natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Muligvis fra den 1. januar 1993, for EF's Ministerråd enedes den 4. november 1991 om indførelse af »00« som internationalt forvalg senest pr. 31. december 1992. Og helt sikkert fra den 1. januar 1999, for den blandt ministrene indgåede aftale, som nu skal høres i Europa­Parlamentet, tillader de lande, der »står over for særlige tekniske, økonomiske eller organisatoriske vanskeligheder« at vente til den 31. december 1998. Seks af EF's tolv medlemslande har allerede »00« som for­valg til udlandet, nemlig Belgien, Luxembourg, Tyskland, Italien, Grækenland og Portugal.
The fact is, the EC Council of Ministers agreed on 4 November on the introduction of '00' as the international code from 31 December 1992 at the latest; in any case, from 1 January 1999, as the agree­ment in question, which still awaits examination by the European Parliament, authorizes Member States 'facing specific technical, financial or organizational problems'to put off the introduction of the common code until 31 December 1998.
Når man skal kalde udlandet fra de
In order to
Et panorama over europæiske virksomheder
A panorama of European companies
Hvor mange af dem kan betragtes som SMV?
How many of them can be regarded as small and medium­sized enterprises (SMEs)?
I hvilke sektorer i erhvervslivet er der flest SMV?
In which sectors of economic activity are SMEs most important?
Årgang 1991­1992 af »Panorama of EC Industry«, som Kom­missionen offentl ¡ggjorde i oktober 1991, giver nogle svar på disse spørgsmål.
The 1991­92 edition of Panorama of EC industry, published i η October by the Commission of the European Communities, offers some answers to these, and other, questions.
11986 — det sidste år man har sådanne tal fra — varder 13,4 millio­ner virksomheder i EF's industri og servicesektor med i alt omk­ring 92,4 millioner ansatte. Ca.
Thus in 1986, the latest year for which figures are available, there were some 13.4 million industrial and service companies within the EC.
14% afdem var i den vareproduce­rende industri, 13% i byggeriet og 73% i servicesektoren.
Some 14% of them were in the manufacturing sector, 13 % in the construc­tion and 73 % in the services sector.
I mangel af en ensartet definition på SMV klassificerer oversigten virksomhederne således: bistår innoverende SMV med start eller ekspansion, opsporer interessante projekter og gennemfører feasibilitystudier.
This invitation, which appeared in the Official Journal of the European Communities C 148 of 7June1991, isthus addres­sed to all small and medium­sized enterprises which are interes­ted in the results of Community research.
Succes­procenten, efter 3 til 5 år for SMV, der har samarbejdet med et sådant center, er på omkring 80.
The proposals sought, based on the use made of earlier research, is aimed at increasing the access SMEs have to the new technologies, in order to make them more competitive.
— under 10 ansatte, herunder selvstændige: mikro­virksomheder — fra 10 til 99 ansatte: små virksomheder — fra 100 til 499 ansatte: mellemstore virksomheder — over 500 ansatte: store virksomheder.
In the absence of a uniform definition of SMEs, the 'Panorama' classifies companies as follows: (i) fewer than 10 employees, including the self­employed: micro­firms; (¡i) from 10 to 99 employees: small firms; (iii) from 100 to 499 employees: medium­sized firms; (iv) more than 500 employees: large firms.
I EF udgør mikrovirksomhederne lidt mere end 91% af de i alt 13,4 millionervirksomhederogdesmå8%, hvorimod de mellemstore og store virksomheder kun udgør henholdsvis 0,5% og 0,1%.
In the European Community, micro­firms account for just over 91 % of the 13.4 million companies; small firms 8% while the medium­sized and large enterprises represent only 0.5 and 0.1 % respectively of the total.
I kategorien mikrovirksomheder består langt størsteparten imidler­tid af selvstændige, det vil sige virksomheder uden ansatte, som udgør 52% afalle EF's virksomheder.
However, the great majority of micro­firms are made up of the self­employed — in other words, firms without salaried staff, who represent 52 % of all Community enterprises.
Derer forskelle fra sektortil sektor: Mikrovirksomhederne er ikke så talrige inden for den vareproducerende industri — 83% af den samlede sektor — hvorimod de inden for byggeri og servicesektor udgør henholdsvis 91% og 93%.
There are differences between the various economic sectors: the micro­firms are more numerous in manufacturing industry where they represent 83 % of the total for the sector, while in the cons­truction and services sectors they represent 91 and 93 % respecti­vely.
