natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På den internationale politiske arena har opmærksomheden først og frem mest været rettet mod behovet for global liberalisering af ¡ct-produkter og -tjenester for at sikre mere kompetitive, åbne og gennemsigtige markeder, men derimod er der ikke gjort store fremskridt siden det sociale topmøde i København med hensyn til fastsættelse af minimumsnormer på det sociale område og tilsyn og kontrol med sådanne normer.
At the same time, the danger that the IS might increase individual isolation must be seriously examined, although some evidence would seem to point to new forms of conviviality and human interaction centred around these new technologies. The way the virtual domain created by these new technolog ies alters our per ception of concrete reality is, likewise, important.
Denne debat må genoptages, og i den forbindelse kan man udnytte nogle af de mulighederfor større åbenhed, som nye ict'er giver med hensyn til forbrugerinformation om »sociale« produktionsvilkår.
In both cases, more knowledge about the real effects of ICTs is needed, rather than more speculation.
Nationale sociale systemer og skattesystemer og det nye glo bale informationssamfund
Increasing social participation
Det nye globale informationssamfund gør ikke blot internationale forskelle med hensyn til traditionelle økonomiske produktionsfaktorer, som f.eks. løn mere syn lige, men fremhæver også internationale forskelle med hensyn til direkte og in direkte beskatning og socialsikringsbidrag.
The various possibilities for increasing the rate of development and adoption of ICT applications to increase social participation and to improve quality of life should be examined in more detail and actively pursued.
Tidligere kunne de materielle varer, som blev distribueret og forbrugt, spores og pålægges afgifter.
In particular, attention should focus on provision and adaptation in those areas where the market is unlikely to meet needs.
:) Jf. vor påstand tidligere om, at konsumentoverskuddet er »forsvundet i den blå luft«.
Examples might be the elderly, early and 'actively' retireed people, and the unemployed.
2) Det gælder også fakturaerne for sådanne varer og tjenesteydelser.
In particular, adjustments to the education system are required to address their non-vocational interests and needs in adapting to the IS.
Når det drejer sig om handel med immaterielle informationstjenesteydelser, hvor værdibegrebet er vanskeligt at anslå eller kontrollere, kan det blive nødvendigt at basere beskatningen på intensiteten af den elektroniske transmission, f.eks. ved hjælp af en »bit-skat«1).
To permit the participation of all in the IS, a dedicated effort must be made towards the social partners.
Når det drejer sig om international flytning af finansiel le kapitalstrømme, vil der med tiden blive behov f or skrappere reg ler f or at be grænse mulighederne for skattely, hvis myndighederne vil undgå, at alle og en hver forsøger at udnytte »smuthuller« til skatteunddragelse.
The Commission should encourage agreements between professional organizations and enterprises to facilitate the use of technological systems and company resources by employee representatives, union representatives in particular.
I alle tre tilfælde vil det offentlige kunne blive nødsaget til at finde nye skatteopkrævningsmetoder for at kontrollere information, varer og tjenesteydelser, uden at det indebærer krænkelse af privatlivets fred for den enkelte.
One of the particular features of the IS is that it has the potential to increase the accessibility of employment to sections of the community that are disadvantaged in a context of traditional workplaces and work systems.
Selv i det førstnævnte tilfælde vil den lokale detailhandlers eller grossists traditionelle funktion som opkræver af moms eller omsætningsafgift formentlig få væsentligt mindre betydning.
With the move towards increased use of ICT, as with the introduction of any new technology, there are, however, likely to be changes in winners and losers.
Myndighederne i Europa skal være opmærksomme på, at nye ict'er giver folk øge de muligheder for at undgå at betale skat.
Certain groups in society may have difficulties finding employment in the future IS.
Skatteindtægterne fra kapitalindkomst er allerede faldet ganske betydeligt i hele EU.
Generally, there has been decreasing demand for people with lower levels of skill, which is likely to increase as ICTs become more widely disseminated.
I mange europæiske lande vil indtægterne fra skat på forbruget (moms og punktafgifter) nu også kunne udhules i væsentligt omfang.
Other trends, such as the increased restructuring of organizations and compulsory early retirement, for example, will also contribute to raising unemployment levels among certain groups.
