natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Beskæftigelsesfrekvensen for barnløse 20-39-årige kvinder var 44%, det laveste niveau i EF.
The employment rate among childless women aged 20-39 was 44%, the lowest level in the Community.
Der findes ingen sammenlignelige data for 1985, så det er ikke muligt at komme med oplysninger om ændringer i arbejdsløshed eller beskæftigelsesfrekvens mellem 1985 og 1988.
There is no comparable data for 1985, so no information can be provided about changes in employment and unemployment between 1985 and 1988.
I alt 15% af de beskæftigede kvinder med børn under 10 år havde deltidsarbejde; den gennemsnitlige arbejdstid var på 20-29 timer for deltidsbeskæftigede mødre, 40-49 timer for fuldtidsbeskæftigede mødre og det samme for alle beskæftigede mødre.
Overall, 15% of employed women with a child under 10 had parttime jobs; average hours of work for mothers employed parttime were 2029, and 4049 hours for mothers employed full-time and for all employed mothers.
Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med børn under 10 år varierede i nogen grad fra region til region; den var højest i Este, (der omfatter Katalonien og Valencia). (34%) og Noroeste (Galicia, Asturias, Cantabria) (33%), lavest i Sur (Andalucía, Murcia) (20%).
Employment rates for women with children under 10 varied somewhat between regions; they were highest in Este (which covers Catalonia and Valencia) (34%) and Noroeste (Galicia, Asturias, Cantabria) (33%), lowest in Sur (Andalucía, Murcia) (20%).
Spanien haren relativ høj andel af beskæftigede kvinder, der anføres som "familiearbejdere" - 13% sammenlignet med 6% for EF under ét.
Spain has a relatively high proportion of employed women classified as 'family workers' - 13% compared to 6% for the whole Community.
Spanien har også det højeste niveau af midlertidige ansættelsesforhold i EF; de berørte 19% af de beskæftigede mødre (sammenlignet med 10% i hele EF); de fleste (16% ud af 19%) har midlertidig beskæftigelse, fordi de ikke kan finde fast arbejde
It also has the highest level of temporary employment in the Community, accounting for 19% of employed mothers (compared to 10% in the Community); most (16%/19%) have temporary jobs because they cannot find permanent jobs.
De fleste mænd med børn under 10 år (89%) var beskæftiget; den gennemsnidige arbejdstid var 40-49 timer.
Most men with children under 10 were employed (89%); average hours of work were 40-49.
Spanien har den højeste andel af midlertidige ansættelsesforhold i EF blandt mænd med børn (11% af de beskæftigede fædre i forhold til 5% i EF under ét).
Spain has the highest level of temporary employment among men with children in the Community, accounting for 11% of employed fathers (compared to 5% in the Community).
Arbejdsløsheden på 8% var relativ høj, og varierede mellem regionerne fra 15% i Sur og 11% på Kanarieøerne til 5% i Madrid og Nordeste.
Unemployment, at 8%, was relatively high, and varied regionally, from 15% in Sur and 11% in Canarias to 5% in Madrid and Nordeste.
Andelen af husstande med enlige forældre i 1988 var 2% for husstande med 0-4-årige børn og 4% for husstande med 5-9-årige børn, den laveste andel i EF.
The proportion of one parent households was 2% for households with a child aged 04 and 4% for households with a child aged 5-9, the lowest rate in the Community.
Der var næsten dobbelt så stor sandsynlighed for, at enlige mødre var i arbejde end for mødre under ét, med en beskæftigelsesfrekvens på 50% (22% højere) for enlige mødre med 0-4-årige børn og det samme niveau (7% højere) for enlige mødre med 5-9-årige børn; forskellen skyldes næsten udelukkende en større andel af fuldtidsarbejde blandt enlige mødre.
Lone mothers were nearly twice as likely as all mothers to be employed, with an employment rate of 50% (22% higher) for lone mothers with a child aged 04 and the same level (24% higher) for lone mothers with a child aged 5-9; the difference is almost entirely due to higher levels of full-time employment among lone mothers. Unemployment was also nearly twice as high among lone mothers as among all mothers
Arbejdsløsheden for enlige mødre var også næsten dobbelt så høj som for mødre under ét; arbejdsløshedstallet for enlige mødre med et 0-4-årigt barn var 18% (sammenlignet med 6%) og 14% for enlige mødre med 5-9-årige børn (i forhold til 7%).
