natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AY/AL BNP/BEF gennemsnitlige størrelse af den ydel­se, der udbetales.
The average level of protection can be further decomposed into two fac­tors — the proportion of the unem­ployed receiving benefit and the average value of the benefit received.
Desværre gør de foreliggende oplysninger det ikke muligt at isolere hver af disse to fak­torer. Men man kan groft skelne mel­lem de landegrupper, der tilbyder en god beskyttelse til et lille antal ar­bejdsløse (Grækenland, Spanien, Portugal), og dem, der derimod un­derstøtter de fleste af de arbejdsløse, men med en lavere sats i forhold til tidligere indkomst (Belgien, Dan­mark, Tyskland, Irland), og de øvrige medlemsstater, som ligger mellem disse to yderpunkter.
Unfortunately, given the data avail­able, these two factors cannot be clearly distinguished.
I visse tilfælde skyldes det lave ud­giftsniveau en beskeden arbejdsløs­hed (Luxembourg, Tyskland), mens de lande, hvor udgiftsniveauet er hø­jest, er dem med stor arbejdsløshed (Irland, Spanien) eller i Danmarks tilfælde en høj beskæftigelsesfre­kvens med et deraf følgende for­holdsvis stort antal arbejdsløse i for­hold til befolkningen.
In some cases, the low level of ex­penditure is due to a low rate of unemployment (Germany and Luxembourg), while countries with the highest expenditure are those with high unemployment (Ireland and Spain) or, in the case of Den­mark, a high rate of activity and, therefore, relatively large numbers of unemployed in relation to popula­tion.
Men udgifterne hænger tillige nøje sam­men med det gennemsnitlige beskyt­telsesniveau for arbejdsløse, som svinger meget fra medlemsstat til medlemsstat (graf 5).
However, expenditure is also closely related to the average level of
Gennemsnitlig arbejdsløshedsydelse i forhold til BNP pr. indbygger, 1980 og 1991
Average unemployment benefit in relation to GDP per head, 1980 and 1991
GR 1989, EUR 12 Ikke vægtet gennemsnit for hver enkelt medlemsstat
GR 1989, E12 unweighted average ot each Member State
D skud er en kombination af en
Expenditure on unemployment benefits increased relative to GDP in most Member States.
Faktorer, der forklarer udgifterne til børnetilskud
Factors explaining expenditure on family allowances
Personer under Gennemsnitligt 20 år tilskud (% af samlet (% af BNP pr befolkning) indbygger)
Population under 20 (% total)
Kilde: EUROSTAT, Socialbeskyttelsesudgifter og -indtægter 1980-1991, Luxembourg 1993; Demografiske statistikker, Luxembourg 1992
Source: Eurostat, Social protection expenditure and receipts 1980-1991, Luxembourg 1993; Demographic statistics, Luxembourg 1992
Finansiering: en begyndende konvergens er er stor forskel på, hvorledes social beskyttelse, navnlig for så vidt angår størrelsen af de skattefinansierede bidrag fra det offentlige (staten og kommunerne).
Spending relative to GDP fell be tween 1980 and 1991 in most Member States and increased only in Denmark, Ireland, Luxembourg and Portugal.
Disse bidrag er små i Frankrig og Grækenland (20% eller derunder af de samlede indtægter i 1991 ), samt i Nederlandene, Belgien og Tyskland (25% eller derunder) og store i Irland (60%) og i Danmark (81%).
The fall that occurred can largely be explained by the decline in the number of young people under 20 in proportion to total population, which was some 10-20% over the 1980s.
I 1991 udgjorde det gennemsnitlige børnetilskud, der blev udbetalt pr. person på under 20 år, over 12% af BNP pr. indbygger i Danmark, men under 0,5% i Spanien (graf 6), dvs. en forskel på 30:1.
