betale ud af bruttolønnen — formentlig vil have stor betydning for lønniveauet og niveauet for arbejdskraftomkost ningerne og dermed også for oprettelsen af nye arbejdspladser.
At the same time, it has to be recognised that only around 35 thousand people, well under '/· > % of the work force, have marginal deduction rates of 90% or above.
For de tre øvrige EU-lande — Tyskland, Italien og Storbritannien — var marginaltrækket generelt høje re for de lavtlønnede end for de højt lønnede.
In Belgium, it reached a level of just over 74% at earnings of three times the average and above, the highest at high income levels in the Union (Graph 124).
Der kan drages en række konklusioner af ovenstående analyse af po tentiel betydning for de politiske overvejelser.
The operation of housing benefit schemes also affects marginal deduction rates in other countries.
For det første gælder det, at de sociale bidrag, som ar bejdsgiverne skal betale, varierer ganske betydeligt i omfang mellem EU-landene — i realiteten mere end mellem EU og USA og Japan — men forskellen i det samlede fradrag i arbejdskraftomkostningerne — dvs. skat og bidrag, som arbejdstagerne skal betale, plus de bidrag, arbejdsgiverne skal betale — er langt mindre.
In Denmark and Germany, they were of the same order of importance as in the UK, adding some 7% to the marginal rate for families on 50% of the average wage, while in France and the Netherlands, they were slightly less important, adding 3-4%. (At different wage levels, however, they can be much more important, adding, for example, 15% to the
Hvis man ikke begrænser sammen ligningen til gennemsnitslønningerne, men også tager hensyn til de ganske store forskelle, der gør sig gældende for trækket ved forskelli ge lønniveauer og for arbejdstagere
Although in the US there are no housing benefits as such or child allowances, people on very low in comes are entitled to food stamps which are intended to cover part of their basic needs, including housing costs, and which are related in part to family size.
På samme måde har størrelsen af arbejdsgiverbidragene i forhold til andre fradrag nok mere betydning for lønnens størrelse i forhold til arbejdskraftomkostningerne end for størrelsen af arbejdskraftomkostningerne i sig selv.
The reduction in these as earnings increased was responsible for increasing the marginal rate of deduction at half average wages by just over 20% in 1993 for a worker with two children.
Det vil med andre ord sige, at jo mere staten
As a result, the marginal rate in this case was pushed up to around 55%, higher than in all European Union Member
I Tyskland lå det højeste marginal træk både for ugifte og for par med to børn ved lønniveauer under gen nemsnittet i 1993.
In Denmark, the rate reached just under 70% on earnings of just above the average for a single worker and at just over l'A times the average for a married worker with children and then remained constant (Graph 125).
For sidstnævnte kategori lå det laveste marginal træk, under 30%, ved lønninger lige under det dobbelte af gennemsnitslønnen (figur 133).
Here, however, the marginal rate was almost as high, because of the operation of housing benefits,
Kapitel 1 Arbejdskraftomkostninger, sociale bidrag og beskæftigelse opkræver fra arbejdsgiverne, jo la vere vil niveauet for bruttolønnen normalt være.
Section 1 Labour costs, social charges and employment
Det gælder dog i langt højere grad for arbejdstagere med familie end for ugifte, som udgør størsteparten af de unge, der søger job for første gang.
Average and marginal deduction rates for a single employee and a couple with 2 children in Member States, 1993
Kapitel 1 Arbejdskraftomkostninger, sociale bidrag og beskæftigelse
I ' -f Average rale, couple* - - - Marginal rale, couple
Konklusioner fra Det Europæiske Råd i Essen: 'Ύεά hjælp af de første rapporter undersøges .... sammenhængene mellem økonomisk vækst og miljøet og konsekvenserne heraf for den økonomiske politik.
40 50 60 70 80 90 100 110 ι.Ό 130 140 ISO 160 175 200 ?50 300 350 400 'Average rate negative below 50% average wage % average wage
Det på peges også i traktaten (artikel 130 R).
.% labour cost
Det gælder specielt emissioner fra fossilt brændsel, som i form af kuldioxid (C02) er den vig muligheder.
■ Average rate, single -Marginal rate, single
Men alt andet er ikke lige.
„.% labour cost
Desuden gælder det, at mens det er forholdsvis let at pege på taberne, vil fordelene normalt være mere difuse og uhåndgribelige. ge.
Section 1 Labour costs, social charges and employment
Til gengæld vil der i et vist omfang blive tale om en anden form for job, som også vil kræve andre færdigheder og kvalifikationer, og de vil ikke nødvendigvis ligge samme sted rent geografisk.
Average and marginal deduction rates for a single employee and a couple with 2 children in Member States, 1993
Konkurrenceevnen og miljøet
131 Netherlands