natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V.: Europa­Parlamentet og EF's kulturelle indsats. 1983.
PACCO, V.: The European Parliament and EEC cultural policy, 1983.
Fri bevægelighed for kulturgoder
Free movement of cultural goods
CHATELAIN, J.: Problemet kunstneriske efterligninger, 1979. DUQUESNE.
CHATELAIN, J.: Forgery in the art world, 1979.
J.: Reglerne for samhandelen med kulturgoder i De Ni's Europa. 1975.
DUQUESNE, J.: The system of trade in cultural goods in the nine Member States of the EEC, 1975.
Forbedring af kulturarbejderes leve­ og arbejdsvilkår.
The improvement of living and working conditions for cultural workers
I.: Kulturarbejdernes skatteproblemer i EF­landene. 1977.
CLAEYS BOUUAERT, I.: Fiscal problems of cultural workers in the States of the EEC, 1977.
DAVIES, G.: Privat kopiering aflyd­ og billedbånd. 1983.
DAVIES, G.: The private copying of sound and audio­visual recordings, 1983.
DAVIES, G.: Piratkopiering af musikoptagelser, 1984.
DAVIES, G.: Piracy of phonograms, 1984.
Α.: Grundlæggende ratsregler vedrorende forfatterkontrakter i EF's medlemlande. 1981.
DIETZ, Α.: Primary law of copyright contracts in the Member States of the EC, 1981.
Beskyttelse af kunsthåndværkeres produktioner, 1976.
DUCHEMIN, W.: Protection of the works of artist­craftsmen, 1976.
W.: Beskyttelse af fotografier i EF, 1977.
W.: Copyright protection for photographs in the EEC, 1977.
GÖTZEN, F.: Retsregler vedrorende skuespillere og optrædende k'Xnstnere i EF. 1978.
GÖTZEN, F.: Performers' rights in the EEC, 1978.
R.: Håndbog for Kunstnere. 1980.
MOULIN, R.: A handbook for plastic artists, 1980.
PARET, P.: De økonomiske og sociale vilkår for cirkus og deres ansatte i EF­landene. 1980.
PARET, P.: The economic and social situation of circuses and circus performers in Community countries,
Slotre publikumstilslutning
Widening the audience
FENN, C.J.: Vurdering af udstillingen »Norfolk i Europa«, 1981.
FENN, C.J.: Evaluation of the 'Norfolk in Europe' exhibition, 1981.
FILSON, Α.: Distributionen affilili, produceret i Fællesskablandene, 1980.
FILSON, Α.: The distribution of films produced in the countries of the Community, 1980.
FILSON, Α.: Produktion og distribution af kortfilm i Fællesskabets medlemslande. 1981. FILSON.
FILSON, Α.: The production and distribution of short films in the countries of the Community, 1981.
AUTORE, L.: Problemer vedrørende bevaring af historiske bygninger, 1979. CLAYES BOUUAERT.
AUTORE, L.: Problems of conserving architectural heritage, 1979.
R.: Vurdering af omkostninger og udbytte ved restaurering af historiske bygningsværker. 1985.
LEMAIRE, R.: Cost benefit evaluation in architectural conservation projects, 1985.
') Yderligere oplysninger kan fäs ved henvendelse til sekretariatet i kontoret for »Problemer pá kulturom­rådet« i Europa­Kommissionen, tlf. Bruxelles (009 32 2) 235.74.57 eller 235.27.25.
For further information contact the secretariat of the 'Cultural problems' division of the Commission of the European Communities, Tel. Brussels 235 7457 or 235 2725.
Højbrohus, Østergade 61.
8 Storey's Gate, London SW1P 3AT - Tel.
Postbox 144, DK-1004 København K. Tlf..(01) 1441 40
222 81 22 -4 Cathedral Road, Cardiff CF1 9SG -Tel.
Ansvarshavende redaktør : Hans Jørn Hansen
2100 M Street, NW, Suite 707, Washington DC 20037 - USA - Tel.
Der findes ligeledes kontorer i andre lande og bl.a. i alle EF-landene.
' Offices also exist in other countries including oil Member States.
ISSN 0379-315X jMi Kontoret for De europæiske Fællesskabers ™ ™ officielle Publikationer
¿ML· Office for Official Publications of the European Communities
Den europæiske forskningspolitik jTjf
European research policy
En afgørende forudsætning for at klare sig i den internationale konkurrence — og dermed skabe økonomisk vækst og øget beskæftigelse - er at mestre de nye teknologier.
Mastering the new technologies is a fundamental precondition of improved international competitiveness, economic growth and the creation of jobs.