SMV i strikt forstand — fra 10 til 499 ansatte — som udgør knap 9% i EF — er bedre repræsenteret inden for den vareproducerende industri — 17% af denne sektor
SMEs, in the strict sense of the word — from 10 to 499 employees — constitute nearly 9 % of all enterprises in the EC.
Kommissionen opfordrer i den forbindelse SMV til at komme med forslag.Tilbuddet,dereroffentliggjorti EF­Tidende(C 148af 7.6.1991) henvender sig altså ti I al le små og mel lemstore virksomheder, der er interesserede i resultaterne af EF­forskningen.
They are more numerous in manufacturing industry—17% of the total for the sector— and closer to the Community average in the construction and service sectors: 9 and 7 % respectively.
SMV's egne for­slag, der skal bygge på udnyttelse af tidligere forskning, skulle gerne øge SMV's adgang til ny teknologi og dermed forbedre deres konkurrenceevne.
In terms of contribution to employment, SMEs are by far the most important, with an average of 45 % of the total.
Da forskningen hele tiden producerer nye resultater, kan der til enhver tid indsendes forslag til Kommissionen.
Their contrbution varies from 51 % in the construction sectorto43 % in the services sector, while it is close to the Community average — 46 % — in the manufacturing sector.
EF­Kommissionen offentliggjorde allerede i oktober 1990 i »Enterprises in the European Community« en mere detaljeret oversigt med opdeling pr. land og pr. sektor. Denne refererer til året 1986.
More detailed information, on a country and sector basis, has al ready appeared i n Enterprises in the European Community^Octo­ber 1990), published by the Commission of the European Commu­nities.
Oversigten vil blive ajourført for 1988 med en mere detaljeret sektoropdeling og angivelse af SMV's produktionsom­fang (omsætning, værditilvækst. . .).
They will be updated for 1988 and will cover moredetailed sectors; they wil I also take into account the size of SMEs in terms of production (turnover, value­added, etc.).
Denne oversigt vil blive offentliggjort af Kommissionen i begyndelsen af 1992.
They wil I be published by the Commission at the beginning of 1992.
Erhvervs- og innovationscentre i østlandene
♦ The BICs in East European countries
Mange af EF's virksomhedsledere er endnu uvidende om disse instrumenters eksistens eller tror — hvis de overhovedet har hørt om dem — at der er tale om bureaukratiske strukturer, som er dår­ligt tilpasset til deres behov.
The network of Business and Innovation Centres (BICs) is now spreading to Central and Eastern Europe: Prague, Brno and
En oplysningskampagne er lanceret i november 1991 i hele EF med brug af opinionspressen for at få effektiv kontakt med virk­somhedslederne.
An awareness campaign was launched in November 1991 in all the EC countries, through the trade press, in order to reach com­pany managers more effectively.
Denne aktion skal fortsætte i 1992 og vil blive udvidet til erhvervsmæssige publikationer, der henvender sig til SMV.
The campaign is being extended into 1992 and will be widened to take in professional publica­tions aimed at SMEs.
Kampagnen vil særlig betone programmet for SMV's oplæ­ ringtil»1992­Europa«ogEUROMANAGEMENT­programmet, der skal fremme SMV's deltagelse i EF's forskningsprogrammer.
It will focus on the SME training programme for the Europe of 1992 and the Euromanagement programme, designed to facilitate participation by SMEs in Community research programmes.
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
0FFICE F0ROFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur
Directorate-General Audiovisual, Information, Communication and Culture
Højopløsnings­tv En teknologisk og kulturel udfordring til Europa
High-definition television A technological and cultural challenge for Europe
■ af Jean Dondelinger, medlem af EF­Kommissionen
■ by Jean Dondelinger, Member of the European Commission
Samtidig med at direktivet om »Fjernsyn uden grænser« træder i kraft (den 3. oktober 1991) og grun­den lægges til et europæisk audiovisuelt område, viser den teknologiske revolution med højopløs­nings­tv sig at være en af de helt store udfordringer for den audiovisuelle sektors fremtid.
At a time when the entry into force of the Directive on 'television without frontiers' (3 October 1991) is laying the foundations for a European audiovisual area, the technological revolution represen­ted by high-definition television (HDTV) is asserting itself as a major challenge for the audiovisual in­dustry.
Udfordringen gælder ikke kun den elektroniske industri, som producerer tv­apparater, men også bevaring og vide­reudvikling af Europa som en vigtig pol for den audiovisuelle kreativitet.
It poses a major challenge for not only our consumer electronics industry but also the preser­vation and development of a key element of audiovisual creativity in Europe.
