natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det første barns fødsel er fortsat den vigtigste faktor i de fleste med lemsstater, og gennemsnitsforskellen i erhvervsfrekvenserne for gifte kvinder med og uden børn er stadig væk over 20 procentpoint, men det dækker over tal fra kun 0,4 procent point i Belgien til over 30 procent point i Tyskland.
The birth of the first child remains the main factor in most Member States, the average difference in employment rates between married women with and without children still being well over 20 percentage points, although this ranges from only half a per centage point in Belgium to over 30 percentage points in Germany.
Fokus på beskæftigelsen i andre EU-politikker
The focus must, therefore, be on the obstacles that need to be removed in order to allow the underlying trends to develop, by integrating the gender perspective to a greater extent into labour market policies.
Den sektormæssige og erhvervsmæssige kønsopdeling på arbejds markedet er en af de hindringer, som begrænser valgmulighederne for de kvinder, der kommer ind eller ønsker at komme ind på arbejds markedet.
Sectoral and occupational segregation is one of the obstacles which limit the choice of women entering or wishing to enter the labour market.
59% af kvinderne er beskæftiget inden for kun 6 ud af 60 brancher, (2 nace-cifre) som alle lig ger i servicesektoren (i USA er tallet over 62%, og det er de samme brancher), mens tallet er 41% for mændene, og de pågældende brancher ligger både inden for industrien og servicesektoren.
59% of women are employed in just 6 of 60 (NACE 2-digit) sectors, all of which are in services (in the US this figure is over 62% and the sectors are identical) as against a figure of 41% for men, the sectors being in both industry and services.
Forskellen i erhvervsfrekvensen for henholdsvis unge mænd og unge kvinder er kun 6 procentpoint, men for kvinder over 25 år er forskellen over 22 procentpoints.
While the gap between the employment rates of young men and women is only 6 percentage points, for women over 25 the gap is over 22 percentage points.
Det vil tage lang tid at øge erhvervsfrekvensen for kvinderne for at udjævne for skellen på dette område mellem kønnene, fordi det skal ske ved at øge erhvervsfrekvensen blandt kvinder i de yngre aldersgrupper — især kvinder i den bedste arbejds dygtige alder — og tilskynde dem til at forblive i beskæftigelse i en længere periode i deres aktive liv.
Raising employment rates of women to reduce this gender gap is a longterm task involving raising the employment rate of women in the younger age groups — particularly those of prime working age — and encouraging them to stay in employment for a longer period of their working lives.
Omstrukturering af de offentlige udgifter
Supporting employment in other Community policies
Der er især sammenhæng mellem et højt uddannelsesniveau og en høj erhvervsfrekvens, mens familiemæssige omstændigheder — ægteskab og det første barns fødsel — virker kraftigt den modsatte vej.
High levels of educational attainment are particularly associated with high levels of participation, while family circum
På efter spørgselssiden er muligheden for deltidsarbejde af betydning, men den vigtigste faktor er udviklingen af visse servicesektorer.
So far as occupations are concerned, the segregation is less clear-cut, but there is some evidence that the socalled 'glass ceiling' exists.
En kombination af større fleksibilitet i tilrettelæggelsen i nogle sektorer (f.eks. detailhandel, omsorgsydelser), som gør det muligt for kvinder at forene familiemæssige og karrieremæssige forpligtelser, og flere nye job i andre sektorer (sundhed, uddannelse og detailhandel), som giver kvinderne flere muligheder, er vigtige
The top level occupational group, that of managers, employs 10% of men compared with only 6% of women, which is indicative of the greater
Tingene kan dog hurtigt ændre sig: I 1986 var indgåelse af ægteskab en vigtig afgørende faktor i mange medlemsstater, når kvinderne holdt op med at arbejde.
The Amsterdam Treaty rightly recognises that almost every policy action influences employment in some way or other.
I 1997 var ægteskabet stadigvæk den
A full analysis of the impact of all these various actions
med over 1% om året, og andelen af personer over 75 år med 2% om året.
1996, though the increase has slowed a little during the present upturn, and now accounts for almost 7% of the total in work.
