natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Af de ovenstående tal kan vi se, at kvinderne i modsætning til, hvad man kunne tro, i lige så ringe grad deltager i den lokale forvaltning som i forvaltningen af sprogsamfundene og regionerne eller den nationale forvaltning.
From the figures given above, we see that, contrary to what may be believed, women do not participate any more in local administration than they do in community, regional or national administration, quite the opposite.
Vi må nemlig ikke glemme, at gennemførelsen af de politiske beslutninger afhænger af administrationerne.
Finally, it should not be forgotten that the implementation of the work of the political authorities is based essentially on the administrations allocated to them.
De administrativt ansvarlige skal også være indstillet på at anvende det I igest i I Iingsprincip, der er truffet politisk beslutning om.
Therefore the concern to take account of the integration of the principle of equality in political decisions should be shared by the administrators.
Statistikkerne viser, at der er en stor procentdel offentligt ansatte kvinder.
As far as the civil service is concerned, the statistics show that the public authorities represent a substantial proportion of employers of women.
Stadig flere kvinder ansættes i det offentlige i Belgien, men skævhederne er stadig store, og den vertikale og horisontale kønsopdel ing af arbejdsmarkedet har til følge, at de holdes langt væk fra ansvar og visse lederstillinger.
The presence of women in the civil service has been increasingly constantly in our country, but there is still a significant imbalance and the vertical and horizontal segmentation of employment keeps them well away from positions of responsibility and from certain categories of posts.
Det har derfor været nødvendigt at vedtage en kongelig bekendtgørelse til fremme at ligebehandling af mandlige og kvindelige offentligt ansatte.
Hence the implementation of equal treatment at this level required the introduction of a Royal Decree providing for measures with a view to promoting equality between men and women in public services.
Den gælder for det meste af den nationale administration og for provins- og kommunaladministrat ionerne.
This applies to the majority of the administrations and other Government departments, as well as to the provincial and municipal administrations.
I bekendtgørelsen er der ligeledes fastlagt en metode til gennemførelse af posi tive særforanstaltninger, og der er fastsat en tidsplan for gennemførelse af de forskellige etaper.
The decree also specifies the method to be followed to implement positive measures and sets a timetable for the practical achievement of the various stages.
Endelig indeholder den en række interne og eksterne ledsageforanstaltninger samt bestemmelser om evaluer ingsorganer.
Finally, it provides for accompanying measures, both internal and external, and for assessment bodies.
Indtil videre ser det ud som om denne foranstaltning ikke blot kan føre til, at man finder frem til de eksisterende skævheder inden for det offentlige generelt og specifikt i de pågældende institutioner, men også bevirker, at der kommer gang i ligestillingsdebatten helt ind i institutionerne selv.
So far, we have the feeling that this binding measure has the merit not only of detecting the remaining inequalities at the level of both general civil service policy and the institutions concerned, but also of bringing the debate on equality to the heart of the institutions.
Er der først etableret en dialog, vil det også være muligt at ændre pá tingene.
And where there is dialogue, something necessarily changes.
De belgiske kvinder trænger kun langsomt ind pá det politiske område, men når det drejer sig om deres situation på arbejdsmarkedet, ser det helt anderledes ud.
Although Belgian women are slow to enter the political arena, the same is not true if one examines their place in the labour market.
I det seneste tiår er antallet af erhvervsaktive steget først og fremmest som følge af den stigende kvindelige erhvervsfrekvens.
During the past decade, the size of the total labour force has been influenced primarily by the increased percentage of women joining its ranks.
I 1977 var kvindernes andel af den erhvervsaktive befolkning 38,6%, i 1989 44,7%, og ifølge statistik kerne stiger den stadig.
In 1977, women accounted for 38.6% of the total labour force, in 1989 this figure was 44.7% and, according to the Bureau du Plan, it is expected to continue to rise.
Den forventede stigning i den kvindelige erhvervsfrekvens kompenserer for den nedgang i antallet af erhvervsaktive, som skyldes den demografiske udvikling.
The forecasted trend in the women's labour force participation rate will offset the negative impact on the total labour force of the fall in the population of working age through demographic trends.
82% af den kvindelige erhvervsaktive befolkning er lønmodtagere, mens 18% af de erhvervsaktive kvinder er virksomhedsledere, enten selvstændige eller medhjælpere hos en selvstændig.
On examining professional status, 82% of the female labour force are employees or civil servants, whereas 18% of working women are either company directors, self-employed workers or assistants to self-employed workers.