Samtidig konfronteres myndighederne i mange eu ropæiske lande med detfaktum, atfinansieringen af deres socialsikringssystemer, som hidtil har hængt nøje sammen med beskæftigelsen gennem bidrag fra både arbejdsgivere og arbejdstagere, også undermineres.
Action will be needed not only to reduce the impact of existing forms of exclusion but also to develop mechanisms for integrating the biggest potential losers. There are, of course, existing European funds, such as the European Social Fund (ESF), which could be redirected to address these 'new' issues.
Hvert af disse områder kræver yderligere undersøgelser og forskning i alternative skatte- og afgiftssystemer og ændring af de eksisterende systemer, så beskatningen bliver bragt bedre i overensstemmelse med det nye globale informationssamfund; i visse tilfælde kan det blive nødvendigt med helt nye politiske initiativer.
Recent reviews of active labour market policies question the impact of mass training and work experience schemes on employability.1 The evidence emerging indi cates that these initiatives have to be accurately targeted to meet the different needs of different groups. In particular, mechanisms to integrate less well-qualified people need to be developed to al low an incremental upgrading of their ski I Is so that they can break through to long-term employability.
Det er nødvendigt at tilpasse beskatningen til den ændrede økonomiske strukturi informationssamfundet og til detfaktum, at transmission af information får stadigt større betydning.
Firms might have difficulties upgrading workers' skills in time to remain competitive, and in many cases people may need help to make the transition from old practices and technologies to new.
I det internationalt mobile informati-
As emphasized elsewhere in this report, technologies are getting younger as the workforce gets older.
Forslagettil en »bit skat« på alle interaktive digitale tjenester (A. Cordeil & T. Ide »The New Wealth of Nations«, 1997) baseret på en simple optælling af antal bits, der flyder gennem telekommunikationslinjerne, er direkte inspireret af »informationsmotorvejs« analogien. Ligesom i bilernes tilfælde, hvor afbenyttelsen af de fysiske veje er belagt med afgifter via f.eks. benzinafgifter og motorvejsbetaling beskattes trafikken på informationsmotorvejene med en afgift pr. eletronisk transmissionsenhed eller bit. Medens det ved første øjekast virker indlysende, at bit skatten ikke er en kompensation for skader på miljøet, men en simpel udvidelse af det nationale beskatningsgrundlag, kan man imidlertid godt argumentere for, at de negative sider af »den frie informations udveksling«, som f.eks. via Internet, giver sig udslag i en slags »informationsforurening« og med fører traf ikpropper. 53
See amongst others OECD (1996), 'Enhancing the effectiveness of active labour market policies', May, mimeo, and Fay (1996), 'Enhancing the effectiveness of active labour market policies: The role and evidence from programme evaluations in OECD countries', OECD, mimeo.
onssamfund vil medlemslandene i stigende grad blive nødsaget til at gøre noget ved problemerne omkring forskellige former for direkte og indirekte skatteunddragelse.
simply continuing, workplace-based training, but a better integration of the internal and external labour market to improve the position of the individual members of the workforce.
Efterhånden som varer og tjenesteydelser og herunder også finansielle strømme bliver mere mobile, undermineres grundlaget for de offentlige indtægter på visse områder.
The ultimate, long-term aim should be to create effective labour market institutions which adopt a lifetime approach to employability and mirror ongoing attempts to set up new systems of lifelong learning.
Bilaterale aftaler mellem med lemslande kan være med til at lukke bestemte huller i skattelovgivningen, men på nogle områder, som f.eks. skat på kapitalindkomst, er der helt klart behov for en mere entydig europæisk strategi.
Some countries are already emphasizing employment and training counselling at key transition points in people's careers.
Med hensyn til forbrugsafgifter (moms) er der brug for mere grundlæggende overvejelser omkring og forskning i alternative beskatningssystemer. »Bit-skatten« kan være et sådant alternativ, selv om detaljerne i forslaget bør undersøges nærmere, og det samme gælder dets gennemførelse i praksis.
These systems should be provided in a more coordinated and system atic way with a view to developing people's capabilities throughout life so that they can meet the continu ing demands for new ski I Is which will typify the IS.
Vi forbinder dette krav om, at »alle skal være med« — hvad der i EU-sprog normalt kaldes »samhørighed« — med den enkeltes mulig heder for at deltage i samfundet.