- 18% for those with a child aged 04 (compared to 10%) and 14% for those with a child aged 59 (compared to 7%).
Orlovsrettigheder for forældre
Employment rights for parents Maternity Leave lasts 16 weeks; 10 weeks must be taken after the birth, with a
Der er 16 ugers barselorlov; 10 uger skal tages efter fødslen, mens andre 6 uger kan placeres før eller efter fødslen, således at orloven efter fødslen kan variere mellem 10 og 16 uger.
51 further 6 weeks which may be taken before or after the birth, so that postnatal leave can be between 10 and 16 weeks.
I løbet af orlovsperioden modtager kvinder understøttelse, der svarer til 75% af indkomsten, omend nogen kvinder i henhold til kollektive overenskomster modtager den fulde indtægt.
During this period women receive benefit equivalent to 75% of earnings, though some women receive full earnings due to collective agreements.
Der er mulighed for forældreorlov uden løn i 12 måneder.
There is a period of 12 months unpaid Parental Leave.
Forældre med børn under 6 år har ret til at arbejde på nedsat tid, men uden lønkompensation.
Parents with a child under 6 can reduce their working hours but without compensation for loss of earnings.
Forældre har ret til at tage orlov uden løn i de første to dage af et barns sygdom.
Parents are entitled to take unpaid leave for the first two days of a child's illness.
Børn under 3 år benytter tre forskellige slags offentlige pasningsordninger - vuggestuer ("guarderías"), der tager børn under 4 år, og integrerede institutioner, der tager børn fra 0 år til grundskolen begynder ("escuela infantile"); samt nogle 2-årige i børnehave (preprimary schooling) ("preescolar").
Children under 3 are found in three types of publicly funded service - nurseries ('guarderías') taking children under 4 and mixed age centres taking children from 0 to primary school age ('escuela infantile'); and some 2 year olds in preprimary schooling ('preescolar').
Det findes ikke oplyst, hvor mange børn der er i vuggestuer og integrerede institutioner, som er oprettet af forskellige organisationer, herunder regionalforvaltninger, kommuner og private organisationer.
There is no information on the numbers of children in nurseries and mixed age centres, which are provided by a variety of organisations including local and regional governments and private organisations.
Omkring 6% af de 2-årige (2% af de under 3.-årige) gik i børnehave (preprimary schooling) i 1986/87; de fleste af pladserne var i private skoler, af hvilke nogle ikke modtager offentligt tilskud; Der findes ingen nyere landsdækkende statistik over antallet af børn i aldersgruppen, der går i skole, eller antallet af bøm i skoler, der modtager offentligt tilskud.
About 6% of 2 year olds (2% of under 3s) went to preprimary school in 1986/7, most of the places being provided in private schools, some of which receive no public funds; there are no more recent national statistics for the numbers of children in this age group at school, nor for how many attended schools which received public funds.
Det er derfor umuligt at anslå, hvor mange pladser til børn under 3 år, der er i offentligt finansierede ordninger, men det er sandsynligt, at tallet ligger en del under 5%.
It is therefore impossible to estimate how many places are provided for children under 3 in publicly funded services, but it is likely to be well under 5%.
3-5-årige børn kan gå i vuggestue (indtil de fylder 4) eller i integrerede institutioner (indtil de fylder 6).
Children aged 3 to 5 may go to nurseries (until they are 4) or mixed age centres (until they are 6).
De fleste går imidlertid i børnehave (preprimary schooling); disse er normalt placeret i forbindelse med grundskoler, og omkring to tredjedele af pladserne findes i skoler, der drives af regionalforvaltninger eller af undervisningsministeriet.
Most, however, go to preprimary schooling; this is usually attached to primary schools and about two-thirds of places are in schools run by regional governments or the national Ministry of Education.
Skoledagen går normalt fra 9:00 til 17:00, med en tre timers pause midt på dagen; et stigende antal skoler, almindeligvis i byområder, sørger for bespisning og opsyn i frokostpausen, men det er uoplyst, hvor mange børn, der er i skole hele dagen, den halve dag, eller som tager hjem og spiser frokost, og kommer igen om eftermiddagen.
The school day is usually from 9.0017.00, with a 3 hour lunch break; increasing numbers of schools, generally in urban areas, provide meals and supervision during this lunch break, but there is no information on what proportion of children attend for a full day, half day or go home for lunch and return in the afternoon.
Det er uoplyst, hvor mange børn over 3 år, der går i offentligt finansierede vuggestuer eller integrerede institutioner.