I de seneste 15 år eller deromkring har der været en tendens til, at de direkte offentlige udgifter til varer og tjenesteydelser er faldet i forhold til overførsler, hvilket i vidt omfang afspejler stigningen i udgifter til social beskyttelse, der — inklusive sundhedsvæsenet — tegner sig for næsten 60% af de samlede udgifter i den offentlige sektor.
is a longterm task and will focus initially on those areas which have already been identified as being of critical importance, either in the White Paper, Growth Competitiveness, Employment or by the Euro pean Council.
De direkte udgifter målt i forhold til BNP var således i 1997 gennemsnitligt 1% lavere end i 1980.
Restructuring public expenditure
Hele dette fald indtraf efter 1990 og lå udelukkende inden for udgifter til faste investeringer, som faldt fra 3% af BNP i 1980 til 2% i 1997.
Public expenditure is one of the main influences on employment, directly and indirectly affect ing economic activity, as well as the operation of labour markets through active policies aimed at improving employability and getting people into work and through passive policies of income support.
Foreløbig er der kun tegn på meget begrænsede ændringer i denne ret ning i medlemsstaterne.
While the number of young people in the Union is falling, the number of older people is increasing.
De samlede offentlige udgifter til arbejdsmarkedsforanstaltninger tegnede sig for godt 3% af BNP i EU i 1997.
As a consequence, the upward pressure on pension payments is being accompanied by a growing demand for health and longterm care.
Heraf gik ca. 65% til udbetaling af arbejdsløshedsydelser og 35% (godt 1% af BNP) til aktive foranstaltninger for at forbedre folks forudsætninger for at komme i arbejde eller hjælpe dem med at finde et job.
On average, spending on health services per head of population aged 65 and over is over twice as high as the average for people below 65 and for those aged 75 and over, 45 times higher.
Det er kun en smule mere end i 1994 i slutningen af recessionen, da de aktive foranstaltninger tegnede sig for 33% af de samlede udgifter, men mindre end i 1990, da de udgjorde 37%.
Over the next 10-15 years, the number of people of 65 and over in the Union is forecast to increase by over 1% a year, the number of 75 and over by 2% a year.
Sundheds- og socialsektoren er lige som undervisningssektoren en vigtig potentiel kilde til øget beskæftigelse.
In 1995, unemployment benefits accounted for only 8% of total spending on social protection in the Union, under 2% of GDP, though a similar amount also goes on disability benefits, which in many cases are effectively paid to support people who cannot find jobs.
Fra 1986 til 1996 voksede beskæftigelsen på dette område med over 2% om året i EU.
With social exclusion and housing benefits, transfers to those of work ing-age but without a job amounted to around 6% of GDP.
Yderligere vækst afhænger af, hvilken politik der følges i medlemsstaterne, og af, hvordan man kombinerer efter spørgslen efter sundhedsydelser og høj kvalitet med nedskæringer på de offentlige budgetter.
At the Florence European Council, Member States agreed to give increasing priority to the 'activation' of policy, to move people who are capable of working into employment rather than merely providing income support while they are out of work.
Alt i alt udgjorde udgifterne til social beskyttelse, som også omfatter sundhedsydelser, 28% af BNP i EU i 1995; heraf er 70% overførsler, og ca. 60% af det samlede beløb (svarende til ca. 17% af BNP i EU) går formentlig til pensionister.
The aim is to shift from such passive measures, defined in the broadest sense, to active labour market measures of providing training, or retraining, career guidance and help in finding a job.
Statens bidrag til investeringerne er ikke begrænset til infrastruktur projekter.
Health care and social services, like education, are a major source of net job creation.
Uddannelse er også en meget vigtig direkte kilde til nye job.
Between 1986 and 1996 employment in this area rose by over 2% a year in the Union.
Beskæftigelsen i uddannelsessektoren steg med næsten 2% om året i EU i de ti år fra 1986 til 1996, selv om stigningen dog er taget en smule af under det nuværende opsving; beskæftigelsen i uddannelsessektoren tegner sig for næsten 7% af det samlede antal i beskæftigelse.
Further growth depends on the policies followed in Member States and on reconciling the demand for high quality health care with constraints on public spending.
En mere ihærdig indsats for at be skytte miljøet er nu en nødvendig forudsætning for bæredygtig økonomisk vækst. Samtidig bør miljøpolitikken og beskæftigelsespolitikken udformes, så de indbyrdes støtter hinanden.