In 1991, the average family allow ance per person under 20 amounted to over 12% of GDP per head in Denmark, but to under 0.5% of GDP in Spain (Graph 6) — a difference of 30 to 1. The ratio of average family allowances to GDP
Forholdet mellem de gennemsnitlige børnetilskud og BNP pr. indbygger faldt mellem 1980 og 1991 i syv af EF's med lemsstater (Spanien, Grækenland, Italien, Nederlandene, Tyskland, Frankrig og Belgien) og steg i fem, således at den samlede forskel mellem medlemsstaterne øgedes (variationsfaktoren steg fra 0,51 i 1980 til 0,57 i 1991).
'he means of financing social protection differ widely be- per head fell between 1980 and 1991 in seven Member States — Belgium, France, Germany, Greece, Italy, the Netherlands and Spain — and increased in five, the overall difference between Member States widening (the coefficient of variation rising from 0.51 in 1980 to 0.57 in 1991).
Gennemsnitligt børnetilskud i forhold til BNP pr. indbygger, 1980 og 1991
Average family allowance in relation to GDP per head, 1980 and 1991
Socialbeskyttelsens indtægtsstruktur, 1980 og 1991
Structure of social protection receipts, 1980 and 1991
Arbejdsgivere D Beskyttede personer
There is, however, some sign of con­vergence (Graph 7).
Venstre søjle 1980, højre søjle 1991
Left bar 1980, right bar 1991
Beskatning af ydelserne ødelægger sammenligneligheden
The distorting effect on comparisons of taxes on benefits
Ved nøje sammenligninger af udgifterne til social beskyttelse skal der tages hensyn til, at i visse medlemsstater betales der indkomstskat af ydelserne og/eller gives der fradrag for sociale bidrag.
Any rigorous comparison of social protection expenditure should take account of the fact that in some Member States benefits are subject to income tax and/or deductions for social contributions.
Da situationen i så henseende er forskellig fra land til land, kan sammenligningerne mellem landene pr. et bestemt tidspunkt blive fordrejet.
Since the situation varies from one country to another, this affects comparisons at any given point in time.
På samme måde kan de ændringer, der måtte have fundet sted i hver enkelt medlemsstat med hensyn til beskatning af ydelserne og fradrag for sociale bidrag påvirke udviklingen.
Equally, changes made in individual Member States on taxing benefits or deducting social contributions can distort trends over time.
For at korrigere for denne påvirkning vil det ideelle være i hvert enkelt tilfælde at beregne de samlede nettoydelser, efter indeholdelse af skat og sociale bidrag.
To correct for this, benefits should ideally be calculated in net terms, after deduction of tax or social security contributions.
Desværre findes denne type oplysninger for tiden ikke i de fleste medlemsstater. Man må derfor nøjes med mere summariske oplysninger på dette punkt.
Unfortunately, the information needed to do this is not at present available in most Member States, so more summary information must suffice.
Af tabel 6 fremgår det, hvorledes sociale ydelser blev behandlet skattemæssigt i de forskellige medlemsstater pr. 1. juli 1992.
Table 6 indicates the tax treatment of social security benefits in Member States as at 1 July 1992.
I det store og hele lader det til, at langsigtede ydelser (alders- eller invalidepensioner) er mere tilbøjelige til at blive betragtet som skattepligtig indkomst end kortsigtede ydelser.
Overall, it appears that longterm benefits (old-age or invalidity pensions) tend to be regarded as taxable income more than short-term benefits.
Men i virkeligheden er konklusionen mere nuanceret på grund af særlige beskatningsregler (Belgien) eller skattefritagelser (Tyskland, Grækenland, Portugal, Spanien).
However, in practice, the existence of specific tax rules (in Belgium) or tax exemptions (in Germany, Greece, Portugal and Spain) means that this distinction is not clear-cut.
Tabel 7 viser, at der langt sjældnere bliver indeholdt bidrag til social sikring i ydelsen.
Table 7 indicates that the practice of deducting social contributions from benefits is much less widespread.
I visse medlemsstater (Danmark, Irland, Italien, Portugal, Det Forenede Kongerige) opkræves der ingen bidrag.
