natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det vil derfor være nødvendigt at overveje, hvilken uddannelsespolitik der egner sig til de regionale økonomier og deres specialisering. ring.
It will therefore be necessary to consider the training policy suited to the regional economies and their specialisation.
Tre større — geografisk set kompakte — områder vil befinde sig i nøjagtig den modsatte situation med en kraftig reduktion af den potentielt disponible arbejdskraft inden udgangen af århundredet.
Three major geographically compact areas will find themselves in exactly the opposite situation with a substantial reduction of the potential labour supply by the end of the century.
De regioner, der er tale om, er hele den del af Italien, der ligger nord for Molise, hele den del af Nordspanien, der lig ger mellem Katalonien og Galicien, Nordrhein-West-phalen, Saarland, Lorraine og Flandern.
The regions in question are the whole of Italy lying north of Molise, all areas of north ern Spain lying between Catalonia and Galicia, and North-Rhine Westphalia, Saarland, Lorraine and Flanders.
Analysen af det år, i hvilket et demografisk betinget fald i den erhvervsaktive befolkning vil sætte ind, viser to forskellige højdepunkter.
The analysis of the year in which a decrease of the active population, for demographic reasons, will start shows two separate peaks.
Dels vil mange regioner opleve, at tendenserne vender før eller lige efter århundredeskiftet.
On the one hand, many regions will experience a reversal of trends before or shortly after the turn of the century.
Dels vil mange regioner opleve dette efter 2010.
On the other hand, many regions will experience this after 2010.
Meget få regioner vil opleve at se tendenserne vende i perioden 2000-2010.
Very few regions will see trends reverse during the period 2000-10.
Ar, i hvilket der vil indtræde et fald i den erhvervsaktive befolkning af demografiske årsager
Year in which the active population will start to fall due to demographic reasons
Ar, i hvilket faldet indtræder mellem 1995 og 1999 ■ mellem 2000 og 2004 ■ mellem 2005 og 2009 ■ mellem 2010 og 2014 ■ ikke før 2015
Year of occurrence between 1995 and 1999
Kilde: Eurostat, Demografiske Fremskrivninger 1997. Basislinjescenario.
■ between 2000 and 2004 ■ between 2005 and 2009
Aldring af befolkningen i den erhvervsaktive alder
Combined with the fall in the demographic contribution, the general ageing of the population of working age amplifies the regional significance of this phenomenon for the labour market.
• Den generelle aldring af befolkningen i den arbejdsdygtige alder kombineret med faldet i det demografiske bidrag forstærker dette fænomens regionale betydning for arbejdsmarkedet.
Another aspect of ageing has implications for the labour market, namely the ageing of potential labour forces. In this section, estimates are based on the population aged between 1 5 and 64 years, as these are the only age groups for which the statistics used are available.
• / Tyskland og Italien er aldringen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder generelt mere udtalt.
Germany and Italy generally show a more pronounced ageing of the population of working age.
Et andet af aldringens aspekter har konsekvenser for arbejdsmarkedet, nemlig aldringen af den potentielle arbejdsstyrke.
Map 4 shows the rate of ageing, with a growth index for the 50-64 age group ranging from 105 to 160% between 1995 and 2015:
• Med undtagelse af visse isolerede områder påvirker dette fænomen alle Europas regioner, dog ikke på samme tid.
With the exception of certain isolated areas, this phenomenon also affects, with a different timing, all Europe's regions.
I de franske, nederlandske, belgiske og irske regioner sker der en meget hurtig aldring af befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
Regions with an initially elderly population (Germany, northern Italy) show a more moderate ageing of the active population.
• Da aldringen af befolkningen i den arbejdsdygti ge alder vil få de mest akutte økonomiske følger på regionalt plan, vil det eventuelt være nødvendigt med specifikke aktioner på grundlag af den regionale specialisering og de regionale arbejdsmarkedsvilkår. markedsvilkår.
• In the economic sphere, since the phenomenon of the ageing of the working age population is felt more acutely at regional level, specific actions may be needed, on the basis of regional sectorbased specialisation and labour market conditions. tions.
• På det mere generelle socialpolitiske område kan det afhængig af de demografiske forhold blive nødvendigt med specifikke politikker for at opfylde regionale behov på f.eks. bolig- og sundhedsområdet. området.
• In more general social terms, depending on demographic characteristics, specific policies may be needed to take care of regional demands in areas such as housing and health care.