En mere detaljeret analyse af kvindernes arbejdsstilling giver dog anledning til eftertanke.
More detailed analysis of professional status nevertheless gives food for thought.
Det viser sig, at halvdelen af de kvinder, der ikke er lønmodtagere, er ulønnede, idet de hjælper deres ægtefælle eller far uden at modtage løn for dette arbejde.
It emerges from this that half the non-salaried women are unremunerated assistants. These are women who assist their husbands or fathers in their work without remuneration.
Gruppen af kvindelige lønmodtagere kan dog heller ikke umiddelbart sammenlignes med mændene, idet kun en fjerdedel af kvinderne er beskæftiget som arbejdere, og de øvrige er enten funktionærer eller tjenestemænd.
Likewise, among the women employees, the ratio is not identical to that of men: only 1/4 of women are employed as manual workers, the others have jobs as white-collar workers or civil servants.
Over halvdelen af de erhvervsaktive kvinder er beskæftiget i naturvidenskabelige jobs, inden for undervisning eller som kontorpersonale. Ca.
Furthermore, over half the working women work in scientific occupations, teaching and as office personnel.
30% af de erhvervsaktive kvinder befinder sig I følgende grupper: sundhedssektoren, sport, under holdningsbranchen og handel.
About 30% of working women are in the following groups: services, sports, leisure enterprises and sales jobs.
Kun få kvinder arbejder inden for andre sektorer.
The percentage of women in the other occupational categories is low.
Kvinderne er kun svagt repræsenteret i følgende Jobs: virksomhedsleder, direktør eller overordnede administrative stillinger.
Likewise, the proportion of women in the group: company director, manager or senior executive, is low.
I 1988 var der ansat 20 000 kvinder i sådanne stillinger mod 100 000 mænd.
In 1988, 20,000 women occupied such positions, as opposed to 100,000 men.
Kun 13,85% af de kvindelige lønmodtagere er beskæftiget i fremstillingsindustrien. 84,42%, dvs. næsten 9 ud af 10 kvinder arbejder i servicefagene.
Only 13.85% of the salaried female workforce has a job in the secondary sector; 84.2%, i.e. almost 9 women in 10, are in the tertiary sector.
60% af de kvinder, der er beskæftiget i fremstillingsindustrien, er ansat i levnedsmiddelindustrien, tekstilindustrien samt skotøjs- og beklædningsindustrien.
60% of women employed in the secondary sector have a job in the treatment and
Også inden for servicefagene er kvinderne stort set koncentreret i visse brancher, som f.eks. handel, hvor de frem for alt er beskæftiget inden for detailhandel, restaurationsvirksomhed og boligselskaber.
In the tertiary sector too, women are to be found essentially in certain sectors, such as trade, for example, where they are especially attracted to retailing, catering and housing enterprises.
Over halvdelen af kvinderne er beskæftiget inden for "andre serviceydelser".
More than half the women employed are concentrated in the sector "other services".
Deltidsarbejde har bredt sig meget i løbet af første halvdel af 80'erne.
Parttime work developed strongly in the first half of the 1980s.
Mellem 1981 og 1988 udgjorde de deltidsarbejdende 24,9% af de kvindelige arbejdstagere.
Between 1981 and 1988, the rate of parttime work rose to 24.9% for women workers.
Halvdelen af de deltidsarbejdende er funktionærer.
Half this type of employment is to be found in the category of employees.
Stigningen i antallet af del tidsarbejdende må ses i lyset af den økonomiske krise i 80'erne.
The increase in parttime work must be considered in the context of the economic crisis of the 1980s.
Dels har der I det offentlige været ført en politik til omfordeling af arbejdet, dels er virksomhederne blevet anmodet om at forholde sig positivt til større fleksibilitet med hensyn til arbejdstiden.
On the one hand, the public authorities conducted a policy of labour redistribution; on the other hand, there was a call by firms for flexible working hours.
Deltidsarbejde er frem for alt ud bredt i servicefagene.
Parttime work consequently developed primarily in the tertiary sector.
Derfor har den traditionelle deltidsarbejdende arbejdstagers profil ændret sig. Nu er der kvinder i alle aldersgrupper blandt de delt idsarbejdende.
It is under the influence of these developments that the traditional profile of parttime workers changed and they occupy an important place in all the female age groups.
Dette er imidlertid ikke nødvendigvis i overensstemmelse med de deltidsarbejdende kvinders ønsker, idet kun 13,8% ikke ønsker at arbejde på fuld tid.