In some Member States — Denmark, Ireland, Italy, Portugal and the UK — no contributions are deducted from benefits.
I de øvrige medlemsstater opkræves der sygesikringsbidrag af visse ydelser, idet der også her oftere er tale om langsigtede ydelser (alders- og invalidepension) end kortsigtede ydelser (ydelser ved sygdom og arbejdsløshed).
In the others, some benefits are subject to health insurance contributions — which again are more often longterm (old-age and invalidity pensions) than short-term benefits (sickness and unemployment).
Hvad er den samlede betydning af denne beskatning af ydelserne?
How important are these taxes on benefits?
Af en undersøgelse gennemført af det nederlandske statistiske institut fremgår det, at de direkte skatter og sociale bidrag tilsammen udgjorde over 20% af de sociale ydelser, som husstandene modtog hvert år, dvs. ca. 5% af BNP.
According to estimates produced by the Netherlands Statistical Office, total direct taxes and social contributions amounted to over 20% of the social benefits received by households each year — or to around 5% of GDP.
Derfor udgjorde nettoudgifterne til socialbeskyttelse i Nederlandene i alt ikke 32% af BNP i 1991, som anført i SESPROS-statistikkerne (graf 1), men 27%.
The total net expenditure on social protection in the Netherlands, therefore, represented not 32% of GDP in 1991, as shown in the ESSPROS statistics (Graph 1), but 27%.
Der er sandsynligvis her tale om et ekstremt tilfælde.
This is probably an extreme case.
I Nederlandene er alle sociale ydelser bortset fra børnetilskud underkastet indkomstbeskatning, og modtagerne af alders-, invalide- og efterladtepensioner samt bistandshjælp skal betale bidrag til den nationale sikringsordning.
In the Netherlands all social benefits, except family allowances, are subject to income tax and recipients of old-age, invalidity and survivors' pensions and of social assistance are liable for national insurance contributions.
På samme måde skal modtagere af ydelser på grundlag af forsikrings ordninger for arbejdstagere (syge-, arbejdsløsheds- og invalideforsikring) behandles som lønmodtagere og derfor betale såvel bidrag til den nationale sikringsordning som bidrag til forsikringsordningen for arbejdstagere.
Similarly, those receiving benefits under the occupational insurance scheme — because of sickness, unemployment or invalidity — are treated as wage-earners and must pay contributions to the national insurance and occupational insurance schemes.
Forskellen mellem de samlede bruttoydelser og de samlede nettoydelser er sikkert mindre i de øvrige medlemsstater.
The difference between total gross and net benefits is probably smaller in the other Member States.
Men den kan være ikke ubetydelig i nogle af dem (måske 1% eller 2% af BNP), navnlig i Belgien, Frankrig og Luxembourg.
It may, however, be significant in some countries (perhaps 12% of GDP), particularly in Belgium, France and Luxembourg.
For at øge sammenligneligheden mellem medlemsstaterne vil det være nødvendigt med yderligere undersøgelser af dette spørgsmål.
More investigation of this point is required to improve comparability between Member States.
Det er interessant at bemærke, at de fleste af medlemsstaterne har indført reformer i de seneste ti år, hvilket har medført større indeholdelser i ydelserne.
It is interesting to note that the majority of Member States have made reforms over the past ten years, which have had the effect of increasing deductions from benefits.
F.eks. har Belgien i 1984 gjort arbejdsløsheds- og invaliditetsydelserne skattepligtige og siden 1980 krævet, at modtagere af alderspensioner betaler bidrag til sygesikringen.
In 1984, Belgium made unemployment and invalidity benefits taxable and since 1980 has required oldage pensioners to pay health contributions.
I Tyskland er bidragene til sygesikringen siden 1983 blevet indeholdt i pensionerne med samme sats som den, der gælder for lønmodtagernes bidrag.
In Germany, health insurance contributions have been payable on pensions since 1983 at the same rate as on earnings.
En lignende reform blev indført i Frankrig i 1980 og i Italien i 1991.
A similar reform was introduced in France in 1980 and in Italy in 1991.