There is no information on the numbers of children over 3 in publicly funded nurseries or mixed age centres.
Omkring 20% af de 3-årige og over 90% af de 4- og 5-årige går i børnehave (preprimary schooling).
Around 20% of 3 year olds go to preprimary schooling and over 90% of 4 and 5 year olds.
I alt benytter omkring 70% af børnene i aldersgruppen 35 år sandsynligvis en eller anden form for offentligt finansieret pasningsordning.
Overall, it is probable that about 70% of children in the age group 35 attend some type of publicly-funded service.
Grundskoler har samme åbningstid som børnehaver (preprimary schooling), og der gælder samme situation med hensyn til den lange middagspause.
Primary schools have the same hours as preprimary schooling, and the situation is the same for the long lunch break.
Der findes ingen offentligt finansierede pasningsordninger uden for skoletiden bortset fra i den lange sommerferie, hvor der i stigende grad oprettes legeordninger ("centros d'esplais"), mestendels for børn over 6 år.
There is no publicly-funded outside school hours care during term-time, but there is increasing provision of play schemes ('centros d'esplais') during the long summer holiday, mostly for children over 6.
Forældrebetalingen for de offentligt finansierede ordninger (bortset fra skoler) er indkomstafhængig.
Parents pay for publicly funded services (excluding schools) according to income.
Der er betydelige forskelle i dækningsgrad; de højeste niveauer findes i byområder, omend der selv her kan være store forskelle fra kommune til kommune.
There are substantial variations in levels of provision, with higher levels in urban areas though even here there are large differences between local authorities.
Privat finansierede børnepasningsordninger
Privately funded childcare services There is no information on services provided by employers, but the amount is likely to be small.
Det anslås, at der findes 600 private vuggestuer og integrerede institutioner både i Madrid og i Barcelona, og der er langt flere private end offentligt finansierede pasningsordninger.
— 52 — and Barcelona are estimated to have 600, and there are far more private than publicly funded services.
Standarden (f. eks. med hensyn til lokaler, personaleantal og -uddannelse, pædagogisk orientering) i de private ordninger er stærkt varierende, men er generelt set lavere end i offentligt finansierede daginstitutioner, den private sektor beskyldes for dårlig kvalitet og for udelukkende at være ude efter en nem fortjeneste.
Standards (for example, premises, staff numbers and training, educational orientation) in private services vary considerably, but in general are lower than in publicly funded services; the private sector is accused of poor quality and simply being an easy way to make money.
Privat dagpleje er ikke særlig udbredt, pasning i eget hjem er langt mere almindelig, specielt blandt middelklassefamilier.
Family day care is not very common, own home care being much more usual, especially among middle-class families.
Der er et stigende antal børnepassere, som betales af forældrene for at hente børnene i skole og passe dem i børnenes hjem indtil forældrene kommer hjem fra arbejde ("kangaroos").
There are an increasing number of carers who are paid by parents to collect children from school and care for them at the child's home until parents get back from work ('kangaroos').
I 1989 blev barselsorloven forlænget med to uger, og der blev indført forældreorlov.
Developments 1985-90 l.In 1989, maternity leave was extended by 2 weeks and parental leave was introduced.
En ændring i skattelovgivningen er vedtaget, men træder først i kraft i 1991, som vil indebære en skattenedsættelse for forældre, der begge er i arbejde, svarende til 10% af de samlede børnepasningsudgifter for et barn under 3 år.
2.A change in taxation has been approved, but will not be introduced until 1991, which will enable parents who are both employed to claim an income tax reduction equivalent to 10% of the total cost of childcare for a child under 3.
Andelen af børn i børnehave (preprimary schooling) er steget fra 88% af de 4- og 5-årige i 1983/84 til over 95% i 1988/89, tildels fordi institutionerne er blevet udbygget, men først og fremmest fordi der er sket et fald i antallet af små børn.
3.The proportion of children receiving preprimary education has increased from 88% of 4 and 5 year olds in 1983/84 to over 95% in 1988/89, partly because more provision has been made but mainly because the number of young children has decreased.
Andelen af 2- og 3-årige i børnehave (preprimary schooling) er også steget af tilsvarende grunde.
Attendance in preprimary schooling for 2 and 3 year olds has also increased for similar reasons.
Der er ingen oplysninger om ændringer inden for andre typer offentligt finansierede ordninger, for eksempel i vuggestuer og integrerede institutioner; der er sket en betydelig stigning i antallet af pladser i Madrid og Murcia, men der synes at have været ringe vækst andetsteds.