This does not however correspond to the expectations of parttime workers, of whom only 13.8% refuse a full-time job.
Men de arbejder i større omfang på nedsat tid, fordi de har en svag position på ar bejdsmarkedet, og fordi de ud over deres arbejde også er ansvarlige for hjemmet, hvilket naturligvis slækker deres karriereforventninger.
But they are incorporated more into a system of flexible working hours on account of the weakness of their position on the job market and the fulfilment of the dual role which often limits their career requirements.
Det er derfor ikke så meget Individuelle træk ved kvinderne (alder, uddannelsesniveau, erhvervserfaring) som sociokulturelle faktorer, der er afgørende for, at de primært er deltidsbeskæftigede.
It is not therefore primarily the individual characteristics of women (age, level of education, professional experience), but rather the socio-cultural factors which mean that they primarily perform the parttime jobs.
Ser vi pá de belgiske kvinders stilling på arbejdsmarkedet, kommer vi ikke uden om at se på arbejdsløshedssituationen.
If the position of the Belgian woman on the job market is examined, mention must be made of the characteristics of her position among the unemployed.
Tallene er temmelig alarmerende.
These are rather alarming.
Kvinder nes arbejdsløshedsprocent er faktisk to gange højere end mændenes.
Indeed, the unemployment rate for women is twice as high as that for men.
Det fremgår ganske vist af en analys af arbejdsløshedstallene, at det samlede antal arbejdsløse er faldet siden 1985, og at arbejdsløshedsprocenten er faldet både for mænd og for kvinder, men vi bør være opmærksom på, at der stadig er flere ledige kvinder end mænd.
Although it emerges from analysis of the unemployment figures that the total numbers of unemployed have fallen among both men and women since 1985, it must nevertheless be pointed out that women are still more affected by it.
Sammenligner vi kvinders og mænds arbejdsløshedsprocenter, viser det sig, at procenten i 1990 var på 8,3 for mændene, mens den var pá 16,9 for kvinderne.
Comparison of the unemployment rates is revealing: it amounted to 8.3% in 1990 for men, whereas it was 16.9% for women.
Ser vi på de ledige kvinders uddannelsesniveau, fremgår det, at de har et højere uddannelsesniveau end de arbejdsløse mænd.
When we examine the level of education of unemployed women, this shows a higher level of education than among unemployed men.
Siden 1985 er arbejdsløshedsprocenten faldet mere for mændene end for kvinderne.
Since 1985, the fall in unemployment concerns men more than women.
Der bør derfor iværksættes flere særforanstaltninger, fordi vi ved, at den kvindelige erhvervsfrekvens stadig er stigende.
It will consequently be necessary to intensify the specific measures, knowing that the rate of women's participation in the labour force has not yet reached its peak and that the massive entry of women to the labour market is expressed by a growth in female employment and a lesser reduction in female unemployment.
Kvindernes massive indslusning på arbejdsmarkedet giver sig udtryk i øget kvindelig beskæftigelse og et mindre fald i kvindernes arbejdsløshedsprocent.
In the light of the situation described above, it is found that Belgian women have engaged in a movement towards adaptation of the labour market which has not been
Derfor er det utrolig vigtigt at finde ud af, hvad der ville kunne bidrage t i I at skabe en bedre balance.
It is therefore all the more important to examine the mechanisms capable of contributing to finding a balance.
Den belgiske model for arbejdmarkedsforhandling gär ud pá, at arbejdsmarkedets parter sammen definerer og gennemfører politikken på arbejdsmarkedet.
The Belgian model of social dialogue involves the two sides of industry in the definition and implementation of social policies.
Derfor er det af afgørende betydning, at kvinderne er repræsenteret under disse forhandI inger.
Consequently, the presence of women in these relations is crucial.
Ser vi på, hvilken vægt arbejdsmarkedets parter lægger pá kvindernes deltagelse, viser det sig for fagforeningernes vedkommende, at antallet af kvindelige fag foreningsrepræsentanter langt fra svarer til antallet af kvinder i basis.
Examining the importance attached by each of the partners to the presence of women in their ranks, it is seen that, as far as the trade unions are concerned, the proportion of female worker representatives is far below their representation among the members.
Man finder ikke sjældent mandlige fagforeningsrepræsentanter for sektorer, der i det væsentlige er forbeholdt kvinder.
It is not unusual to find male delegates for essentially female sectors.
I den interne organisation er det kun fá kvinder, der når op i beslutningsorganerne.
