natgillin/translations-raw huggingface dataset:
MARTINSTAL VÆRKER
OPEN HEARTH STEELWORKS
Beregnede udgift« r (påbegyndte og besluttede investerin ger)
Estimated expenditure (projects in progress, and approved)
Invest sringsudgifter efter områder
Capi tal expenditure by regions
Områder pr. 1.1.1977 for pr. 1.1. 1976 for
Region on Jan.1, 1977 for on Jan.
Investeringsudgifter efter valseværkskategorier i' mio ERE
Capital expenditure by type of mill million EUA
Anlæg ril strengstøbning
Continuous casting plants
Faktiske udgiftei
Actual expenditure
Investeringsudgifter efter kategorier
Capital expenditure by sector million EVA
FLADSTAL-VALSEVÆRKER
FLAT PRODUCT MILLS
Investeringsudgifter efter kategorier i mio ERE
Capital expenditure by sectors million EUA
F aktiske udgifte
Actual expenditure
Nordtvskland
Northern Germany
(allerede indbefattet i udgifterne til fladstålvalsegader, tabel 30)
(already included in capital expenditure for flat product mills: Table 30)
Investeringsudgifter efter områder
Capital expenditure by regions nillion EUA
Beregnede udgifte r (påbegyndte og besluttede investerin ger)
Estimated expenditure (projects in progress, and approved)
Produktion og produktionsmuligheder efter områder
Production and production potential by regions tillion tonnes
Prodi iktionsmuligheder
Production potential
Visse b eslutninger truffet siden undersøgelsesdata en i forbindelse m eddennuværendt strukturering i dt n franske jern-og stålindustri kunn e bringe produkti insmulighedernc for rås tål op pa et niveau i nærheden af 33 mil ioner tons i 1980
Certain decisions taken since the date of the survey in the framework of the current restructuring of the French steel industry could reduce French crude steel production potential in 1980 to a level of about 33 m. tonnes.
Undersøgelsesår
Year ot inquiry
Produktionsmuligheder, efter fremstillingsmade
Production
De enkelte fremstillingsmåders andel af stålproduktionen
Shares of the different steelmaking processes in 1960, 1976, 1980
Produktionsmuligheder muligheder
Actual production
LD, KALDO OG ANDRE STÅLVÆRKER
LD, KALDO AND OTHER STEELS
Produktion og produktionsmuligheder efter omrader
Production and production potential by regions million tonnes
1 alt EUR 6
Total EUR 6
Skotland Wales Nordengland England - andre regioner
Wales Northern England England - other regions
Produktion og produktionsmuligheder
Produi :tion and pro duction pote ntial million tonnes
Produktion og produktionsmuligheder efter områder
Production and production potential by regions nillion tonnes
Prodi ktionsmuligheder
Production potential
PLADER 5s 3 mm (INKLUSIVE UNIVERSALPLADER) PLADER)
PLATE Ss 3 mm (INCLUDING WIDE FLATS)
Der forenede Kongerige ....
United Kingdom
VARMTVALSEDE PLADER < 3 mm1) Produktion
HOT-ROLLED SHEET < 3 mml Production
England ­ andre regüoner»^
England ­ other regions
FLADSTÅL
FLAT PRODUCTS *
VALSEDE FÆRDIGPRODUKTER ­I ALT !)
TOTAL FINISHED ROLLED PRODUCTS ι
Uden roils færdigprodukter.
Excep t coils - finished products.
Årlige gennemsnitlige vækstrater for forskellige valsede faerdigprodukter
Actual and expected rates of growth of production potential for finished steel products
Årlig gen­nemsnit­ d
Average cumu­lative annual move­ment %
Hg vækstrate t) t) t) t) t)
Average cumu­lative annual move­ment %
Profilstål i alt Eur 6 Eur 9
Total sections Eur 6 Eur 9
Bånd til fremstilling af rør
Hoop strip for tubemaking
Varmtvalsede plader < 3 mm1 3,0
Hot­rolled sheet under 3 mm '
Koldtvalsede plader < 3 mm ') .. Eur 6 Eur 9 57,5
Cold­rolled sheet under 3 mm ' .. Eur 6 Eur 9
Valsede færdigprodukter i alt ') Eur 6 Eur 9
Total finished rolled products · Eur 6 Eur 9
Coils­færdigprodukter i alt
Coils­finished products
Eksklusive coils­færdigprodukter Ingen oplysninger for hånden,
Exclusive of coils rating as end products. Figures not available.