Here the new ICT-based job matching services already being deployed should be encouraged, as they will make an important contribution to openness and flexibility.
Man må håbe, at i et fremtidigt informations samfund vil alle, hvad enten de er rige el 1er fattige, bor afsides el 1er I ige ¡centrum, være i stand til at deltage fuldt og helt i samfundets sociale liv.
However, the introduction of these systems raises new issues of access and equity and we must emphasize the importance of the 'human touch' in helping people to plan their training and employment strategies.
Informationssamfundet skulle gerne være med til at mindske social udstødelse — ikke det modsatte. te.
In the IS this guidance role is likely to increase rather than decrease in importance.
Spørgsmålet om social samhørighed i det nye informationssamfund er stort og kompliceret.
In our view the European Social Fund should play a crucial role In the coming millennium by demonstrating how active labour market policies can adapt to the challenge of the IS.
Ict'er kan utvivlsomt komme til at spille en vigtig rolle for udviklingen af mere solidariske og integrerede lokalsamfund og åbne mulighed for at bremse udstødelsen af dårligt stillede og marginaliserede grupper.
The ESF will be needed to support experiments designed to gauge how the employability of various social groups (such as redundant workers, the long-term unemployed, women returning to the labour market, older workers who are unfamiliar with the new technologies, under-qualified young people and so on) can be enhanced in the context of the IS, especially as regards: the development of new forms of training and learning using the new ICTs; the identification of emerging skill demands (which will include new basic levels of cognitive and social skills in addition to new technical competencies); the introduction of innovative ways of upgrading existing skills through training and work experience (especially by increasing the involvement of employers as partners in longerterm developmental approaches to learning); and the further development and promotion of new systems of study and accreditation which are incremental as well as more open and flexible.
Der er ikke noget automatisk ved den måde, hvorpå forskellige enkeltpersoner med forskellige evner eller forskellige uddannelseskvalifikationer skaffer sig adgang ti I el 1er kan forventes at reagere på nye ict-mul ig heder.
The 'death of distance' associated with the new ICTs leads quite naturally to a focus on the new growth and development opportunities in those regions which have traditionally been hardest hit by geographical development barriers.
Frygten for øget social udstødelse er i høj grad baseret på de mange problemer, som »de dårligst stillede« grupper (f.eks. mennesker med handicap og ældre, arbejdsløse og indvandrere) allerede nu støder på i deres dagligdag i forhold til erhvervslivet.
Within thef ramework of regional cohesion and the emerging IS, It is crucial to distinguish between less favoured and peripheral regions.
Med udgangspunkt i en forholdsvis statisk samfundsopfattelse forudsætter de, der frygter for øget social udstødelse, at disse gruppers nuværende problemer med social udstødelse ikke vil blive meget anderledes i det fremtidige informationssamfund.
Analyses of and policies for both sets of regions often seem to be consolidated under the heading 'regional cohesion', but we believe there is a clear distinction to be made between them.
Man glemmer imidlertid i denne debat, at disse muligheder — på nær nogle få undtagelser — ikke uden videre vil kunne realiseres med udgangspunkt i markedet og dets be hov.
Peripheral regions, on the other hand, have problems related to their geographical position.
Udstødte grupper danner normalt ikke — som udtrykket også antyder — »forbrugergrupper« af kommerciel betydning.
Regional policies must address the specif ic difficulties of less favoured and peripheral regions.
Samtidig må man alvorligt overveje den risiko, at informationssamfundet kan forstærke den enkeltes isolation, selv om noget tyder på, at der også opstår nye formerforsamværog menneskelig kontakt omkring disse nye teknologier.
As in the case of social cohesion, it is clear that, for both peripheral and less favoured regions, grasping the opportunities for regional cohesion offered by the IS will not happen automatically.
Et an det vigtigt aspekt er, hvordan den virtuelle verden, disse nye teknologier skaber, kan ændre vor opfattelse af den konkrete virkelighed.
For the benefits of the IS to be rea I ¡zed, a number of prerequisites will need to be in place, the most obvious being access to information infrastructure.
I beggetilfældeerderbrug for mere viden — og ikke spekulationer — om ict'ers konkrete virkninger.
In the past, the universal service obligation (USO) has been used in an attemptto resolve the problem of access to telephony.