I Frankrig er der siden 1982 indeholdt bidrag til sygesikringen i arbejdsløshedsydelserne, og siden 1991 har man indeholdt de nye generelle sociale bidrag ("cotisation sociale généralisée") i alle indkomster, inkl. sociale ydelser (dog med undtagelse af de laveste alderspensioner og arbejdsløshedsydelser).
In France, in 1982 health insurance contributions became payable by those receiving unemployment benefit, and since 1991 the new "general social security contribution" has been payable on all incomes, including social security benefits (with exemptions for the lowest oldage pensions and unemployment benefits).
Endelig blev arbejdsløshedsydelserne i 1982 gjort skattepligtige i Det Forenede Kongerige.
In the UK, unemployment benefits were made taxable in 1982.
Skattemæssig behandling af sociale ydelser i Det Europæiske Fællesskab (juli 1992)
Tax treatment of social benefits in the European Community (July, 1992)
Sygdom Arbejdsløshedsforsikring Almindelig alderspension Supplerende alderspension Indkomstbestemt alderspension Arbejdsulykke elier erhvervssygdom Familie Moderskab Invaliditet Efterladte Bistandshjælp
Sickness Unemployment insurance Basic oldage pension Supplementary oldage pension Meanstested oldage pension Occupational accident or disease Family Maternity Invalidity Survivors Social assistance
+ Ydelser behandles som skattepligtig indkomst lelsei behandles ikke som skattepligtig ndkomst * Ingen ydelser (1) I Belgien behandles alle ydelser (bortset fra børneli¡skud) som skattepligtig indkomst, men på en anden måde end andre indtægtskilder.
In Belgium, all benefits (except family benefits) are treated as taxable income but in a ¿afferent way from other sources.
I Tyskland er almindelig alderspension skattepligtig i teorien, men ikke i praksis.
¡n Germany, the basic oldage pension is taxable in theory but not in practice.
Såfremt en person går på pension i 65 års alderen, behandles kun 24% af deres ydelse som skattepligtig indkomst, og det er i almindelighed for lidt ti! at være skattepligtigt.
If a person retires at the age of 65, only 24c/c of their benefit will be treated as taxable income wich is generally too small to be taxable.
Dette gælder ligeledes efterladte­ og invalidepensioner.
This also applies to survivors' and invalidity pensions.
I Grækenland er al indkomst under 1 mio DR om året fritaget for beskatning som del af den nye skattelov af oktober ¡992. Indkomst derover, men under et loft på 2,5 mio DR om året beskattes med 59c.
In Greece, as part of the new tax law of October 1992, all income below I million Drachmas per year is exempt from tax and anything above this, up to a ceiling of 2.5 million Drachmas per year, only at a rate of 5%.
For al indkomst derover er skattesatsen 30%.
Above this, the tax rate is 30%.
I Grækenland er ad hoc moderskabsydelsen, som dækker hospitalsudgifter, fritaget for beskatning, mens de almindelige moderskabsydelser er skattepligtige.
In Greece, the ad hoc maternity allowance covering hospital costs is exempt from tax, whereas regular maternity benefits are taxable.
I Spanien er bistandshjælp i teorien skattepligtig, men i praksis befinder modtagerne sig altid under skattetærsklen, da ydelsen er indtægtsbestemt.
In Spain, social assistance is taxable in theory, but in fact, as this is means-tested, recipients are always below the tax threshold.
Mens der i Irland ikke betales skat af hovedydelsen i forbindelse med arbejdsulykker, er de mere langsigtede ydelser i visse tilfælde skattepligtige.
While no tax is payable on the main occupational injury benefit in Ireland, in some cases longterm benefits are liable to tax.
I Italien er midlertidige ydelser i forbindelse med arbejdsulykker skattepligtige, mens varige ydelser er fritaget.
In Italy, temporary occupational injury benefits are subject to tax, whereas permanent benefits are not.
I princippet er pensioner (alders­, invalide­ og efterladte­) skattepligtige i Portugal.