TABEL 59 Forhold mellem faktisk produktion og produktionsmulighederne i Fællesskabet siden 1960 ')
TABLE 59 Movement by stages in production since 1960 '
Til og med 1972 gælder tallene kun for Fællesskaber i dets oprindelige form.
Up to and including 1972, Community in its original form only.
Undtagen coils-færdigprodukter.
Except coils finished products.
UDNYTTELSESGRAD AF PRODUKTIONSMULIGHEDERNE MULIGHEDERNE
Production
Efter produktionsstadier og lande 1976
By stages of production and countries 1976 in %
Varmtvalsede plader
Open hearth
Koldtvalsede plader
Heavy sections
LD, Kaldo og andre alt
Kaldo and others
Valsede færdig produkter i alt
Coldreduced sheet < 3 mm Total (excl. coils finished produas)
Danmark
Den mark
Investeringer i Fællesskabets kul- og stålindustrier
Investment In the Community coalmining and iron and steel industries
Vedlagte rapport er udarbejdet på grundlag af resultaterne fra 1977-undersøgelsen af investeringer i Fællesskabets kul- og stålindustrier.
The attached report has been prepared on the results of the 1977 survey of investments in the Community coal and steel industries.
— kulmlneindustrien; — koksværker og briketfabrikker; — jernminer; — jern- og stålindustrien.
— the coalmining industry; — coking and briquetting plants; — Iron ore mines; — iron and steel industry.
I bilaget til rapporten findes en forklaring af de definitioner, der er anvendt i undersøgelsen, samt tabeller, der giver en fuldstændig analyse af resultaterne af undersøgelsen, Inklusive tabeller over investeringsudgifter og produktionsmuligheder, efter region og efter anlægstyper for alle sektorer og kategorier af kul- og stålprodukter, der falder ind under EKSF-traktaten.
The annex to the report contains a statement of the definitions under which the survey was carried out, together with tables giving a complete analysis of the results of the survey, including tables of capital expenditure and production potential byregion and by category of plant for all sectors and categories of coal and steel products falling within the ECSC Treaty.
Fællesskabers officielle
Publications of the European
Et program for forskning, teknologisk udvikling og demonstration under det femte rammeprogram
A programme of research, technology development and demonstration under the fifth framework programme of European research
Arbejdsprogram for 2000 ïmatoo' V'sodetf1 technologies www.cordis.lu/ist
2000 Workprogramme r
INDLEDNING
The Context
PROGRAMMETS MÅLSÆTNINGER, GENNEMFØRELSE OG STRUKTUR
Priorities for WP2000
DETALJEREDE MÅLSÆTNINGER OG FTU-PRIORITETER
Types of actions supported
Nøgleaktion I - SYSTEMER OG TJENESTER FOR BORGERNE Nøgleaktion II - NYE ARBEJDSMETODER OG ELEKTRONISK HANDEL Nøgleaktion III - MULTIMEDIEINDHOLD OG -VÆRKTØJER Nøgleaktion IV: VÆSENTLIG TEKNOLOGI OG INFRASTRUKTUR TVÆRGÅENDE TEMAER FREMTIDIG OG NY TEKNOLOGI ETABLERING AF FORSKNINGSNET
Key Action II - New Methods of Work and Electronic Commerce
IST-STØTTEAKTIVITETER
1ST Support Activities
Internationalt samarbejde Innovation og særforanstaltninger for SMVer Menneskeligt forskningspotentiale og samfundsøkonomisk videnbase Støtteaktiviteter vedrørende konsensus og standardisering Andre initiativer
Consensus and standardisation support initiatives
VEJLEDENDE TIDSPLAN FOR GENNEMFØRELSEN
An Indicative Timetable for Implementation
Indkaldelser af forslag i år 2000
Calls for Proposals in 2000
OVERSIGT OVER AKTIONSLINJER
Index of Action Lines
Bilag 1 : Aktioner, der ydes støtte til under WP2000 - Gennemførelsesstrategier
Annex 1: Types of actions supported in WP2000 - Implementation Modalities
Informationssamfundsdelen i femte EU FTU-rammeprogram, som defineret i Kommissionens forslag om skabelse af et brugervenligt informationssamfund, herefter benævnt IST-programmet (the Information Society Technologies Programme), blev vedtaget af Rådet af forskningsministre den 22. december 1998.