Efter vor opfattelse er det afgørende, at folk, og især udstødte grupper, ikke tvingestil attilpasse sig de nye teknologier.
An updated version of USO, allowing affordable access to all for advanced telecommunication services, will need to be designed.
I stedetskal teknologierne indrettes bedre efter menneskelige behov.
This has been the central issue of much of the policy debate in Europe.
Informationssamfundet ska I ikke skabe nye kategorier af udstødte; det skal tværtimod forbedre den sociale integration og livskvaliteten.
However, in contrast to past experience, the issue is now much more complex, given the rapid pace of change in communication technology and the increasingly liberalized framework within which new information services are being provided.
De forskellige muligheder for at udvikle og indføre ict-applikationer med henblik på at give folk bedre lejlighed til at deltage i samfundslivet og for bedre deres livskvalitet bør undersøges nøjere, og der bør satses aktivt på at realisere dem.
Less favoured regions often have high population densities while in peripheral regions the opposite is true. The deficit in terms of information infrastructure and information use in less favoured regions is often integral to their development shortfall.
Især skal man være opmærksom på tilbud og muligheder på de områder, hvor markedet næppe kan forventes at imødekomme behovene.
Liberalization is likely to make the potential advantages of scale and concentration far more transparent.
Det er afgørende, at målgrupperne inddrages i design, udvikling og
Insistence on USO will, however, often undermine such commercial opportunities.
implementering af teknologier, og det er også vigtigt, at frivillige organisationer og ikke-statslige organisationer, der repræsenterer disse grupper, medvirker aktivt.
Peripheral regions, in contrast, suffer first and foremost from their outlying geographical location.
I politisk henseende bør der lægges særlig vægt på de grupper, som i dag er udsat for stor risiko for udstødelse, og som de nye ict-værktøjer måske kan hjælpe til at blive reintegreret i samfundet. Som eksempel kan nævnes ældre, førtidspensionerede og »aktive« pensionistersamtde arbejdsløse.
However, the active participation of these regions in a future IS will crucially depend on access and USO.
Men før en sådan mere omfattende målrettet politisk indsats sættes i værk, erdet vigtigt at få disse gruppers specifikke behov undersøgt og analyseret nær mere.
Liberalization will not necessarily help. New commercial opportunities leading to more intense competition on price and quality will focus in the first instance on those activities with the most commercial potential — the 'cherries' of little relevance to these regions.
Især er der brug for visse justeringer af uddannelsessystemet for også at tage højde for deres ikke-erhvervsrelaterede interesser og behov, når de skal tilpasse sig informationssamfundet.
In other words, the importance of universal access varies between regions. Seen from this angle, a generalized European directive on an extended USO is unlikely to contribute in any real sense to regional cohesion.
Teknologiske værktøjer til brug for arbejdsmarkedets parter
Towards universal community service
Hvis alle skal kunne deltage i informationssamfundet, må der gøres en be vidst indsats over for arbejdsmarkedets parter.
As in other areas, we favour a much more socially orientated debate over the current emphasis on technology.
Kommissionen bør opfordre til, at der indgås aftaler mellem faglige organisationer og virksomheder for at give arbejdstagerrepræsentanter, især fagforeningsrepræsentanter, større mulighed for at gøre brug af teknologiske systemer og virksomhedsressourcer.
From this perspective, there is a need to investigate in greater detail whether, in order to avoid exclusion and preserve regional cohesion, the existing concept of universal service should not be shifted in the direction of a concept of universal community service, extending universal service provision to incorporate a basic level of access to new information services,1 but limited in its obligation of universality to the educational, cultural, medical, social and economic institutions of local communities.
Forbedring af folks beskæftigelsesudsigter
Rethinking regional cohesion policy
Med udviklingen i retning af øget brug af ict'er kan der—som det er ti Ifældet med indførelsen af enhver ny teknologi — imidlertid forventes at blive vendt lidt op og ned på begreberne »vindere« og »tabere«. Nogle grupper i samfundet kan få svært ved at finde beskæftigelse i det fremtidige informationssamfund.
More broadly, a fundamental rethinking of regional cohesion policies is called for within the framework of the emerging IS, from policies with respect to télécoms liberalization in outlying countries and regions to the development of programmes tailored to the specific needs of regions with a development shortfall.