Within their internal organization, few women reach the decisionmaking bodies.
Fagforeningerne har for ikke længe siden iværksat positive særforanstaltninger inden for deres egne organer.
Recently, the trade unions have been implementing plans for positive measures within their internal structures.
For arbejdsgiverorganisationerne er situationen ikke anderledes. Hér er der imidlertid Ingen ændringer i sigte.
The situation is no different in the employers' organizations.
Arbejdsmarkedets parter mødes i de rådgivende organer.
These social policy actors meet within consultative bodies.
Pá virksomhedsniveau sidder der 22,7% kvinder i arbejdsmiljøudvalgene og 19% i samarbejdsudvalgene.
At enterprise level, 22.7% of the members of committees on health, safety and embellishment of the workplace are women, as are 19% of the members of works councils.
Uheldigvis falder repræsentationen radikalt på sektorplan: 4,9% kvinder i de paritetiske udvalg, og pá nationalt plan er der 7,6 kvinder i beskæftigelsessekretariatet og 7,4% i Det Økonomiske Råd.
Unfortunately, this representation declines spectacularly at sectoral level: 4.9% of the members of joint committees are women and, at national level, 7.6% women sit on the Conseil national du travail (national labour council) and 7.4% on the Conseil central de l'économie (central council for the economy).
De seneste valg til arbejdsmarkedets organer kunne komme til at ændre dette repræsentationsforhold i positiv retning.
Recent social elections could lead to favourable changes in this representation.
Udvalget for Kvinderne og Arbejdsmarkedet har ført en massiv kampagne til fordel for kvindelige kandidater, og kampagnen har været støttet af fagforeningerne og arbejdsministeren.
Indeed, the Commission du travail des femmes (Commission on women's work) conducted a massive campaign in favour of women candidates. This campaign was supported by the trade unions and the Minister for Employment.
Siden slut ningen af 1989 er den tidligere kvindelige formand for Udvalget for Kvinderne og Arbejdsmarkedet blevet udnævnt til formand for Det Økonomiske Råd, der er det øverste forhandlingsorgan i Belgien.
Since the end of 1989, the former Chairman of the Commission du travail des femmes has been appointed the Chairman of the Conseil national du travail, a supreme negotiating body in our country.
Der er 3 forligskvinder mod 21 forligsmænd.
3 women perform the duties of social arbitrators among 21 male colleagues.
Denne ændring giver en ny tilgang til problemerne på arbejdsmarkedet, som nu ikke længere udelukkende vil blive betragtet ud fra en mandlig synsvinkel.
This change brings about a fresh approach to social problems, which are no longer examined exclusively under the male microscope.
Ifølge en aftale mellem arbejdsmarkedets parter er der i øvrigt oprettet en gruppe bestående af kvindelige eksperter samt to forligskvinder. Disse har til opgave at informere arbejdsmarkedets parter og at sørge for, at der i de kollektive overenskomster medtages positive særforanstaltninger for kvinder.
Furthermore, following an agreement between the two sides of industry, a unit comprising women experts under the authority of two women arbitrators, has been set up in order to enlighten the two sides of industry and to contribute to the positive measures in favour of women being taken into account in the collective labour agreements.
Af undersøgelsen af kvindernes uddannelse fremgår det, at det uddannelsesefterslæb, der er karakteristisk for de kvinder, der er over 30 år, ikke kommer til at karakterisere de piger, der nu befinder sig på sekundærtrinnet eller er i gang med en videregående uddannelse.
Examining the position of women in the field of training, it is noted that the divergence in the level of training of women in the groups over 30 years of age is being resolved, both in secondary and higher education.
Ikke desto mindre vælger kvinderne stadig de samme studieretninger.
Nevertheless, there is no breakthrough by women to be seen in the choice of the various types of studies.
Der er ingen piger i de tekniske og erhvervsorienterede grene på gymnasieniveau, som forbereder til tekniske Jobs pá arbejdsmarkedet.
There is a dearth of girls in the technical and vocational sections of advanced secondary education, which prepare for occupations in industrial technology.
Der er lidt færre på de retninger, der har at gøre med ny teknologi, biokemi og grafiske fag.
There are slightly more of them in the courses on new technologies, biochemistry and graphics techniques.
Inden for lærlingeuddannelserne trænger pigerne ind på områder som bageri, slag­teri og hotelvirksomhed.
In vocational secondary education, there is a breakthrough in the bakery, butchery and hotel trade sectors.