The Information Society theme in the 5th Framework Programme of EU RTD (as defined in the Commission's proposal for Creating a User Friendly Information Society, hereinafter called the Information Society Technologies (1ST) Programme) was agreed at the Council of Research Ministers on 22nd December 1998.
IST-programmet gennemføres ved hjælp af en række årlige arbejdsprogrammer, der hver især udarbejdes i tæt samarbejde med erhvervs- og forskningskredse og brugerorganisationer.
The IST Programme is implemented through a series of annual workprogrammes, each of which is developed in close cooperation with industry, academia and user organisations.
Arbejdsprogrammet udarbejdes under vejledning af den rådgivende IST-gruppe (ISTAG) og programudvalget.
Advice for the workprogramme is provided by the IST Advisory Group (ISTAG) and the Programme Committee.
På baggrund heraf fastlægges de prioriteter, der efter yderligere præciseringer og høringer resulterer i de aktionslinjer, der beskrives i arbejdsprogrammet.
This advice helps define priorities which, with further specifications and consultations, result ¡n the Action Lines described in the workprogramme.
Arbejdsprogrammet bygger på den arbejdsstruktur, der er fastlagt i bilag II til afgørelsen om særprogrammet (under "Generel beskrivelse, videnskabelig og teknologisk målsætning og prioriteter").
The workprogramme follows the structure of work as defined in Annex I to the Specific Programme Decision (namely "The General Outlines, the Scientific and Technological Objectives and the Priorities").
Arbejdsprogrammet for 2000 beskriver således aktionslinjerne for de indkaldelser af forslag, der skal offentliggøres i kalenderåret 2000, og strukturerer dem på en sådan måde, at det afspejler programmets og nøgleaktionernes karakter.
The 2000 workprogramme thus lays out the Action Lines for the Calls for Proposals to be published in calendar year 2000 and structures them ina way that reflects the nature of the Programme and its Key Actions.
Det indeholder desuden en vejledende tidsplan, der viser, hvilke forslagsindkaldelser der er planlagt for 2000, og hvornår de offentliggøres. Disse oplysninger verificeres dog først formelt ved offentliggørelsen af de enkelte indkaldelser.
A road map summarises the planned content and timing of Calls for proposals in 2000, though this always remains subject to formal confirmation through publication of each Call.
Den første indkaldelse af forslag, der blev lanceret i 1999, resulterede i over 2500 forslag med ansøgninger om over 5,3 mia. EUR.
As a result of the first Call for proposals in 1999, over 2500 proposals were received, requesting a budget of over 5.3 BEuro.
Der blev med hjælp fra uafhængige eksperter udvalgt 550 forslag, der kunne få del i det samlede budget på ca. 920 mio. EUR.
Following independent expert evaluation, 550 proposals were selected for support from an available budget of around 920 MEuro.
Det nye arbejdsprogram for 2000 (WP2000) bygger på erfaringer fra denne indkaldelse og tager hensyn til de projekter, der nu sættes i værk.
The revised workprogramme for 2000 (WP2000) builds on experience gained from this Call, and takes into account the projects now being launched.