Såvel den amerikanske som den japanske udfordring på dette område bliver stadig større.
The technological challenge thrown down by the United States and Japan is becoming stiffer.
De forenede Stater har f.eks. afsat 26 mia dollars over fem år til et militært forskningsprogram SDI — det strategiske forsvarsinitiativ), som vil give amerikanske virksomheder mulighed for at udvikle en række af de nye teknologier, der i høj grad også kan udnyttes civilt — på områder, som spænder fra databehandling til udforskning af rummet.
The United States, for instance, intends to devote 26 billion dollars to a five-year military research programme (the Strategic Defense Initiative) which will aid American firms to develop many forms of technology with civilian applications to fields ranging from computerization to space.
Denne udfordring udefra har fået 18 europæiske lande til at gå sammen om Eureka-programmet, som er foreslået af Frankrig, og som har til formål at samle den industrielle og forskningsmæssige kapacitet om en række store civile projekter, der vedrører forskellige områder inden for de nye teknologier.
To face up to this challenge, 18 European countries have rallied around the Eureka project devised by France which aims to combine the resources of European industry and research in large, civil, high-technology projects.
Samtidig hermed har Fællesskabets medlemslande øget samarbejdet med det formål på længere sigt at skabe et teknologisk fælles skab.
At the same time, the countries of the European Community are redoubling their cooperation with the intention of creating a Community technology policy.
Hvorfor en fælles politik
Why a common policy?
Fællesskabet har interesseret sig for forskning, siden det blev oprettet.
From its inception the European Community has taken an interest in research.
Først i forbindelse med kul- og ståltraktaten in 1951 og i 1958 i forbindelse med Euratom og oprettelsen af Det fælles Forsknings-Center (FFC), som beskæftiger 2 300 mennesker i laboratorier i Ispra i Italien, i Geel i Belgien, i Karlsruhe i Tyskland og i Petten i Holland.
Originally this was reflected in the Coal and Steel Treaty of 1951 and then the Euratom Treaty which led in 1958 to the creation of a Joint Research Centre employing 2 300 people at Ispra in Italy, Geel in Belgium, Karlsruhe in Germany and Petten in the Netherlands.
I 1973 indledtes nye forskningsaktiviteter til støtte for Fælleskabets politik på områder som industri, energi, miljø m. fi.
From 1973 onwards new research projects were launched to support Community activities in areas such as industry, energy and the environment.
Forskningsarbejdet blev udført enten i Det fælles Forskningscenters institutter eller i laboratorier i medlemslandene, hvor en del af aktiviteterne så koordineredes og til dels også finansieredes af Fælleskabet.
The work was carried out either by the JRC or in national laboratories coordinated, and frequently partially financed, by the Community.
Men trods mange værdifulde resultater havde denne indsats, som blev iværksat område for område, en isoleret karakter, og med enkelte undtagelser havde forskningen også kun et begrænset omfang.
Many useful results were achieved but these projects were decided on an ad hoc basis and remained largely of interest and value to particular sectors. With a few exceptions their scope was limited.
I løbet af 1980'erne følte medlemslandene i stadig højere grad, at der var behov for en egentlig fælles forskningspolitik:
During the 1980s the need for a genuine common research policy became increasingly evident.
Den stigende arbejdsløshed og afmatningen i en række erhvervssektorer viste med ønskelig tydelighed, at europæerne var kommet bagud i forhold til deres væsentligste konkurrenter — USA, Japan og i stadig højere grad også de ny-industrialiserede lande.
Faced with mounting unemployment and the decline of many industrial sectors, Europe found itself lagging in many crucial areas behind its major competitors: the United States, Japan, and to an increasing extent, the newly industrialized countries.
Det vil sige, at forskningen skal have langt højere prioritet i form af en fælles forskningsstrategi, hvis effekt langt vil overgå, hvad de enkelte lande hver for sig vil kunne stille op, og også hvad der kan komme ud af lejlighedsvist bilateralt samarbejde om forskning.
This means placing a greater emphasis on research and, in particular, the creation of a common research strategy capable of outdistancing by far the efforts of indivi­dual countries and even occasional bilateral experiments.
Der er opstået en foruroligende kløft mellem EF-landenes faktiske forskningspotentiel og de resultater, der opnås.
There is a disturbing gulf between the research potential of the Community and its achievements.
På den ene side er de private virksomheders budgetter på højde med de amerikanske, men på den anden side er man vidne til en svækket kreativitet.
Civil research budgets in Europe equal those of the United States but creative research is receding.
Den omstændighed, at indsatsen er spredt i et antal mere eller mindre aflukkede områder, bærer en stor del af ansvaret herfor.