Uanset aldringstakten viser en analyse af aldersstrukturen for den erhvervsaktive befolkning (personer på 45 år og derover i forhold til hele gruppen af 15-64-årige), at det er i de tyske regioner, man om 20 år vil finde Unionens ældste befolkning i den arbejdsdygti ge alder.
Irrespective of the rate of ageing, the analysis of the age structure of active persons (share of over-45s with in the 15-64 age group) shows that it is in the German regions that the population of working age is likely to be the oldest in the Union in 20 years' time.
I disse regioner er 40 % af de 15-64-årige over 45 år.
In those regions more than 40 % of the population aged 15-64 are over 44.
I næsten alle andre regioner vil aldersgruppen 45-64 år udgøre over en tredjedel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
In nearly all the other regions, the 45-64 age group will represent more than a third of the population of working age.
Vækst i befolkningen mellem 50 og 64 år fra 1995 til 2015
Growth in the population aged between 50 and 64 years between 1995 and 2015
< 107,5 107,5-125 125-142,5 > 142,5 Kilde: Eurostat, Demografiske Fremskrivninger 1997. Basislinjescenario.
< 107.5 107.5 to 125 125 to 142.5 > 142.5 Source: Eurostat, Demographic projections, 1997 — Baseline scenario.
1) den store forskel mellem det regionale billede og den nationale situation
• the major difference between the regional picture and national situation;
Ganske vist vil ethvert scenario vedrørende befolkningens fremtidige udvikling i regionerne være behæftet med nogen usikkerhed, men det forekommer sandsynligt, at Unionen vil stå over for nye demografiske udfordringer i næste århundrede.
While there are various uncertainties concerning any scenarios for future demographic patterns in the regions, it seems likely that the Union will face new challenges in this regard in the next century.
Medlemsstaterne og Unionen må føre en politik, der sikrer, at arbejdskraftressourcerne udnyttes optimalt i de regioner, hvor der er knaphed på dem, og samtidig søger at sikre, at der skabes nye jobmuligheder, hvor der er overskydende arbejdskraft, og hvor arbejdsløsheden konstant er høj.
National and Union policies will have to ensure that labour resources are optimally used in regions where they are scarce, while seeking to ensure that new job opportunities are created where they are in surplus and where unemployment is persistently high.
Man kan ikke komme uden om en vis geografisk mobilitet i en markedsøkonomi, men hovedudfordringen i fremtiden vil være at sikre arbejdsstyrkens faglige mobilitet på baggrund af den hurtige teknologiske udvikling ved at sørge for den nødvendige uddannelse.
While some geographical mobility of labour is inevitable in a market economy, the main challenge for the future is to ensure the occupational mobility of the workforce in a context of rapid technological change by providing necessary skills.
Unionens udvidelse er en af hovedmilepælene på vej til den europæiske integration.
Union enlargement is one of the major milestones on the road to European integration.
I de kommende år vil i det mindste nogle af de nuværende 1 2 ansøgerlande kunne blive optaget i Den Europæiske Union (se fodnoten ved rørende Malta i indledningen).
Over the next years at least some of the 12 present applicant States could find their place within the European Union (see footnote 2, p. 5, concerning Malta).
Hvilket demografisk billede frembyder disse lande, der er midt i en økonomisk overgangsperiode?
What is the demographic picture of these countries in economic transition?
En første indikator, ¡f. figur 9, måler befolkningsvækstindekset mellem 1995 og 2015.
An initial indicator, given in Figure 9, measures the population growth index between 1995 and 201 5.
Det fremgår, at der generelt næsten ikke har været nogen vækst i denne periode:
An almost general lack of growth is observed:
Det er derfor passende at afslutte redegørelsen for de væsentligste demografiske udfordringer, som Unionen står over for, med en kort gennemgang af den demografiske fremtid, der venter disse lande.
It is therefore only fitting to complete our outline of the principal demographic challenges facing the Union with a brief review of the demographic future which awaits these countries.
Mens Unionens befolkning mellem 1995 og 2015 vil vokse trods den demografiske opbremsning, gælder det samme kun for fire af ansøgerlandene, nemlig Polen, Slovakiet, Cypern og Malta.
whereas between 1995 and 2015 the Union is going to see a population increase despite the demographic slowdown, this will hold true for just four of the candi­date States: Poland and the Slovak Republic, Cyprus and Malta;
Hensigten er ikke at foretage en detaljeret analyse, men at påvise punkter, på hvilke disse lande konvergerer eller divergerer, såvel indbyrdes som i forhold til de nuværende EU-lande, på grundlag af de udfordringer, som deres respektive demografiske udvikling kan medføre.