There is no information on changes in other types of publicly funded services, for example in nurseries and mixed age centres; places have increased substantially in Madrid and Murcia, but elsewhere there appears to have been little growth.
Forslag til en større reform af hele uddannelsessystemet blev fremsat af regeringen i 1987, og de vil sandsynligvis blive vedtaget i parlamentet i efteråret 1990.
4.A major reform of the whole education system was proposed by the Government in 1987, and is likely to be approved by Parliament in Autumn 1990.
Denne lovgivning vil gøre aldersgruppen 0-5 år til første trin i uddanelsessystemet, og opdele dette trin i to dele - 0-2 og 35.
This legislation will make the age group 0-5 the first stage of the education system, and divides this stage into two cycles - 0-2 and 35.
Skolemyndighederne vil være ansvarlige for alle pasningsordninger for denne aldersgruppe (inklusive børn under 3 år), og alle ordninger for børn under 6 år vil officielt blive betegnet som "escuela infantile". Reformen indebærer ikke, at der skal være en type eller model for ordningerne; der er åbent for flere muligheder (der kunne for eksempel være tale om integrerede institutioner eller vuggestue plus børnehave (preprimary schooling).
Education authorities will be responsible for all services for this age group (including children under 3), and all services for children under 6 will be officially described as 'escuela infantile'.
Regeringen har givet første prioritet til tilvejebringelse af undervisning (pædagogiske tilbud) for alle 3årige, hvilket skal være sket i 1992, hvor 3 års børnehave (preprimary schooling) skal være et tilbud til alle børn, hvis forældre ønsker, at de skal gå der.
The Government has set as a priority the provision of schooling for all 3 year olds, to be achieved by 1992, when 3 years of preprimary schooling will be available to all children whose parents want them to attend.
Regeringen har som en del af uddannelsesreformarbejdet støttet et program med forsøgsarbejde og aktionsforskning.
5.As part of the process of educational reform, the Government has supported a programme of experimental work and action research.
Resultaterne af dette arbejde har dannet grundlag for udarbejdelsen af et forslag til undervisningsplan for de 0-5-årige, som har været sendt ud til omfattende høringer; i sin endelige form vil læseplanen ("curricular base - educación infantil") udgøre grundlaget for udvikling af pasningsordninger for børn under 6 år.
The results of this work formed the basis for a draft curriculum for children from 0-5, which has been the subject of extensive consultation; in its final form, the curriculum ('curricular base - educación infantil') will form the basis for the development of services for children under 6.
Gennemførelse af læseplanen vil i nogle tilfælde kræve omfattende tilpasninger; myndighederne har allerede nu gjort en stor indsats for at uddanne lærerne i at arbejde efter den nye læseplan.
Implementing the curriculum will require a lot of adaptation in some cases; already, the Government has made great efforts to train teachers to work with the new curriculum.
Et stigende antal lærerseminarier tilbyder de studerende at specialisere sig i at arbejde med 0-3-årige børn.
6.An increasing number of teacher training colleges are offering the possibility for students to specialise in work with children aged 0-3.
Et første "specialkursus" blev indført på en række seminarier midt i 1980 erne; disse tilbød personale med lang tids arbejdserfaring fra vuggestuer at opnå en lærerkvalifikation med speciale i at arbejde med børn under 4 år.
An initial 'special programme' of training was introduced into a number of training colleges in the mid-1980s; this offered the opportunity for workers with long experience of work in nurseries to gain a teaching qualification with a specialisation in work with children under 4.
Dette "specialkursus" er nu afsluttet, og er blevet erstattet af almindelige læreruddannelseskurser, der har arbejde med den yngste aldersgruppe som én specialiseringsmulighed.
This 'special programme' has now finished and has been replaced by ordinary teacher training
Hele vægten har i perioden ligget på at give pasningsordninger for små børn fra babyer og opefter et pædagogisk sigte.
7.The whole emphasis during this period has been on developing an educational orientation in services for young children, from babies upwards.
Pasningsordningerne, specielt de offentligt finansierede er i stigende grad blevet orienteret i den retning.
Increasingly services, especially those that are publicly-funded, have this orientation.
Den ledende rolle i denne udvikling spilles af kommunerne, som understreger den pædagogiske indfaldsvinkel i de pasningsordninger, de driver eller finansierer og som tilbyder yderligere støtte til personaleuddannelse, symposier, bistandscentre, arbejdsgrupper og så fremdeles.