Derbliverbrugforen indsats ikke blot for at afbøde virkningerne af eksisterende former for udstødelse, men
This could be specified in functional rather than technical terms such as scope for electronic networking, data and mail interchange, access to new business and information services worldwide and in core regions, etc.
også for at udvikle mekanismer ti I integrering af de største potentiel le tabere. Der er naturligvis de eksisterende strukturfonde, f.eks. Den Europæiske Socialfond (ESF), som med visse ændringer kunne anvendes til disse »nye« formål.
of liberalization are unlikely to filter through.
Der er noget, der tyder på, at disse initiativer skal målrettes meget præcist for at opfylde de forskellige grup pers forskelligartede behov.
I. European diversity — taking advantage of the many emerging information societies
Som nævnt i afsnit 1 ovenforvil også mange personer i beskæftigelse få behov for hjælp for at kunne fastholde et job i en tid med hurtige teknologiske ændringer, tilbagegang i mange traditionelle sektorer og erhverv og udvikling af nye ar bejdskulturer.
Full recognition of the importance of the social aspects of the IS implies to some extent the need for a much broader policy shift away from the old industrial economies of scale and regulatory harmonization needs associated with economic and monetary integration.
Virksomheder kan få svært ved at opgradere arbejdstagernes færdigheder tidsnok til, at de kan forblive konkurrencedygtige på markedet, og i mange tilfælde vil folk få brug for hjælp til at klare overgangen fra gamle metoder og teknologier til nye.
Clearly, achieving the minimum economies of scale will be an essential precondition for the commercial success of many information services and products.
Som tidligere nævnt bliver teknologierne yngre og yngre, mens arbejdsstyrken bliver ældre og ældre.
Such economies will often be even more dramatic and significant than in the case of manufactured goods.
Det, der er brug for her, er ikke blot arbejdspladsbaseret efter- og videreuddannelse, men en bedre integrering af det interne og det eksterne arbejdsmarked for at stille de enkelte medlemmer af arbejdsstyrken bedre.
The lack of a harmonized European market in many of these services is a major barrier not just to the rapid dissemination of information services but also to the emergence of a competitive European multimedia industry.
Det endelige mål på lang sigt bør være at etablere effektive arbejdsmarkedsinstitutioner, som anskuer folks muligheder på arbejdsmarkedet som noget, der skal arbejdes videre med hele livet, og afspejler igangværende forsøg på at indføre nye systemer for livslang uddannelse.
Perhaps paradoxically, industrial policy in this field appears necessary f orthe development of a thriving European multimedia and content industry.
I nogle lande lægges der allerede nu stor vægt på beskæftigelses- og uddannelsesrådgivning på centrale tidspunkter i karriereforløbet.
Given the dramatic economies of scale in many of the most rapidly develop ing market segments, there is, we would argue, a need for 'infant industry' support in this area.
I denne sammenhæng bør de nye ict-baserede arbejdsformidlingstjenester, der allerede er under udvikling, støttes yderligere, fordi de kan bidrage væsentligt til åbenhed og fleksibilitet.
Unlike traditional industrial policies, the new strategy should focus on an integrated approach which recognizes the need for a diverse and strong European production sector feeding into the distribution sector.
Indførelsen af sådanne systemer rejser imidlertid nye spørgsmål omkring adgang og ligebehandling, og vi kan kun understrege, hvor vigtigt det »menneskelige aspekt« er, når folk skal have hjælp ti I at plan lægge deres uddannelses-og jobstrategier.
The distribution channels might also need regulation at sub-European level to ensure access to high-quality media across the Union.
I informationssamfundet må denne vejlederrolle forventes at få endnu større betydning fremover.
More generally, the rapid development of the media industry now calls for a programme of rapid action to enhance the competitiveness of high-quality European media products while fostering economic and cultural pluralism in the sector.
Efter vor opfattelse bør Den Europæiske Socialfond fremover spille en afgørende rolle ved at demonstrere, hvordan aktive arbejdsmarkedspolitiske tiltag kan tilpasses de udfordringer, der ligger i informationssamfundet.
A multicultural vision of Europe could be supported within the IS through the use of ICTs — as a focus for cultural development; for the transmission of cultural ideas and artefacts; to f oster direct contact between diverse (and often widely dispersed) groups; and to support the multilingual nature of European society.