Over the past 15 years or so, direct government expenditure on goods and services has tended to decline in relation to transfers, largely reflecting the growth of social protection, which, including health care, accounts for almost 60% of total public sector outlays.
Det var budskabet i Kom missionens meddelelse om miljøet og beskæftigelsen, som blev vedtaget i november 1997 (KOM(97) 592).
Indeed, direct expenditure was, on average, some 1% of GDP lower in 1997 than in 1980.
Det kræver omfattende strukturændringer og forskydninger af beskæftigel sen mellem forskellige aktiviteter og erhverv, og det indebærer både problemer og udfordringer for EU.
All of this reduction occurred after 1990 and all of it was in spending on fixed investment, which de clined from 3% of GDP in 1980 to 2% in 1997.
I 1995 udgjorde arbejdsløshedsydelserne kun 8% af de samlede udgifter til social beskyttelse i EU, og det er under 2% af BNP, men et tilsvarende beløb anvendes på in validitetsydelser, som i mange til fælde i realiteten udbetales som støtte til folk, der ikke kan finde arbejde.
So far there is only limited sign of any shift in expenditure in this di rection in Member States.
Inklusive bistandshjælp og boligydelser udgjorde overførsler til personer i den arbejdsdygtige alder, men uden job, ca. 6% af BNP.
Overall, public spending on labour market measures accounted for just over 3% of GDP in the Union in 1997.
På Det Europæiske Råd i Firenze blev medlemsstaterne enige om at prioritere "aktiveringspolitikken" højere for at skaffe folk, som er i stand til at arbejde, i be skæftigelse frem for blot at sikre dem indkomststøtte, mens de står uden arbejde.
Of this, some 65% went on paying unemployment compensation and 35% (just over 1% of GDP) on active measures to increase employability or to assist in finding a job.
Hensigten er at flytte vægten væk fra sådanne passive foranstaltninger, defineret i brede ste forstand, over på aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, bejdsmarkedsforanstaltninger,
This is slightly higher than in 1994 at the end of the recession, when active measures accounted for 33% of the total, but less than in 1990, when they accounted for 37%.
Antallet af unge mennesker i EU er faldende, mens antallet af ældre er stigende.
The State's contribution to investment is not limited to infrastructure projects.
Inden for befolkningsgruppen over 65 år bliver der desuden stadigt flere, som er 75 år og derover.
Investment in education, which is the basis of a skilled and flexible work force, is one of the most important ways in which governments can contribute to the longterm competitiveness of European economies and, hence, to their future potential for growth and job creation.
Det medfører et voksende pres på pensionsudgifterne ledsaget af stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser og længerevarende pleje.
Education is also a prime direct source of new jobs. Employment in education expanded by almost 2% a year in the Union over the 10 years 1986 to
Udgifterne til sundhedsydelser pr. person over 65 år er gennemsnitligt dobbelt så store som for personer under 65 år, og for personer over 75 år er de 45 gange højere.
Overall, expenditure on social protection, including health care, amounted to 28% of GDP in the Union in 1995, 70% of this being transfer payments, and around 60% of the total (equivalent to some 17% of Union GDP) probably going to those in retirement.
I løbet af de næste 10-15 år forventes andelen af personer over 65 år i befolkningen i EU at stige
Given the prospective growth in the number of people of 65 and over in the Union over the next 20-25 years, the focus of policy is not only on pension schemes but also on early retirement, which, especially among men, has risen markedly since high
Det er en meget væsentlig opgave for regeringerne i Europa at skabe en lovgivningsmæssig og fiskal ramme, som kan sikre, at priserne i
A strengthening of measures to protect the environment is now a
Job til mennesker — mennesker til job: de politiske retningslinjer skal udmøntes i handling vil kræve langt mere omfattende brug af energieffektiv teknologi og vedvarende ressourcer, og det har igen potentiale til at skabe beskæftigelse. tigelse.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action has already led to structural changes in labour markets and employment, although much remains to be done.
EtPs udvidelse lemsstater og for ansøgerlandene.
necessary condition for sustained economic development.
Stigningen i samhandelen kan forventes at fortsætte i de kommende år
At the same time, environmental and employment policies should be made mutually beneficial.
EU's udvidelse med de 11 ansøgerlande har stor betydning for be skæftigelsen både i ansøgerlandene selv og i de nuværende medlemsstater.