The fragmentation and dispersal of European efforts across national boundaries go a long way to explain these failings.
Menneskelige og økonomiske ressourcer sættes i Europa alt for ofte ind på opgaver, som må betegnes som overlapning, eller — som af mangel på tilstrækkelige økonomiske midler — er dømt til ikke — eller kun vanskeligt — at lykkes.
The human and financial resources available in Europe are often squandered on overlapping research or projects too skimpily financed to have much chance of success.
Løsningen er ikke, at forskningen principielt skal være europæisk.
There is no question of Europeanizing research for its own sake.
Den ligger derimod i at erkende den realitet, at Fællesskabet eksisterer og med det det fælles hjemmemarked, de fælles interesser på områder som landbrug, industri, miljø, arbejdsmarkedsspørgsmål og udviklingsamarbejde og de institutionelle erfaringer, som man har gjort i de sidste 35 år, tilsammen en fælles ramme for et teknisk og videnskabeligt samarbejde, som modsvarer udviklingen i verden, og som de europæiske lande alle har et akut behov for, hvis de fortsat vil høre til blandt verdens mest avancerede lande i teknologisk henseende.
Fundamental realities must be recognized: the existence of the Community and its single trading market, the emergence of common needs through the common policies and strategies established for agriculture, industry, the environment, social affairs and overseas cooperation and development. Taken together with the institutional experience gained over 35 years, the above factors make the Community the best forum for the development of the scientific and technological cooperation Europe needs to remain the master of its own future.
Men er det nødvendigt at fastlægge bestemte retningslinjer og præcise kriterier for en sådan EF-forskningsstrategi?
It remained to establish the basic guidelines and precise criteria for a Community research strategy.
Det er for at give svar på dette spørgsmål, at Europa-Kommissionen har udarbejdet og Ministerrådet i juli 1983 vedtaget det første generelle rammeprogram, som omfatter perioden 1984-1987.
To answer these questions, a first general framework programme for 1984-87 was drawn up by the European Commission and approved by the Council of Ministers in July 1983.
Det indeholder syv centrale områder der skulle gøre det muligt at prioritere Fællesskabets forskningsbehov: Det drejer sig om forbedring af landbrugets konkurrenceevne, forbedring af industriens konkurrenceevne, en bedre råstofforvaltning, nedsættelse af energi-afhængigheden, udviklingssamarbejde, bedre leve- og arbejdsvilkår og en generel styrkelse af det tekniske og videnskabelige potentiels effektivitet.
The programme laid down seven key areas which provided a hierarchy of priorities for the Community's research efforts.· the pro­motion of agricultural and industrial competitiveness, better management of raw materials, reducing energy dependence, overseas cooperation and development, improving living and working conditions and strengthening the overall effectiveness of scientific and technical potential in the Community.
Størstedelen af midlerne bruges til landbrug, industri, udviklingshjælp og råvareforvaltning, hvilket har betydet, at støtten til energiforskning er nedsat fra to tredjedele til mindre end halvdelen af de samlede midler.
Extra cash was to be provided for work on agriculture, industry, development and raw materials. The proportion devoted to energy research was to be reduced from two-thirds to less than half.
Inden for hvert enkelt område har man fastsat de tekniske og videnskabelige forskningsemner på grundlag af de europæiske samfunds behov og Fællesskabets politik på forskellige områder, samt en række kriterier, der er baseret på de fordele, som en fælles indsats på kort, længere og langt sigt kan tænkes at rumme i forhold til nationalt afgrænsede aktiviteter — såvel i teknisk og videnskabelig henseende som hvad angår effektivitet og omkostninger.
Within each of these areas, major scientific and technical goals were established, taking account of the needs of European society, Community policies and the scientific and technical, practical or financial advantages offered in the short, medium or long term by Community rather than national action.
Det gælder især:
Areas identified included:
□ Forskningsarbejder, hvor fordelene ved en fælles indsats er oplagt — selv om man fratrækker de omkostninger, der altid er forbundet med internationalt samarbejde.
□ Research which furthers the cohesion of the internal Community market, especially by establishing uniform norms and standards, and unifies European scientific and technical activities.
D Forskningsarbejder, som bidrager til at styrke det fælles marked — f.eks. fordi de fører til fastsættelse af fælles normer og krav og dermed et fælles grundlag for den tekniske og videnskabelige verden i Europa.
The framework programme lays down figures (nearly 4.5 billion ECU for 1984-87) ' and allocations which serve as a guide by which Community research can be directed and, ultimately, evaluated.