The lead in this development is being taken by local authorities who emphasise this educational approach in the services they provide or fund and offer additional support with training, seminars, resource centres, working groups and so on.
Forskrifter for disse private pasningsordninger vil blive udarbejdet så snart den nye lov er vedtaget.
Regulations to be applied to these private services will be drawn up once the new law has been approved.
Dette afsnit trækker i vidt omfang på konklusionerne i rapporten fra 1988 og fra de fire tekniske seminarer, Netværket tilrettelagde i foråret 1990.
This section draws heavily on the conclusions made in the 1988 Report and in the four technical seminars organised by the Network in Spring 1990.
Det, der er behov for, og det, der endnu mangler i samtlige medlemslande er et omfattende og sammenhængende program for forening af børnepasning, beskæftigelse og lige muligheder for kvinder og mænd; et effektivt program skal svække spændingerne mellem beskæftigelse på den ene side og opgaverne som forældre på den anden, samt fremme ligestilling, og det bør bedømmes på dets succes med at opfylde begge målsætninger.
What is needed, and what remains lacking in all Member States, is a comprehensive and coherent programme for reconciling childcare, employment and equality of opportunity; an effective programme must reduce tensions between employment and parenthood and enhance equality of opportunity between women and men and should be judged on its ability to achieve both objectives.
Det kan kun udvikles inden for rammerne af en klart defineret politik vedrørende ligestilling og vedrørende børnenes og familiernes behov og rettigheder.
It can only develop in the context of clearly defined policies on equality of opportunity and on the needs and rights of children and families.
Det må omfatte hele spektret af børnepasningsordninger, tilrettelæggelse af beskæftigelsen samt en mere ligelig fordeling af det familiemæssige ansvar mellem mænd og kvinder.
It needs to cover the full range of childcare services; the organisation of employment; and more equal sharing of family responsibilities between men and women.
Et yderligere sigte bør være en forøgelse af forældres valgmuligheder, for eksempel med hensyn til hvordan de kombinerer deres roller som erhvervsaktive og forældre, samt udbuddet af børnepasningsordninger.
An additional aim should be increased choice for parents, for example about how they organise employment and parenthood and about the range of childcare options available to them.
Spørgsmålet om valgmuligheder kræver imidlertid grundig overvejelse.
The issue of choice, however, needs careful consideration.
Valgfrihedens retoriske armbevægelser modsvares ikke altid af en præcis definition af målsætninger, en grundig analyse af de midler, der fordres for at opfylde målsætningerne eller af bevilling af de nødvendige midler hertil.
The rhetoric of choice is not always matched by a clear definition of objectives, a thorough analysis of what is required to achieve these objectives, and commitment of the necessary means to achieve these objectives.
Når man for eksempel argumenterer for, at forældre burde have valget mellem at være hjemme eller arbejde ude, må man specificere (men ofte sker det ikke) hvilket udbud af beskæftigelsesmuligheder, man forestiller sig skal tilbydes og hvor længe; hvilke materielle, beskæftigelsesmæssige, hjemlige og sociale betingelser der skal til, før et frit valg kan finde sted, samt hvilke politikker og ressourcer, der er nødvendige for at fastholde disse betingelser.
For example, when people argue that parents should have a choice between being at home and going out to work, they need to specify (but often do not) what range of employment options are envisaged as being on offer and for what period of time; what material, employment, domestic and social conditions will permit a free choice; and what policies and resources are necessary to ensure these conditions.
For at undgå disse faldgruber bør programmet derfor indeholde klare og detaljerede målsætninger, der definerer de valgmuligheder, det ønsker at fremme; identificere de nødvendige betingelser for at sikre et reelt valg mellem disse muligheder (baseret på identifikation og analyse af det frie valgs mange begrænsninger), samt opstille en klar prioriteringsrækkefølge, der kan være en rettesnor for udviklingen af foranstaltninger over tid som en del af en proces i retning mod større valgmuligheder, med en køreplan for gennemførelsen af de enkelte faser.
To avoid these dangers, therefore, the programme should include clear and detailed objectives defining the options it intends to facilitate; identify the conditions needed to ensure genuine choice between these options (based on recognition and analysis of the many constraints limiting choice); and set clear priorities to guide the development of policies over time as part of a process of expanding choice, with a timetable for achieving each stage.