The aim here is not to undertake a detailed analysis but rather to identify points on which these countries converge or diverge, both with respect to one another and to the present EU countries, in terms of the challenges which their respective demographic development could generate.
Bortset fra Cypern og Malta, hvis stigning ikke kan sammenlignes med de øvrige landes på grund af den lille befolkning, vil alle ansøgerlande opleve en befolkningstilvækst, der er mindre end Unionens.
if Cyprus and Malta, whose small population renders the increase incomparable with the others, are ex­cluded, all the applicant countries will have demo­graphic growth inferior to that of the Union.
Figur 9 — Ansøgerlande
Figure 9 — Applicant States
Vækst i den samlede befolkning mellem 1995 og 2015
Total population growth between 1995 and 2015
Befolkningen i den arbejdsdygtige alder
The population of working age
Polen og Slovakiet vil opleve en befolkning i den arbejdsdygtige alder, der vokser hurtigere end den samlede befolkning.
Dependency ratios provide a more detailed view of the differences between countries in terms of demo­graphic ageing. The dependence of older people in all the applicant States is lower than in the Union.
Hvorledes vil befolkningsudviklingen påvirke arbejdsmarkedet i ansøgerlandene?
What will be the implications of demographic change for the labour market in the applicant States?
Som ved de forudgående analyser kan hovedkonklusionerne udledes af to indikatorer: afhængighedsgrad og væksten i befolkningen i den arbejdsdygtige alder.
As in the case of the previous analyses, the principal conclusions can be drawn from two indicators: dependency rates and the growth of the population of working age.
Resultaterne, der er vist i figur 10, fører til følgende konklusioner:
The results, pre­sented in Figure 10, allow for the following conclusions:
Afhængighedsgraderne giver et mere detaljeret billede af forskellene mellem landene, for så vidt angår befolkningens aldring.
Poland and the Slovak Republic are worthy of particu­lar note among the countries with a younger popula­tion structure.
Alligevel har fem af dem forholdsvis flere ældre end yngre indbyggere, hvilket giver en forholdsvis høj afhængighedsgrad (Estland, Ungarn, Slovenien, Bulgarien og Tjekkiet). kiet).
Some of those countries set to experience a fall in total population over the next 20 years will also experience a significant fall in the population of working age over this same period.
Nogle af de lande, hvis samlede befolkning forventes at falde i de næste 20 år, vil også opleve et væsentligt fald i befolkningen i den arbejdsdygtige alder i samme periode.
Poland and the Slovak Republic will see the popula­tion of working age grow at a faster rate than the total population.
Udviklingsindikatorer for befolkningen i den arbejdsdygtige alder (15-64 år) mellem 1995 og 2015
Development indicators for the population of working age (15­64 years) between 1995 and 2015
10a — Vækstindeks for befolkningen i den arbejdsdygtige alder (1 995 = 100)
1 0a — Growth index for the population of working age (base 100 in 1 995)
I figur 1 1 er hvert enkelt land indtegnet ved hjælp af to variabler, der generelt tjener som udviklingsindikator.
Figure 11 plots each country with reference to two vari­ables which, generally speaking, serve as a development indicator.
Ser man bort fra atypiske tilfælde som Malta og Cypern, der har haft en helt anden social og økono­misk udvikling end de ti andre ansøgerlande, kræves en stor indsats for at nedbringe denne dødelighed.
The observed slower demographic growth for most of the east European States is explained by the low fertility rates, the high mortality rates and the important migratory out­flows, observed over the last few years.
Den konstaterede lavere befolkningsvækst i de fleste af de østeuropæiske lande skyldes den lave fertilitet, den høje dødelighed og den store udvandring i de seneste år.
Leaving aside atypical cases such as Malta and Cyprus, with a very different history of social and economic development than the 10 other applicant States, major efforts are needed in order to reduce this mortality.
Slovenien og Tjekkiet synes at have gjort fremskridt i så henseende, ¡det deres børnedødelighed er under 10 pr. 1000.
However, demographic ageing is not so advanced in these States because of their relatively higher mortality patterns.
Befolkningens aldring er dog ikke så langt fremskredet i disse lande på grund af deres relativt højere dødelighed.
Slovenia and the Czech Republic seem to have made progress in this respect, with infant mortality rates of below 10 per 1 000.
Denne rammer børn under et år (høj børnedødelighed) og de ældste medlemmer af befolkningen.
These patterns refer to children under one year of age (high infant mortality rates) and the most elderly members of the population.
