natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det samlede prøvemateriale viser, at der i nåle-/bladtabstrin 0 + 1 (0-25% nåle-/bladtab) er lidt færre procent nåletræer end løvtræer.
Regarding all the Member States, conifers show a slightly lower percentage of trees in defoliation classes 0 + 1 (0 - 25% defoliation).
Hvad angår misfarvning, er procenten nogenlunde ens for løv- og nåletræer.
As for discolouration, the percentages are similar for broadleaves and conifers.
TABEL 1 Samlet nåle-/bladtab og misfarvnino i procent for alle løvtræer og nåletræer og for alle EF-prøvetræer
TABLE 1 : Total percentages of defoliation and discolouration for all broadleaves, conifers and total sample trees in the EC.
NÂLE-/BLADTAB
Defoliation
Løvtræer Nåletræer Alle arter
Broadleaves Conifers All species
I de 1.891 observâtionsområder i 1989-oversigten udgjorde de beskadigede træer i alt 9,9% (diagram 1).
In the 1891 plots of the 1989 inventory, the total percentage of damaged trees amounted to 9.9% (Figure 1).
Træer, der udviste over 10% misfarvning, udgjorde 16,0% af prøvetræerne.
Trees snowing more than 10% discolouration represented 16.0% of the tree sample.
I 1988 udgjorde de beskadigede træer 10,2%.
In 1988 the percentage of damaged trees was 10.2%.
Dette resultat var baseret på 1.526 observâtionsområder og 37.607 træer, og derfor kan resultaterne for 1988 og 1989 ikke sammenligne:.
This percentage was derived from 1526 plots and 37607 trees, which makes the total percentages of 1988 and 1989 non-comparable.
Med henblik på en sammenligning af 1988- og 1989-resultaterne udvalgtes der et begrænset prøvemateriale af træer fælles for begge år, nemlig de såkaldte konstante prøvetræer (CST = Common Sample Trees).
In order to compare the results of the 1988 and 1989 inventory, a subsample was defined including trees that are common to both inventories: the Common Sample Trees (CST's).
Dette begrænsede prøvemateriale bestod af 35.478 træer, der repræsenterede 95% af det samlede antal prøvetræer i 1988 og 78% af det samlede antal prøvetræer i 1989.
This subsample consists of 35478 trees, representing 95% of the total tree sample of 1988 and 78% of the total tree sample of 1989.
Hvad angår det begrænsede prøvemateriale af CST, var der ingen væsentlige ændringer i, hvor mange procent af træerne der var beskadigede (i 1988 og 1989 var henholdsvis 10,0% og 10,8% af CST beskadigede).
Within the subsample of Common Sample Trees, no clear changes in the percentage of damaged trees occurred (in 1988 and 1989 respectively 10.0% and 10.8% of the CST's were damaged).
Forekomst af naie / bladtab / misfarvning vza.
Degree of defoliation/discolouration:
Nåle­/bladtab
Defoliation
Diagram 1: Samlet procent træer i de forskellige nå le­/bIadtabstri n for alle prøvetræer og CST i 1988­ og 1989­oversigterne over skovenes sundhedst i I stand.
Figure 1: Total percentages of trees in the different defoliation and disco­louration classes for the total tree samples and common sample trees of the 1988 and 1989 forest health inventories.
I EF som helhed var 9,7% af observâtionsområderne beskadigede.
In the entire Community 9.7% of the plots were damaged.
Diagran 2, 3 og 4 viser for EF som helhed, hvor mange procent af træerne der er beskadigede, samt nále­/bladtabet og misfarvningen i observâtionsområderne.
In the Figures 2, 3 and 4, overviews are given of the degrees of tree damage, plot defoliation and plot discolouration in the entire Community.
Der kan ikke uden videre foretages en direkte sammenligning mellem lande og regioner pá grund af forskelle i valget af referencetræer.
The direct comparison between countries and regions is not fully justified due to differences in the choice of reference trees.
De værst beskadigede observâtionsområder fandtes i Skotland, den sydlige de af Forbundsrepublikken Tyskland og Frankrig og den nordvestlige del af Italien (diagram 2).
The most damaged plots were found in Scotland, the southern parts of the Federal Republic of Germany and France, and the northwestern part of Italy (Figure 2). Also Greece showed a relatively large number of damaged plots.
Også i Grækenland viste der sig at være et relativt stort antal beskadigede observâtionsområder.
Plot defoliation was relatively high in Scotland and the southern part of the Federal Republic of Germany.