In principle, pensions (old-age, invalidity and survivors') are taxable in Portugal.
Men beløb indtil 1,25 mio ESC (ægtepar) eller I mio (enlige) er fritaget for beskatning I praksis betyder dette, at mindstepensionen (den almindelige ordning), den sociale pension (ordning uden bidragspligt) og andre faste pensioner er skattefrie.
However, amounts up to J .25 million Escudos (married couple) or I million (single) are exempt from tax. In practice, this means that the minimum pension (General Scheme), social pension (Non-Contributory Scheme) and other fiat-rate pensions are tax-free.
Dennefritagelse gælder alle pensionister, der ikke modtager anden indkomst.
This exemption covers all pensioners not in receipt of other income.
Modtager de anden indkomst gælder en særlig fradragsregel.
If they receive other income, a specific deduction rule is applied.
Selv om ydelser ved sygdom ikke er skattepligtige i Det Forenede Kongerige, beskattes personer, der midlertidigt holder fri på grund af sygdom, og som modtager "Statutoty Sick Pay".
Although sickness benefit in the UK is not taxable, people temporarily off work due to illness receiving Statutory Sick Pay are taxed.
Moderskabsydelser beskattes ikke i Det Forenede Kongerige, men modtagere af "Statutory Maternity Pay" beskattes.
Maternity benefit in the UK is not taxed, but those receiving Statutory Maternity Pay are taxed.
Den indtægtsbestemte bistandshjælp er ikke skattepligtig i Det Forenede Kongerige, undtagen, i tilfælde af indkomststøtte, såfremt modtageren er arbejdsløs eller strejker.
None of the meanstested social assistance benefits in the UK are taxable except, in the case of Income Support, if the claimant is unemployed or on strike.
I såfald udbetales den fulde ydelse, da indkomstniveauet næsten altid ligger under den tilladte ugentlige indkomst.
In these cases the benefit is paid infull, since the income level of the means-test is almost always below the weekly tax threshold.
Men de udbetalte ydelser medtages i modtagerens årlige indkomst og kan beskattes, såfremt denne kommer over den årlige beskatningsgrænse.
However, benefits paid are included in the claimant's annual income and may be taxed if this rises above the annual tax threshold.
Tillæg for børn beskattes ikke.
Additions for children are not taxed.
Bidragspligt i forbindelser med sociale ydelser i Fællesskabet (juli 1992)
Contributions payable on social benefits in the Community (July, 1992)
I Belgien er der kun bidragspligt, såfremt ydelserne ligger over et bestemt niveau.
In the Netherlands, pensioners are exempt from paying contributions to tile General Scheme for old-age, death and invalidity.
(2) (3) l Nederlandene betaler pensionister ikke bidrag til den almindelige ordning (alderdom, dødsfald og invaliditet). l Det Forenede Kongerige betaler modtagere af Statutoty Sick Pay eller Statutory Maternity Pay sociale bidrag
In the UK, those receiving Statutory Sick or Maternity Pay pay social contributions.
Kapitel 4 - Socialbeskyttelsens omfang I medlemsstaterne
Chapter 4 - The scale of social protection in Member States
Socialbeskyttelsens omfang i medlemsstaterne ællesskabets socialbeskyttelses-
The scale of social protection in Member States he Community's policy on so
F politik, som samtlige medlems tvunget dertil på grund af dårligt helbred, invaliditet, graviditet el ler arbejdsløshed, har et ind komstniveau, som i rimelig grad vil gøre det muligt for dem at be vare et rimeligt leveniveau i for hold til deres bidrag til sociale sikringsordninger; stater har tilsluttet sig, blev udstukket i Rådets henstilling af 27. juli 1992.
T cial protection, endorsed by all because of their age or is forced to do so because of ill-health, in validity, pregnancy or unem ployment with a level of income which will, to a reasonable ex tent, maintain their standard of living in accordance with the contributions they have paid into social security schemes;
Det fremgår klart af denne, at Fælles skabets mål er at fremme overensstemmelsen mellem medlemsstater nes politik til opfyldelse af fælles mål, uden at dette går ud over uafhængigheden og forskelligartetheden i de enkelte landes systemer.