Der blev også lanceret en forslagsindkaldelse den 1. oktober 1999. Resultaterne af denne indkaldelse vil indgå i den fremtidige ajourføring af arbejdsprogrammet.
A second 1999 call for proposals was launched on 1 October 1999, and the results of this will be taken into account in future revisions of the workprogramme.
PROGRAMMETS MÅLSÆTNINGER, GENNEMFØRELSE OG STRUKTUR
Programmes objectives, implementation approach and structure
BAGGRUND
2.1 THE CONTEXT
Den stigende konvergens mellem informationssamfundsteknologien (IST) og markederne giver sig udslag i nye produkter og tjenester, der får stadig større indflydelse på vores liv.
The convergence of Information Society technologies and markets is leading to new products and services that are increasingly transforming our lives.
Det ses bl.a. i det nye udstyr, der giver adgang til både interaktive tjenester og tv, og i udviklingen af intelligente systemer til hjemmet og arbejdspladsen, som giver brugerne lettere adgang til forskellige tjenester, uanset hvor de befinder sig.
Examples may be seen in the emergence of appliances for accessing both interactive and broadcasting services and in the development of intelligent home and office environments that provide users with easier and any-where access to services.
Informationssamfundsteknologiens indvirkning på dagligdagen er også med til at skabe stigende forventninger om en bedre livskvalitet hos borgerne.
The impact of IST on every-day's activity is also raising people's expectations for a better quality of life.
I takt med at teknologien vinder indpas i vores dagligdag, får vi nye redskaber til produktion og mangfoldiggørelse af indhold, som giver os rige muligheder for at udtrykke tanker og udvikle kreativiteten, både i arbejdslivet og i fritiden.
As technology is becoming part of our normal surroundings, new tools for content creation and diffusion provide individuals with powerful means to express ideas and develop their creativity for professional use or for leisure.
E-handelens hastige fremmarch og den øgede trådløse og globale adgang til tjenester tvinger virksomhederne til at modificere deres forretningsmodeller hele tiden.
The rapid deployment of ecommerce and the expansion of mobile and global access to services are driving enterprises to continuously modify their business models.
Nye teknologiske fremskridt, som f.eks. komponentbaseret udvikling og uafhængige platforme, kan udnyttes til at forvalte og integrere virksomhedernes værdikæder.
They can build on advances in technology such as component-based development and platform independence, better to masterand integrate their value chains.
Det øger fleksibiliteten og gør det muligt at tilpasse sig skiftende markedsbehov, men fører også til betydelige ændringer i arbejdsformer og -strukturer.
While this provides greater flexibility and allows them to react instantly to changing market needs, it also induces considerable shifts in working modes and structures.
Baggrunden for disse fremskridt er udviklingen af.en bredspektret infrastruktur, der indbefatter databehandling, tv-transmission og kommunikation.
Underlying these advances is the development of a multipurpose computing, broadcasting and communications infrastructure.
Internettet og de trådløse systemer har ligget i front i udviklingen på området i de seneste to år.
In the last two years, Internet and mobile systems have been driving development in the field.
Skreddet mod en tættere integrering af internetbaserede og faste og mobile teknologier samt fremskridt inden for "middle-ware" og flerstrengede arkitekturer baner vejen for virkeliggørelsen af en verdensomspændende distribueret og fælles infrastruktur.
The move towards closer integration between internet-based, and fixed and mobile technologies as well as progress in middleware and multi-tier architectures are paving the way for the realisation of a global distributed and shared infrastructure.
FTU har resulteret i forbedrede autentificeringsteknikker og mere pålidelige systemer.
RTD is leading to improved authentication techniques and more dependable systems.
Det er en væsentlig betingelse for, at borgerne kan tage del i informationssamfundet, at de får endnu større tillid til teknologien og til den infrastruktur, der knytter sig hertil.
Ensuring higher confidence in the technology and the related infrastructure is an essential condition for participation of citizens in the Information Society.