Rammeprogrammet sættes i gang gradvis. Man begyndte i 1984, da Fællesskabets ministre vedtog en række nye forskningsprogrammer.
The programme has been gradually implemented since 1984, a year which saw the Council of Ministers approve a host of new research programmes.
I midten af 1985 skønnede man, at der ialt var reserveret 3,3 mia ECU til disse programmer og en række andre, der allerede var i gang.
By mid-1985 it appeared that the cash allocated to these initiatives, and others already in operation, would total about 3.3 billion ECU for the period of the framework programme.
Skønt andre programmer endnu ikke er vedtaget og atter andre endnu er under forberedelse, kan man alligevel gøre en foreløbig status over rammeprogrammets virkning.
Other projects have still to be agreed or are still being evaluated but it is possible to give a preliminary progress report on the implementation of the framework programme.
Man ser, at der er betydelige forskelle: Der er iværksat betydelige adtiviteter inden for industri og energi, mens der endnu mangler meget vedrørende landbrug og udviklingshjælp.
The industrial and energy options are broadly being met but the agricultural and development options are faring less well.
I det efterfølgende gives der en kort beskrivelse af de vigtigste fælles forsknings­programmer.
There follows a brief account of the major Community research programmes.
Da rammeprogrammets forskningsområder omfatter en serie af sektorprogrammer, er det af hensyn til fremstillingen nødvendigt at samle disse programmer i en række hovedgrupper af sektoriel karakter.
They have been grouped, for the sake of clarity, in broad sectors, following the pattern used for the options and objectives of the framework programme.
Til denne frems'nliing skal føjes, at en intens forskning på f.eks. energiområdet udmærket km rive resultater uden for det energimæssige område til gavn for industri, ¡and·' _¿ eller andre dele af erhvervslivet.
It should be stressed, however, that work in one field, such as energy, for instance, can have spin-offs for industry, agriculture and other areas.
Et landbrugsforskningsprogram med en bevilling på 30 mio ECU k > r 1984­1989 er koncentreret om anvendelse og bevarelse af de lanrj;1:. s ressourcer, om forøgelse af produktiviteten i såvel den animalske som den . ¿.
D Research into information technologies (Esprit): this programme, worth 750 million ECU between 1984 and 1988, aims to close the gap between the Community and its competitors in the computer field by stimulating research at the pre-competitive stage mid-way between basic research and commercial
(') Svarer til 3,75 mia ECU af 1982­værdi.
Equivalent to 3.75 billion ECU at 1982 values.
En ECU (Europæisk valutaenhed) = ca. 8,09 k; pr. 2. september 1985.
The current value of the ECU (European currency unit) is about £0.57, Ir. £0.72 or US $0.79 (at exchange rates current on 2 September 1985).
Det europæiske Fællesskabs forste rammeprogram for tekniske og videnskabelige aktiviteter 1984-1987 og gennemførelsesgraden i midten af 1985
First framework programme for science and technology in the European Community (1984-87): progress at mid-1985
HOVEDMÅLENE
OPTIONS
Forbedring af landbrugets konkurrenceevne
Promoting agricultural competitiveness
Forbedring afforvaltningen af energiressourcerne
Better management of energy resources
Styrkelse af udviklingshjælpen
Reinforcing development aid
Forbedring af leve- og arbejdsvilkårene
Improving living and working conditions
Styrkelse af den tekniske og videnskabelige effektivitet
Improving the effectiveness of scientific and technical potential
Bevilling ifolge rammeprogrammet (i mio ECU 1982-værdi)
Amounts foreseen in framework programme (in million ECU, 1982 values)
Π Datateknologiforskningen (ESPRIT­programmet), hvortil Fællesskabet fra 1984 til 1988 yder 750 mio ECU, har til formål at indhente det forspring på dataområdet, som vore konkurrenter har fået ved at stimulere den forskning, der går forud for markedsføringen, eller — sagt på en anden måde — som ligger mellem grundforskningen og den faktiske anvendelse af den indhentede vi­den ').
Research contracts are offered on tender to collaborators, mainly from industry, who pledge to work closely together and match the sums invested by the Community.
For at fremme denne forskning er der — efter indkaldelse af forslag til projekter — indgået kontrakter med først og fremmest industrivirksomheder, som derved tilskyndes dels til at indgå indbyrdes samarbejde, og dels til at investere lige så meget, som Fællesskabet bidrager med. Alene i programmets første år igangsattes 104 forskningsprojekter med 540 virksomheder bag sig.
In the first year alone, 104 projects involving 540 participants were launched.