Member States, was set out in the Council Recommendation of 27 July 1992. This makes clear that the aim of the Community is to promote the convergence of policies in Member States in pursuit of a common set of objectives whilst respecting the independence and diversity of systems in operation in each country.
praksis, afhænger af det ofte indviklede regelsystem vedrørende ydelsesberettigelse og kun kan vurderes på grundlag af undersøgelser af husstandsindkomsterne.
assistance which is provided in practice depends on the often complex system of regulations governing en titlement and can only really be estimated on the basis of surveys of household income.
Den vil for mentlig give svar, der afviger meget fra dem i den første del, hvor der kun behandles standardtilfælde, som i virkeligheden ikke nødvendigvis er typisk for dem, der er afhængige af den sociale beskyttelse.
It is liable to give very different answers from the first exercise which only considers standard cases, which in reality may not necessarily be typical of those relying on social security.
- at undersøge muligheden for at indføre og/eller fremme en passende social beskyttelse for selv stændige.
• to examine the possibility of intriducing and/or developing appropriate social protection for the selfemployed.
De hovedmål, der skal forfølges ifølge henstillingen, er følgende:
These common objectives are defined in the Recommendation in terms of three key aims:
- at sikre enhver, som har taget lovligt ophold på en medlems stats område, et indkomstniveau i overensstemmelse med menneskets værdighed;
• to guarantee to everyone legally resident within the territory of a Member State a level of resources in keeping with human dignity;
Behandling
Health care
- at hjælpe dem med at blive integreret i samfundet og søge at sikre, at alle arbejdsduelige per soner har rimelig adgang til arbejdsmarkedet; bejdsmarkedet;
• to give them, regardless of their resources, the chance to benefit from the system for the protec tion of human health existing in the Member State;
I dette kapitel skal det vurderes, i hvor høj grad disse mål bliver op fyldt, ved at undersøge, hvilke ydelser der kommer til udbetaling i de enkelte medlemsstater ved pensionering, sygdom, arbejdsløshed osv. I den første del af kapitlet og efter nogle bemærkninger om behandlingssystemerne beregnes det skønsmæssigt, hvor store ydelser en typisk arbejdstager har ret til i henhold til de gældende nationale systemer, og det te beløb sættes i forhold til gennemsnitsindtjeningen i det pågældende land.
The concern here is to assess how far these objectives are currently being achieved by examining the benefits which are payable in each Member State in the event of someone retiring, falling ill, becoming unem ployed and so on. In the first part of the chapter, after considering health care, estimates are made of the level of benefit which a typical worker is entitled to receive under the national systems in operation and this is related to average earnings in the country in question.
I den anden del gøres der et forsøg på at vurdere den faktiske ind virkning af socialbeskyttelsessystemer på indkomsten i de husstande, der har behov for støtte.
In the second part, an attempt is made to assess the actual effect of social protection systems on the income of households which are in need of support.
vurdere, undersøges ikke i detaljer. Alle behandlingssystemer i med lemsstaterne sørger for, at praktisk taget alle trængende får behandling, uanset indkomst, og uanset hvilke bidrag de har betalt.
• to help them to be properly integrated into society and to try to ensure that all who are able to work have reasonable access to the labour market; care, which is a particularly difficult issue to evaluate.
Det, der skal un dersøges, er, i hvilken udstrækning de mål, der er fastsat i Rådets henstilling om overensstemmelsen mellem målene og politikken for social
While all systems of health care now in operation in Member States provide treatment to virtually everyone in need, irrespective of their income or record on contributions, what remains to be verified is how far the objectives stated in the Council Recommendation on Convergence of Social Protection as regards high quality of
- at sørge for at alle, der enten ønsker at holde op med at arbejde på grund af alder, eller som er
• to provide to everyone who either wishes to stop working