This was the message of the Commission Communication on Environment and Employment adopted in November 1997 (COM(97)592).
De central- og østeuropæiske landes integrering på EU-marke-derne for varer, kapital og arbejds kraft tilligemed gradvis indførelse af markedsøkonomi har allerede ført til strukturændringer på arbejdsmarkederne og i beskæftigel sen, men der er dog stadig mange problemer og opgaver tilbage.
It involves significant structural changes and shifts of employment between activities, which present both problems and challenges to the European Union.
økonomien fuldt ud afspejler de samfundsmæssige omkostninger ved forurening, miljøskader og rovdrift på ikke-vedvarende ressourcer, og som derfor kan sende både producenter og forbrugere de nødvendige signaler om, at de skal til passe deres adfærd til de miljømæssige krav og behov.
The benefits of such a strategy will be greatest in those sectors where environmental concerns are most pressing and where new investment, accompanied by appropriate labour market policies, can have the greatest impact.
De har også et ansvar for at anlægge en langsigtet synsvinkel for at sikre, at investeringsbeslutninger om infrastruktur træffes med tanke for, at udviklingen skal være bæredygtig.
Manufacturing in dustry continues to be responsible for pollution through the use of energy and raw materials and the generation of hazardous waste.
En sådan strategi afhænger af, at man går væk fra forældet og forurenende teknologi og uholdbare "end of pipe" løsninger over til ny ren teknologi.
In the transport sector, the negative impact on the environment has continued as a result of traffic growth despite improvements in engines and fuels.
Denne overgang kan lettest gen nemføres i forbindelse med nye in vesteringsbeslutninger, hvor de nye miljøkrav kan indarbejdes helt fra starten i produktionsprocessen.
In the energy sector, the fossil fuel cycle has a significant negative impact.
En af de største udfordringer for disse lande bliver at indføre hensigtsmæssige strukturer til at styre denne overgang til et moderne arbejdsmarked. Det kræver også, at de overtager og anvender EU's ret ningslinjer for beskæftigelsen i for følgelsen af den fælles beskæftigel sesstrategi.
Labour market conditions and structures, ranging from the mobility and physical movement of work forces, wages, social contributions, conditions of employment and distribution of income, differ sharply both within the CEECs and between these and EU Member States.
En proces som støttes af EU ved, at man nu gennemgår de enkelte landes beskæftigelsespolitik med henblik på at afdække, hvor og hvordan det er nødvendigt at gennemføre ændringer.
At the same time, the average rate of unemployment, at around 10%, is very similar to that in the Union, though as in the Union, it varies considerably be tween countries, from around 15% in Bulgaria, Latvia and Lithuania to around 6% in Romania and 5% in the Czech Republic.
Samtidig er den gen nemsnitlige arbejdsløshed — nemlig ca. 10% — meget tæt på niveauet i EU, selv om også den, som det er tilfældet i EU, varierer betydeligt landene imellem, fra ca. 15% i Bulgarien, Letland og Litauen til ca. 6% i Rumænien og 5% i Tjekkiet.
The motor car impacts in all of these areas: half of the energy consumption of a motor car during its life time takes place during its manufacture, as much as during its use.
Fremstillingsindustrien er stadig væk ansvarlig for en del af forureningen ved at bruge energi og råvarer og ved at producere farligt affald.
EU economies are still characterised by underuse of labour resources and overuse of environmental resources, such that patterns of production and consumption are unsustainable.
I transportsektoren er den negative indvirkning på miljøet fortsat som resultat stigende en trafikmængde på trods af forbedringer i både motorer og brændsel.
The way goods and services are produced is based on investment and price relations of the past when environmental concerns were less important. portant.
De nationale handlingsplaner, som medlemsstaterne forelagde forud for Det Europæiske Råd i Cardiff, vidner om deres opbakning til strategien.
The need to deal with the environmental effects of the energy sector was recognised by the agreement at Kyoto to reduce C02emissions by 8% by 2010 compared with
Tættere handelsforbindelser med unionen vil medføre større muligheder for øget beskæftigelse og højere indkomstniveau, og det skulle kunne nedbringe arbejdsløsheden og udjævne forskellene i per capitaindkomst mellem ansøgerlandene og de nuværende medlemsstaterne.
Closer trade and commercial relations with the Union are likely to give rise to greater opportunities for growth of jobs and income, which should reduce unemployment and disparities in income per head be tween the applicant countries and existing Member States.