Rumænien har en meget høj børnedødelighed og en forholdsvis lav forventet levetid.
Romania has very high infant mortality rates and a quite low life expectancy.
Rumænien har sam­men med de baltiske lande og Ungarn klaret sig dårligst med hensyn til forventet levetid.
Together with the Baltic States and Hungary, it has the poorest performance in terms of life expectancy.
Figur 11 — Ansøgerlande
Figure 11 — Applicant States
Børnedødelighed og forventet levetid ved fødslen i 1995
Infant mortality and life expectancy at birth in 1995
Befolkningens aldring vil også berøre de østeuropæiske lande, selvom den indtræffer senere og har et mindre omfang. I halvdelen af disse lande har de demografiske tendenser allerede åbnet for et øget pres på det sociale beskyttelsessystem, som allerede nu har vanskeligheder.
Although it will come later and to a lesser degree, population ageing will also affect east European countries.
en vedvarende vækst må de eksisterende arbejdskraftreserver aktiveres.
sustained growth would require the activation of the existing labour force reserves.
Det er muligt, at situationen udvikler sig anderledes i Polen og Slovakiet.
Developments in Poland and the Slovak Republic might be somewhat different.
I disse lande kræves en vedvarende økonomisk vækst og jobskabelse.
Sustained economic growth and ¡ob creation will be required.
Det store svælg mellem by- og landområder kan stille disse lande over for særlige udfordringer.
The gulf between the cities and the countryside may pose a special challenge in these States.
Disse lande vil også opleve et undertiden væsentligt fald i befolkningen i den arbejdsdygtige alder, hvilket kan ses som et varsel om problemer svarende til dem, som Den Europæiske Union vil stå over for efter 2010. For at opnå
These States are also going to experience a sometimes significant fall in the population of working age, heralding problems of a similar nature to those with which the European Union will be faced after 2010.
Disse lande vil også skulle tage andre udfordringer op, navnlig på sundhedsområdet, for at forbedre deres dødelighedstal. lighedstal.
These States will also be confronted with other challenges, in particular in the area of health, in order to improve their high mortality rates.
A. Scenarier for den fremtidige udvikling i EU's befolkning (1995-2015)
A — Scenarios for the future development of the EU population (1995-2015)
Forventet levetid ved fødsel (mænd)
Life expectancy at birth (men)
På baggrund af befolkningen mellem 15 og 64 år, fordelt på antal leveår og køn i 1995, og demografiske fremskriv­ninger til år 2015 af befolkningen mellem 15 og 64 år fordelt på antal leveår og køn, har vi for hvert køn: hvor
On the basis of the population aged between 15 and 64 per year of age and per gender in 1995, and demographic projections for the population aged between 15 and 64 per year of age and gender up to 2015, for each gender we have: for
= befolkning i alderen mellem 15 og 64 år i året t
= population aged between 15 and 64 in year t t
= befolkning med alderen i i året t (i ligger i intervallet mellem 15 og 64 år)
= population of age i in year t (i ranging from 15 to 64 years) a¡ f
B¡,/ B hvor Σ σ, = 1 i året t t = 0"¡ t og hvor
= a¡ with Σ a¡ = 1 for
= erhvervsfrekvensen for befolkningen med leveår i i året t ef¡t t
(σΐ5 , σyear t and for ar¡
= erhvervsaktiv del af befolkningen med alderen i i året t
= active population of age i in year t
= erhvervsaktiv befolkning i alt (15­64 år) i året t følgende:
= total active population (15 to 64 years) in year t
EABt t t t og variationen af den erhvervsaktive del af befolkningen mellem to forskellige datoer som følger:
Μ and the variation in the active population between two different dates as follows:
ΔΕΑΒ demografisk effekt erhvervsfrekvenseffekt rest som udgør summen af to effekter:
¿ΛΛΛΙ demographic effect activity rate effect residue that is the sum of the two effects:
• erhvervsfrekvenseffekten, udtrykt ved variationen i den erhvervsaktive befolkning med et konstant 15­64­aldersgruppekomplement og en konstant aldersfordeling. Dette udtrykker graden af deltagelse i arbejdsmarkedet for et givet komplement
• an activity rate effect, expressed by the variation in the active population with a constant 15­64 age group comple­ment and constant age structure; this expresses the degree of participation in employment of a given complement;
• den demografiske effekt, udtrykt ved variationen i den erhvervsaktive del af befolkningen med en konstant erhvervsfrekvens pr. leveår. Denne demografiske effekt forener en effekt, der afhænger af komplementet, og en effekt, der afhænger af dettes aldersfordeling.