De drejede sig fortrinsvis om avanceret mikro­elektronik, programmelteknik, avan­ceret databehandling, kontorautomatisering og datastyret produktion.
They covered areas such as advanced micro-electronics, software techniques, advanced information processing, office computerization and computer-assisted design and production.
I 1986 regner man med, at 2 000 teknikere og videnskabsmænd fra hele Fællesskabet beskæftiger sig med projekter under ESPRIT­programmet.
In 1986 the Esprit programme will include nearly 2 000 scientists and technicians in all the Member States.
D Forskning inden for avanceret kommunikationsteknologi (RACE­programmet) sker efter samme model som forskningen under ESPRIT­programmet.
D Research in advanced telecommunications (RACE): drawn up using the Esprit model, this project is intended to permit the Community to stay in the forefront of communications technology.
Dette program udgør en del af en strategi, som skal gøre det muligt for Europa at holde sig i spidsen på telekommunikationsområdet. Det program skal, til en forberedende fase på 18 måneder, tildes en bevilling på 14 mio ECU.
A preparatory phase for a common research programme will be spread over 18 months.
Ministrene har i konsekvens af den amerikanske og japanske udfordring på dette område bevilget 55 mio ECU til et program, som i løbet af årene fra 1985 til 1989 skal give det nødvendige tekniske grundlag for udvikling af den europæiske forsk­ning, tilskynde til samarbejde og udveksling af erfaringer mellem laboratorier og stimulere grundforskningen inden for f.eks. enzymteknologi, genteknik og isolerede bakteriekulturer m.v.
To face the challenge of Japanese and American competition, Community ministers have pledged 55 million ECU to a programme which is intended by 1989 to establish the technical support for the development of European research, to promote exchanges and collaboration between laboratories and to stimulate basic research with industrial and agricultural applications in enzyme technology, genetic engineering and living cultures.
D Grundforskning inden for industriel teknologi (BRITE­programmet) har — på grundlag af en bevilling på 125 mio ECU for perioden 1985 til 1988 — til
D Basic research on industrial technology (Brite): a 125 million ECU programme between 1985 and 1988 aims to stimulate activity, on the Esprit model of tenders and shared costs, in the development and dissemination of basic technologies used by a number of traditional industries.
(') Se Europa-noler m. 8/84 »Europa og de nye teknologier«.
See European File, No 8/84: 'The European Community and new technologies',
Fællesskabets afhængighed af forsyninger udefra gør det nødvendigt at fortsætte og styrke denne indsats gennem et nyt forskningsprogram vedrørende råstoffer og nye materialer.
The Community's dependence on raw material imports justifies the extension and strengthening of these efforts through a new programme devoted to raw and new materials.
Europa-Kommissionen har foreslået, at der hertil bevilges 110 mio ECU til anvendelse i løbet af fire år.
The European Commission has proposed spending 110 million ECU on such a programme over four years.
Det fælles forskningscenter (FFC) har gennem mange år ydet en betydelig indsats for at gøre dem sikre.
For many years the JRC has been investing considerable research effort into reactor safety.
De igangværende forskningsprogrammer på dette område er bevilget mere end 400 mio ECU.
Programmes worth 400 million ECU are under way in this area.
Det vigtigste drejer sig om reaktorsikkerhed, specielt vurdering af ulykkesrisikoen og konsekvenserne af eventuelle ulykker.
The largest deals with reactor safety and the evaluation of the risks and consequences of accidents.
Andre forskningsområder er reaktorteknologi, atombrændslets cyklus, forvaltning af radioaktivt affald (behandlingsteknik, samt indeslutning og endelig oplagring i dybtliggende geologiske lag.
Other projects deal with reactor technology, the cycle of fissile fuels and the management of radioactive waste (treatment and conditioning techniques, storage deep underground, etc.).
Ligesom USA, Sovjetunionen og Japan har Fællesskabet taget denne udfordring op.
Alongside the United States, the Soviet Union and Japan, the Community is taking part in the race to perfect fusion techniques.
Det er i realiteten det eneste område, hvor den europæiske forskning er totalt integreret ').
The Community cofinances and coordinates research in 15 national centres employing nearly 4 000 researchers and technicians.
Fællesskabet bidrager til finansieringen og koordinerer i kraft heraf
It has also built at Culham in t. e United Kingdom a powerful experimental reactor, JET (Joint European Torus), which carries the hopes of important new advances in this field in the next few years.
Fællesska­bet skal yde 360 mio ECU til disse projekter mellem 1986 og 1989.
The Community must earmark 360 million ECU for these projects between 1986 and 1989.
Udviklingsstøtte
Reinforcing development aid