Eftersom de nuværende betydelige indkomstforskelle ikke har givet anledning til massive migrationsstrømme, er der endnu mindre grund til at forvente, at der vil opstå sådanne strømme fremover.
Given that the significant differences in prosperity which already exist have not given rise to massive migration flows, there is even less reason to expect such flows to occur in the future.
-emissionerne med 8% inden
Enlarging the Union
2010 i forhold til 1990-niveauet. Opfyldelse af denne målsætning
They also have a responsibility to adopt a longterm perspective to make sure that in vestment decisions about infrastructure are made with the sustainability of development in mind.
EU's udvidelse indebærer muligheder både for de nuværende med
The prospect of the enlargement of the Union to the 11 candidate countries has significant implications for employment, both for developments in the candidate countries themselves and in the existing Member States.
I den nuværende situation finder man in gen grund til at foretage en gennem gribende revision af retningslinjer ne, men bibeholder den model baseret på fire hovedemner, som også blev fulgt ved udformningen af retningslinjerne for 1998.
In 1996, total EU imports from these countries were 4 times their value in 1985, while EU exports to them were 6 times their 1985 value, and already the EU exports one-third more to them than it imports.
Det er meningen, at strategien skal iværksættes over en årrække, og der skulle kun blive tale om mindre
Growth in trade is likely to continue in future years.
Der er i det foregående redegjort for grundlaget både for den oprindelige strategi og for de beskedne ændringer, der overvejes for 1999.
The Commission has now submitted its proposals for the Employment Guidelines for 1999. Under the circumstances, it sees no justification for any major revision of the Guidelines, maintaining the four-pillar approach contained in the 1998 Guidelines.
Strategiens resultater afhænger i høj grad af, om den understøttes i medlemsstaterne på lidt længere sigt, således at den i kombination den makro-økonomiske strategi og de fordele, der følger af det indre marked og den monetære union kan bære frugt of dermed forøge beskæftigelsen og nedbringe arbejdsløsheden. den.
The underlying justification both for the initial strategy and the modest revisions envisaged for 1999 are set out above. The outcome of the strategy depends critically on it being sustained in Member States over the medium term, so that in combination with the macroeconomic strategy and the beneficial ef
Beskæftigelsen ¡ Europa 1998
Employment in Europe 1998 Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action
Det Europæiske Social^Ç Arbejdsmarkedspolitik 98
Forum 98
Det Europæiske Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik 98
European Social Policy Forum 98
Redigeret af Mark Carley
Written and edited by Mark Carley
Europa-Kommissionen Generaldirektion for Bekæftigeise, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
European Commission Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs
Denne rapport er udgivet i fællesskab af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene og Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender.
This report is published jointly by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions and the European Commission's Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs.
Det er mig en glæde at kunne fremlægge den officielle rapport om det andet Europæiske Forum for Social- og Arbejdsmarkedspolitik, som fandt sted i Bruxelles i juni 1998.
I am pleased to present the official report of the second European Social Policy Forum which took place in Brussels in June 1998.
I dette forum deltog over 1 500 repræsentanter for ngo'er, arbejdsmarkedets parter, statslige, regionale og lokale myndigheder fra medlemslandene og forskningsinstitutter.
The Forum brought together over 1500 people from NGOs, the social partners, employers, Member State governments, regional and local authorities and research institutes.
Deltagerne kom fra alle egne af Den Europæiske Union.
Participants came from all over the European Union.
Vort formål var at etablere et regulært forum og mødested for udveksling af synspunkter om centrale social- og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål.
Our aim was to provide a real forum and meeting place for the exchange of views on key social policy issues.
Efter min mening viser rapporten, at det lykkedes at opfylde dette formål -debatterne var både stimulerende, meget direkte og åbne og centreret omkring de emner, som vi betragter som de allervigtigste: beskæftigelsen, den fremtidige sociale beskyttelse, og spørgsmålet om, hvordan man giver borgerne i Europa større medindflydelse og en fornemmelse af at tilhøre et regulært fællesskab.
I think this report reflects the success of the Forum in meeting these objectives - the debates were stimulating, frank and open, and centred on key themes at the heart of our concerns - employment, the future of social protection, and how we can promote participation and a feeling of citizenship in Europe.