Siden 1989 har Kommissionen opbygget en sammenhængende audiovisuel politik, der hviler på tre gensidigt supplerende grundtanker: Der skal lægges en lovgivningsmæssig ramme om den frie bevægelighed for billeder (direktivet om Fjernsyn uden grænser, harmonisering af ophavsretten etc.); den europæiske programindustri skal støttes (dette sker via MEDIA 91­95­programmet); fremtidens fjernsyn (højopløsnings­tv) skal forberedes teknologisk.
Since 1989 the Community has developed a coherent audiovisual policy, based on three comple­mentary elements: a Directive which provides for the free movement of programmes ('television without frontiers', harmonization in matters of copyright, etc.); a programme industry which provides support for European creations (through the 1991 -95 Media programme) and the technology needed fortomorrow's television (HDTV).
Disse tre dimensioners indbyrdes afhængig­hed er eklatant illustreret i forbindelse med den europæiske strategi for indførelse af højopløsnings­tv: Udvikling og indførelse af en ny teknologi kan kun ske inden for en passende lovgivningsmæssig ramme og må navnlig kunne bygge på en tilpasningsevne i programindustrien.
The interdependence of these three elements is strikingly illustrated in the European Community's strategy for the introduction of high-definition television: the develop­ment and introduction of a new technology can only be based on an adequate statutory framework and, in particular, on the programme industry's capacity to adapt.
Hvorfor producere disse nye tv­apparater med stor skærm (format 16:9 i stedet for det nuværende 4:3), med bedre billedkvalitet og digital lyd, hvis de udsendte programmer ikke udnytter de nye mulig­heder?
What is the use of turning out new, large-screen television sets (with the new 16:9 rather than the current 4:3 format), improved picture quality and digital sound, if the programmes which are broadcast fail to take advantage of these possibilities?
Seerne er ikke interesserede i billedrør som sådan, men i udsendelserne.
Viewers watch programmes — not the picture tube.
Hvis indførelsen af højopløsnings­tv i Europa skal blive en succes, må en tredobbelt udfordring tages op: 1: Derskal udvik­les produktionsudstyr, sprednings­ og modtageudstyr efter de nye standarder til en konkurrencedygtig pris. 2: Der skal sættes en passende lovgivningsmæssig ramme for spredningsstandarderne og 3: Hele den europæiske programindustri skal tilpasses højopløsnings­tv­kravene.
If the introduction of HDTV is to be a success in Europe, a threefold challenge must be met: (1) production, broadcasting and receiving equipment based on the new standards must be developed and manufac­tured at competitive prices; (2) an adequate statutory framework for broadcasting standards must be provided, and (3) the entire European programme output must be adapted to the requirements of Η DTV
Hvilken situation har vi i dag?
What is the current situation?
Industrien har udviklet det nødvendige udstyr, både ti I mellemfasen (forbedret fjernsyn) og til det endelige højopløsnings­tv. Tv­apparater i format 16:9 findes allerede på markedet, og producenterne har højopløsnings­tv­udstyr til brug for programmerne.
The industry has developed the necessary equipment, both for the intermediate phase (improved television) and for HDTV itself. Television sets with a 16:9 format are al­ready on the marketand producers have at their disposal the HDTV equipment needed to make their programmes.
Kommissionen forelagde den 26. juni 1991 et direktivforslag om transmissionsstandarder for satellit­tv for Rådet og Europa­Parlamentet.
The Commission sent a draft Directive on 26 June 1991 to the Council and European Par­liament on the standards for television broadcasting by satellite.
Denne lovgivningsramme skal suppleres med et »memorandum of understan­ding«, hvori de berørte parter skal forpligte sig gensidigt til med økonomisk støtte fra Fællesskabet at udvikle og fremme tjenesteydelser og udstyr i overensstemmelse med de nye standarder, der er på vej mod vedtagelse.
This statutory framework must be com­pleted by a Memorandum of Understanding, through which all those concerned will give reciprocal undertakings to develop and promote, with the Community's financial backing, services and equip­ment which conform to the new standards currently being adopted.
Så mangler blot de nødvendige tiltag med henblik på en til pasning af programindustrien.
What remains to be done is to take the steps needed to adapt the programme industry.
Kommis­sionen er opmærksom på, at dette er et hastespørgsmål og forelagde den 24. juli 1991 Rådetog Europa­Parlamentet en meddelelse indeholdende Kommissionens første analyser på området.
Aware of the need for urgency, the Commission sent both the Council and the European Parliament a memoran­dum on 24 July 1991 setting out its initial analyses in the matter.