• a demographic effect, expressed by the variation in the active population with a constant activity rate per year of age; this demographic effect combines an effect linked to the complement and an effect linked to its age compo­sition.
Der blev set bort fra denne ved analysen af resultaterne.
It was ignored in the analysis of results.
Pris i Luxembourg (moms ikke medregnet): 15 ECU
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 15
KONTORET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
■ OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Opbygning af det europæiske informationssamfund for alle
Building the European information society for us all
Afsluttende rapport fra gruppen af eksperter på højt niveau
Final policy report of the high-level expert group
Beskæftigelse & sociale anliggender Europa-Kommissionen Generaldirektorat Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender Kontor V/B/4
Employment & social affairs European Commission Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs Unit B.4
Manuskript afsluttet i april 1997
Manuscript completed in April 1997
Trykt på klorfrit bleget papir
Printed on chlorine-free bleached paper
Medlemmerne af gruppen af eksperter på højt niveau:
Members of the high-level expert group (HLEG)
Hans Blankert, Formand for Nederlandenes Industri- og Arbejdsgiverforbund (VNO-NCW), Haag, Nederlandene
Hans Blanker!, President, Confederation of Netherlands Industry and Employers (VNO-NCW), The Hague, Netherlands.
Gerhard Bosch, Professor, Leder af Arbejdsmarkedsafdelingen, Institut für Ar beit und Technik, Gelsenkirchen, Tyskland
Gerhard Bosch, Professor, Head of Labour Market Department, Institut Arbeit und Technik, Gelsenkirchen, Germany.
Jorma Rantanen, Direktør for Det Finske Institut for Arbejdsmedicin, Helsinki, Finland
Jorma Rantanen, Director, Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland.
Birgitta Carlson afgik ved døden den 17.2.1997, to dage efter gruppens afsluttende mode.
Ms Carlson passed away on 17 February 1997, two days after the final meeting of the group.
Det er alene gruppen af eksperter på højt niveau, der er ansvarlig for udarbejde! sen af denne rapport, og den er baseret på fuld enighed blandt gruppens med lemmer, men vi vil gerne her takke for hjælp og støtte fra Kommissionens medar bejdere, ¡sær GD V.B. (Werner Herrmann, Ken Ducatel og Juliet Webster), og for i gode råd og kommentarer til tidligere udkast.
While this report ¡s produced underthesole responsibility of the HLEG and based on complete consensus between its members, we would like to acknowledge the support of Commission staff, in particular DG V/B (Werner Herrmann, Ken Ducatel and Juliet Webster), in advising and commenting on previous drafts.
Også tak for administrativ bistand fra Jeannette Cloostermans (GD V) og en ganske særlig tak til Karin Kamp (MERIT) for hendes trofaste assistance ved udarbejdelsen af denne rapport.
We also acknowledge the administrative support of Jeannette Cloostermans (DG V), and are particularly grateful to Karin Kamp (MERIT) for her unfailing assistance with the production of this report.
Vi har også haft god nytte af de mange reaktioner på interimsrapporten fra 1996 og de analytiske detailrapporter, vi er blevet anmodet om at udarbejde undervejs, og som er blevet drøftet og præsenteret på en række workshops i årets løb.
We have also been aided by the many responses received to the interim report published in 1996 and the supporting analytical reports commissioned, discussed and presented at a number of workshops over the past year.
Disse rapporter vil blive udgivet særskilt senere i 1997.
These will be published separately later in 1997.
Udoverdisse individuelle kommentarer og reaktionervil vi også gernesigetakfor de officielle skriftlige kommentarer fra nedenstående organisationer.
In addition to these individual comments and responses, we would like also to acknowledge the formal written comments received from the following organizations.
Disse kommentarer har været til stor hjælp i vore drøftelser og overvejelser.
Their comments have been particularly helpful in our discussions and deliberations.
Statslige organisationer
Governmental organizations
Arbejdsministeriet, Danmark Det Forenede Kongeriges Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union Medlemsstaternes repræsentanter, der deltog i et møde i Bruxelles i maj 1996.
Ministry of Labour, Denmark Permanent Representation to the European Union, United Kingdom Participants at a meeting of representatives of Member States held in Brussels in May 1996
Virksomheder og erhvervsorganisationer
Participants at a meeting of representatives of trade unions held in Brussels in June 1996
Afdelinger i Europa-Kommissionen
European Commission departments