Som følge af positive særforanstaltninger kommer nogle få piger ind pá uddannelser på områder som mekanik og elektricitet.
Following the positive action campaigns, some girls are training as mechanics and electricians.
Pigerne udgør efterhånden 50% af de studerende inden for de videregående uddan­nelser, men når det gælder fagvalg, er forskellene stadig markante.
At the higher education level, girls account for nearly 50% of students, but it is in the choice of disciplines that the differences are still marked.
De er over­repræsenteret ved de humanistiske fakulteter og i stærkt mindretal på ingeniør­uddannelserne.
They are over-represented in the social science faculties and in a vast minority among the engineers.
Det er interessant at se, hvilke vanskeligheder vi støder på i forbindelse med gennemførelsen af positive særforanstaltninger med henblik på at gøre de unge pigers erhvervsvalg mere differentierede.
It is interesting to list the difficulties which we encounter in introducing positive action campaigns in favour of occupational diversification in the career choices of girls.
På uddannelsesområdet stiller en række strukturelle faktorer sig i vejen.
Indeed, the educational world includes a certain number of structural obstacles to the achievement of this objective.
Struk­turen pä uddannelsesområdet reproducerer den kønsopdel ing, der findes på ar­bejdsmarkedet.
Its structure is such that it reproduces the segmentation of the labour market.
Der er ingen kvindelige lærere på de skoler og ved de fakulteter, som næsten udelukkende søges af drengene, og de kan derfor ikke ved deres til­stedeværelse medvirke til, at undervisningen reelt bliver for begge køn, hvilket har konsekvenser på både det psykologiske, det pædagogiske og det praktiske ρ Ian.
Indeed, women teachers are absent in schools and universities frequented almost exclusively by boys and cannot therefore contribute to real account being taken of co-education, which has consequences on the psychological, pedagogical, but also on the practical level.
Det personale, man møder i skolernes erhvervsvejledning er i vidt omfang psyko­loger og (kvindelige) socialrådgivere, der ikke altid er uddannet til at være opmærksomme pá I¡gest i I Iingsproblematikken.
Likewise, the personnel found in the school career guidance centres, who are mainly psychologists and social workers have still not been trained in matters related to equal opportunities for men and women.
Derfor er der udarbejdet særlige programmer i samarbejde med erhvervsuddanneIsescentrene og arbejdsmarkedets parter for at sikre, at der tages hensyn til de generelle arbejdsvilkår under uddannelsen og til de problemer, specielt kvinderne støder pá.
Consequently, specific programmes have been introduced with the vocational training centres of the two sides of industry in order to guarantee that account is taken of the general conditions of work in training and of the problems encountered specifically by women.
I de seneste 5 år har man gjort sig store overvejelser både på politisk og øko­nomisk plan og i organisationerne om fordelingen af ansvaret pá arbejdsmarkedet og i familien og om mænds og kvinders roller i samfundet.
Finally, for the past five years, a vast investigation has been taking place at political, economic and associative levels into the sharing of professional and family responsibilities and on the sharing of roles between men and women in society.
Der er truffet en række foranstaltninger af arbejdsministeriet, og der har været og vil fortsat blive afholdt kollokvier for at man kan finde frem til, hvad det er, der stiller sig i vejen for en mentalitets­ og adfærdsændring.
Certain measures have been introduced by the Minister for Labour and Employment and a large number of colloquiums have been and will continue to be organized in order to detect the obstacles to the change in mentality and to promote the development of new behaviour.
Af denne korte oversigt over kvindernes situation i det belgiske samfund kan vi se, at der stadig er lang vej ¡gen, men at indførelsen af en række ligestil­lingsstrukturer med ret stor sandsynlighed vil gøre verden bedre at leve i for kv inderne.
From this very brief glimpse of the position of women in Belgian society, we can deduce that a large number of things still need to be done, but that the introduction of converging strategies to promote equal treatment is pushing us inexorably towards a future world which is fairer to women.
DANMARK: TAL OG FAKTA udarbejdet af
DENMARK: FACTS AND FIGURES
Kvinderne har for øjeblikket 59 pladser i Folketinget.
Women currently occupy 59 seats in Parliament.
Ved de seneste folketingsvalg I december 1990 steg antallet af kvinder i Folketinget fra 30,7% til 33%.
At the last general elections in December 1990, women increased their share of the seats in Parliament from 30.7% to 33%.
I den nuværende regering har kvinderne 4 ud af de 19 ministerposter.
In the present Government, women hold 4 out of 19 ministerial positions.