De indledende kontakter med repræsentanter for branchen på baggrund af dette dokument viste, hvor omfattende et arbejde, der ligger forude:
Initial contacts with the professionals of the audiovisual sector, on the basis of this document, have revealed the scale of the task:
— Alle programmer med lang levetid (det vil sige lagerprogrammer) skal tilpasses en kvalitet, der er kompatibel med højopløsnings­tv.
• all programmes which can be shown repeatedly (i.e. programmes held in stock) must be adapted to a quality compatible with HDTV broadcasting;
— Programmer af typen variétéunderholdning, »soap«­programmer og udsendelserom aktuelle begi­venheder skal gradvis tilpasses mellemfasen med fjernsyn af højere kvalitet i format 16:9.
• programmes which can be broadcast only once, such as variety shows, reporting or soap operas must be gradually adapted to the intermediate phase of improved television with a 16:9 format;
— Parallelt hermed skal der gøres forsøg for at udforske alle højopløsnings­tv'ets tekniske og økono­miske muligheder, specielt med henblik på det såkaldte »multi media« (al le kombi nationer af tv og edb).
• at the same time, it will be necessary to continue an experimental move to explore together the technical and economic possibilities of HDTV, particularly in the light of the so-called multimedia (all possible combinations of television and computers).
I denne »kamp« for indførelsen af fremtidens fjernsyn står Europa ikke alene.
Europe is not alone in this battle to introduce tomorrow's television.
Man må regne med den japanske industri, som har udviklet sit eget højopløsnings­tv­system og kontrollerer to af de største amerikanske produktionsselskaber.
Japanese industry must be taken into account; it has developed its own system of HDTV and controls two of the most important companies producing American programmes.
Døren må også holdes åben for de nye digitale spredningsteknolo­gier, derer under udvikling i USA med bidrag fra datterselskaber af den europæiske elektronikindustri.
It is also necessary to leave the door open to the new digital broadcasting technologies, developed in the USA, with the help of subsidiaries of European elec­tronics companies.
Hinsides denne »krig om standarderne« er der den europæiske programindustris fremtid, der står på spil.
At stake, beyond this 'standards war', is the very future of the Euro­pean programme industry.
Hvis denne industri ikke kobler sig på den uafvendelige teknologiske udvikling, vil den blive stærkt formindsket i de kommende årtier.
Overtaken by ineluctable technological changes, the production of European programmes runs the risk of being wiped out in the coming decades.
Derfor må tilpasningen af denne industri prioriteres højt, hvis vi skal bevare denne meget vigtige udtryksform for den europæiske kultur.
The industry must therefore adaptas a matter of priority, if one of the privileged modes of expres­sion of European culture is to survive.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 11. december 1991.
The text of this issue was completed on 11 December 1991.
Ikke længere grænsekontrol på grund af moms forårsager kræft«, »Rygning forårsager dødelige sygdomme«, »Rygning skader d ine omgivelser« og »Rygning forårsager hjerte­karsygdomme«.
1993 at the latest, boxes of cigars, cigarillos and pipe tobacco will have to carry one of four warnings: 'Smoking causes cancer', 'Smo­king causes fatal disease', 'Smoking damages the health of those around you' and 'Smoking causes heart disease'.
Rulletobakspakker kan vælge mellem 14 påskrifter — de samme som cigaretpakninger — blandt andre »Rygning kan dræbe« og »Rygere dør yngre«.
Packets of rolling tobacco will have to carry one of 14 warnings; they are the same as those carried on cigarette packages and include 'Smoking can kill' and 'Smokers die younger'.
Pakker med snustobak og skråtobak skal forsynes med påskrif­ten »Forårsager kræft«.
As for snuff and chewing tobacco, they must carry the single warning 'Causes cancer'.
Emballager, der ikke er i overensstemmelse med disse regler, og som er produceret inden 31. december 1993, må sælges frem til 31. december 1994.
The sale of packages which do not meet these requirements and which were manufac­tured before 31 December 1993, will be authorized until 31 Decem­ber 1994.
Alle disse foranstaltninger skal nu behand­les i Europa­Parlamentet, før de bliver endeligt vedtaget.
The European Parliament must give its opinion on these measures before the Council decision becomes definitive.
■ Maastricht: Den Europæiske Union er sat i vej
■ Maastricht sees launch of European Union
Kontrollen ved grænserne, som skyldes eksistensen af forskellige momssatser i medlemslandene, forsvinder pr. 1. januar 1993. Minis­terrådet vedtog den 12. november 1991 to EF­retsakter, som skaberde nødvendige betingelser herfor.
Border checks, which are carried out at present because EC countries apply VAT at different rates, will come to an end on 1 January 1993, thanks to two 'European laws' agreed to by the EC Council of Mini­sters on 12 November.