UDFORDRINGER OG MULIGHEDER
2.2 CHALLENGES AND OPPORTUNITIES
Det er denne udvikling, der sætter dagsordenen for informationssamfundets videre udvikling. Teknologien vil omgive os overalt, praktisk talt uden at kunne ses, og netbaserede anordninger, der er indbygget i helt almindelige apparater, vil gøre det lettere for borgerne at komme i kontakt med forskellige tjenester.
The above developments are setting the scene for a further expansion of the Information Society into an era where the technology will be all around us but almost invisible and where networked devices embedded in commonplace appliances enable people to have easier interactions with services.
Europa vil kunne yde et væsentlig bidrag til denne udvidelse af informationssamfundet og være med til at udforme den.
Europe is well positioned to contribute significantly to the progress and shaping of this expansion of the Information Society.
ISTAG har udarbejdet en rapport med titlen "Orientations for WP2000 and beyond" (www.cordis.lu/ist/istag.htm), hvor det foreslås, at programmet centrerer sine aktiviteter i endnu højere grad mod at virkeliggøre en brugerorienteret "vision".
In its report on "Orientations for WP2000 and beyond" (WWW.cordis.lu/ist/ istag.htm) the ISTAG suggests that the Programme should further focus its activities on the realisation of a "vision" that is user-centred.
Denne vision bør rettes mod udviklingen af et informationssamfund, der omfatter ALLE borgere og stiller mænd og kvinder lige.
The vision should aim at developing an Information Society that is inclusive for ALL and benefits women and men equally.
Visionen skal baseres på de centrale områder, hvor Europa står stærkest, dvs. mobil og fast kommunikation, forbrugerelektronik, almindeligt elektronisk udstyr, software og systemintegrering, innovation af servicesystemer, digital tv-transmission samt omfattende indholds- og netinfrastrukturer.
The vision should build on Europe's demonstrated strengths in critical sectors such as mobile and fixed communications, consumer electronics, general electronic appliances, software and system integration, servicesystems innovation, digital broadcasting and, rich content and network infrastructures.
En analyse af resultaterne af den første forslagsindkaldelse, der blev foretaget i 1999, og en uafhængig undersøgelse vedrørende programintegrering og styring bekræfter denne holdning.
This opinion is confirmed by analysis of the results of the first 1999 Call for proposals, including an independent study on Programme Integration and Management (PIM).
De to analyser peger enstemmigt på, at programmet i højere grad skal orienteres mod en vision, der kan gradueres og udvides efterhånden for også at tage hensyn til den risiko, der er forbundet med den rivende udvikling på IST-området.
These analyses converge on further focussing the Programme on a vision that scales and expands with time, bearing in mind the risk associated with the rapid pace of development of IST
IST-arbejdsprogram 2000
The Programme, with the help of the ISTAG and the IST Programme Committee and taking into account the policy objectives of the Union, has identified a set of focal directions for the work in 2000 and beyond.
Det vil give borgerne adgang til IST-tjenester, uanset sted og tid og i den form, der falder dem mest "naturlig".
Programme objectives, implementation approach and structure they are, whenever they want, and in the form that is most "natural" for them.
Det direkte formål er at forbedre livskvaliteten og kvaliteten i arbejdslivet, og det forventes samtidig, at visionen vil give anledning til øgede erhvervsmuligheder, ved at tjenester og produkter med høj merværdi samles.
While directly targeting the improvement of quality of life and work, the vision is expected to catalyse an expanse of business opportunities arising from the aggregation of added-value services and products.
Tjenesterne kan tilvejebringes enten af fysiske faciliteter (f.eks. elektronisk udstyr til hjemmet og til forbrugerne, kontorudstyr og biler) eller af virtuelle faciliteter (f.eks. informationsservere) eller gennem interaktion med andre borgere (f.eks. ved opbygning af fællesskaber og grupper).
Services can be provided either by physical agents (e.g. home and consumer appliances, office equipment, cars etc.); or by virtual agents (e.g. information servers); or by interactions with other citizens (e.g. community and team building).