Den første lovtekst indfører en euro­pæisk momsordning, som betyder, at privatpersoner frit kan bevæge sig over grænserne med varer indkøbt hvorsomhelst i Fællesskabet.
Thefirst lays down the basic rules for the opera­tion of the new VAT system, which allow private individuals to cross the Community's internal borders freely with goods purchased anywhere within the EC.
Den anden lovtekst drejer sig om et samarbejde mellem De Tolv for at sikre momsbetalingen og bekæmpe svig.
The second law introduces cooperation bet­ween the Twelve to ensure payment of VAT and to prevent fraud.
Princippet i den euro­pæiske momsordning vil være, at afgiften opkræves i ¡ndkøbslandet, i hvert fald frem til 31. december 1996 — kun nye biler og både vil der skul le betales moms for i bestemmelseslandet.
The new system is based on the principle that VAT wil I be paid in the coun­try of origin, in any case until 31 December 1996 — only in the case of motor vehicles and new boats will it be paid in the country of desti­nation.
Herefter vil mom­sen blive opkrævet i oprindelseslandet efter et system, som Minister­rådet skal træffe beslutning om inden 31. december 1995.
After this date VAT will be levied in the country of origin, under a system to be agreed on by the Twelve before 31 December 1995.
Forså vidt angår de toldfrie butikker vil disse være tilgængelige for fly­og skibspassagerer, der rejser fra et EF­land til et andet frem til 1. juli 1999; herefter vil de kun være tilgænge­lige for rejsende, der ankommer til EF udefra eller forlader det.
Those travelling between EC coun­tries, whether by air or sea, will be able to enjoy duty­free shopping until 1 January 1999. After that date, duty­free shops will be access­ible only to people entering the Community or leaving it.
For atprivatpersonersindkøbsfrihedkan være fuldstændig, skal Mi n ister­rådet dog vedtage en EF­lovgivningom forbrugsafgifter — dvs. punkt­afgifter på alkohol, tobak og brændstof.
However, in orderthatthe individual's freedom to shop be as complete as poss­ible, the Twelve must draw up a European regulation on excise duties — the special taxes on alcoholic beverages, tobacco and petrol.
Momsen vil for virksomhe­dernes vedkommende blive opkrævet i importlandet fra 1993.
In the case of firms, VAT will be levied in the country of destination from 1993.
Med hensyn til samarbejdet om bekæmpelse af svig skal der være garanti for fortrolighed omkring de udvekslede informationer, og virksomhederne skal orienteres, når der videregives oplysninger, der drejer sig om dem.
As for cooperation between Member States to check fraud, the arrangements to be introduced for this pur­pose guarantee confidentiality as regards exchanges of information and the notification to firms of information which concerns them.
Natten mel lem den 10. og 11. december 1991 besluttede EF's stats­og regeringschefer i Maastricht i Holland efter vanskelige forhandlinger at oprette en Europæisk Union. Denne union vil omfatte et økonom ¡sk og monetært aspekt, en »Pol ¡tisk Union« og en socialpolitik.
The decision to establish a European Union was taken by the Heads of State or Government of the Twelve during the night of 10 to 11 December at Maastricht (the Netherlands), following difficult negotiations.
Medlemslandene enedes om indholdet i en unionstraktat på over 200 sider, som ændrer og supplerer Fælles­skabets nuværende »forfatning« — Paris­ og Rom­Traktaterne.
The Twelve reached agreement on the contents of a Union Treaty, running to more than 200 pages, which both amends and completes the European Treaties of Paris and Rome, the present 'European Constitution'.
Undertegnelsen af unionstraktaten er berammet til februar 1992, for at de nationale parlamenter kan ratificere den inden den 1. januar 1993, så den kan træde i kraft samtidig med færdiggørelsen af det indre marked.
The Twelve intend signing the Treaty on European Union in February 1992, in order that their national parliaments can ratify it before 1 January 1993, so that it can come into force on that date, which is also the date for the com­pletion of the single market.
Den Økonomiske og Monetære Union bety­der, at ecuen senest den 1. januar 1999 bliver enhedsvaluta for alle de lande i Fællesskabet, som er økonomisk parat hertil.
Economic and monetary union implies that as from 1 January 1999 at the latest the ecu will become the single currency forali European Community coun­tries which are ready.
Senest den 1. juli 1998 skal de tolv lande beslutte, hvem af dem der skal tage springet: Det, Det Forenede Kongerige vil kunne vælge er, om man vil indføre den fælles valuta eller ej.
The Twelve will decide by 1 July 1998 at the latest which of them will miss out; the United Kingdom will be able to choose whether or not to adopt the single currency.