Ledetråden i arbejdsprogrammet er i korte træk:
The workprogramme orientations can be summarised by the following vision statement:
"at opbygge et ambient intelligent landskab til fuldt integreret levering af tjenester og applikationer i Europa, bl.a. med udgangspunkt i testdomæner og åben software, at frembringe mere brugervenlige produkter og udvikle og samordne den europæiske netinfrastruktur for at bringe den i verdensklasse".
"Start creating the ambient intelligence landscape for seamless delivery of services and applications in Europe relying also upon testbeds and open source software, develop user-friendliness, and develop and converge the networking infrastructure in Europe to world-class".
Visionen sigter mod at fremme allestedsnærværende og brugervenlig 1ST og fokuserer på at kombinere de to koncepter i ambient intelligensmiljøer.
This vision promotes both ubiquity and user-friendliness of 1ST and focuses on the combination of the two concepts into "ambient intelligence" environments.
"Allestedsnærværende" 1ST kræver, at der udvikles en effektiv netværks- og databehandlingsinfrastruktur samt avancerede mobile og netbaserede indlejrede systemer, der giver adgang til tjenester uanset sted og tid.
- "Ubiquity" of 1ST implies the development of an efficient networking and computing infrastructure together with advanced mobile and networked embedded systems that enable any-where/any-time access to services.
Øget brugervenlighed kræver, at der udvikles og tages interaktionsformer i brug, der er "afslappende" og "underholdende" og let at betjene for borgeren.
- User-friendliness implies the building and deployment of interaction modes that are "relaxing" and "enjoyable" for the citizen, and do not involve a steep learning curve.
Tillid og tiltro til teknologien er også vigtig i den sammenhæng.
This includes trust and confidence in the technology.
Det bliver en stor teknisk udfordring at virkeliggøre denne vision. Emner som standardisering og interoperabilitet er eksempler herpå.
Realisation of the vision presents many technical challenges, including issues of standardisation and interoperability.
Visionen kræver integrering og ibrugtagning af nye teknologier i konkurrencedygtige produkter og tjenester.
The vision calls for the integration and application of new technologies within competitive products and services.
Teknologien skal knyttes tæt sammen med de strategier, der fastlægges og iværksættes.
It requires a strong linkage between technology and policy developments and implementation.
WP2000 er centreret om virkeliggørelsen af de forskellige elementer i visionen, heriblandt teknologi og applikationer samt strategiske spørgsmål.
WP2000 is focussed on the challenges of realising the vision from its various perspectives including technology and applications as well as policy issues.
IST-arbejdsprogram 2000
The priorities for 2000 are:
• At tage udbuddet af tjenesteydelser op til fornyet overvejelse ud fra behovet for adgang til tjenester uanset sted og tid og ambiente dialogformer, der omfatter offentlige tjenester og formidlings- og erhvervstransaktionssystemer.
• To improve natural and personalised interactions with 1ST applications and services.
• At udvikle bedre værktøjer og metodologier for at øge kreativiteten i produktion og præsentation af indhold, baseret på konvergens mellem adgangs- og leveringssystemer.
This includes multi-lingual/multi-modal interaction systems that are adaptable to the user's preferences and lifestyle (e.g. sensitivity to gender, age and culture).
• At betone tillid og pålidelighed som et generelt krav til alle teknologier, applikationer og tjenester.
• To foster the development and convergence of networking infrastructures and architectures including the integration of fixed, mobile, online and broadcasting technologies.
Det skal være med til at øge fordelen ved, at arbejdet i forbindelse med programmet gennemføres på fællesskabsplan, gennem øget synergi mellem strategisk teknologiudvikling og prioriterede politiske områder som beskæftigelse, konkurrenceevne (navnlig for SMVer), lige muligheder, social samhørighed og bæredygtighed i informationssamfundet.
• To develop embedded technologies, their interconnections and their full integration into the service infrastructure, the workplace and business processes.
Når det gælder den politiske samordning, er formålet:
To develop applications and services that take advantage of such systems.