Der forekom relativ stor misfarvning i observâtionsområderne i Portugal, Grækenland og Sydfrankrig (diagram 4).
Plot discolouration was relatively high in Portugal, Greece, and the southern part of France (Figure 4).
Diagram 2: Procent beskadigede træer i EF i 1989.
Figure 2: Percentages of trees damaged over the Community in 1989.
Diagram 3: Nåle-/bladtab i observâtionsområderne i EF i 1989.
Figure 3: Plot defoliation for the Community in 1989.
Vitalltet efter artsgruppe
Vitality by species group
I 1989-opgøreI sen var der 106 træarter i observâtionsområderne.
In the 1989 inventory a total of 106 species was identified in the sample plots.
De 10 mest gængse arter repræsenterede over 60% af alle observerede træer.
The 10 most common species represented over 60% of all observed trees.
Løvtræerne udgjorde 54,3% og nåletræerne 45,7%.
The total proportion of broadleaves and conifers was 54.3% and 45.7% respectively.
Ser man på det samlede prøvemateriale, var procentdelen af beskadigede træer lidt større for nåletræer end for løvtræer.
Regarding the total tree sample, conifers show a slightly higher percentage of damaged trees than broadleaves.
Med hensyn til misfarvning noteredes der ingen forskel mellem løvtræer og nåletræer.
The degrees of discolouration are similar for broadleaves and conifers.
Diagram 4: Misfarvning i observâtionsområderne i EF i 1989.
Figure 4: Plot discolouration for the Community in 1989.
Ser man på nåle-/bladtabet efter artsgruppe, var procentdelen af beskadigede træer lavest for Eucalyptus sp. og Quercus ilex (henholdsvis 1,6% og 3,5%). De mest beskadigede arter var Ables sp. og Picea sp. (henholdsvis 17,3% og 20,0%), hvilket tyder på en relativt dårligere sundhedstilstand hos disse artsgrupper.
When regarding defoliation by species group, Eucalyptus sp. and Quercus ilex show the lowest percentages of damaged trees (respectively 1.6% and 3.5%).
Den største misfarvning hos alle løvtræer noteredes for Quercus suber (kun 54,2% af træerne var ikke-misfarvede).
Of all the broadleaves, most discolouration was found for Quercus suber (only 54.2% of the trees were not-discoloured).
Den mindste misfarvning noteredes for Quercus i lex (93,0% af træerne var ikke misfarvede). For nåletræeer var udsvinget i misfarvningen ikke så stort.
Quercus ilex showed the least discolouration (93.0% of the trees were not-discoloured).
For Abies sp. og Pinus sp. var procentdelen af ikke-misfarvede træer relativ lav (henholdsvis 76,6% og 81,8%).
Abies sp. and Pinus sp. showed relatively low percentages of not-discoloured trees (respectively 76.6% and 81.8%).
Vitalltet efter vækstforhold
Vitality with respect to stand characteristics
Resultaterne af 1989­opgøreIsen viste, at der ikke kunne konstateres nogen klar sammenhæng mellem på den ene side omfanget af nåle­/bladtab eller misfarvning og på den anden side de for voksestedet anvendte parametre (højdeforhold, terrænets hældning, adgang til vand og humustype).
In the results of the 1989 inventory no significant relationships were found between the degree of defoliation or discolouration and the properties of the recorded parameters describing site conditions (altitude, exposition or aspect, water availability and humus type).
Det konstateredes dog, at der kunne være en sammenhæng mellem b lad­/nåletab og bevoksningernes gennemsnitsalder.
However, it was found that a relationship may exist between defoliation and mean stand age.
Yngre bevoksninger syntes at være mere benålet/beløvet end ældre bevoksninger.
Younger stands appeared to be more foliated than older stands.
Dette fremgik af forskellene I procentdelene af træer med intet eller kun ubetydeligt nåle­/bladtab.
This became apparent in differences in the percentages of not­ and slightly defoliated trees.
Når man sammenlignede ældre bevoksninger med yngre bevoksninger, havde ældre bevoksninger en lavere procentdel af træer uden nåle­/bladtab og en højere procentdel af træer med ubetydeligt nåletab.
Older stands had a lower percentage of not­defoliated trees and a higher percentage of slightly defoliated trees as compared to younger stands.
Dette forhold var mere udpræget for nåletræer end for løvtræer.
The relationships were strongest for conifers as compared to broadleaves.
Især for Picea abies var der i hele EF en ret nøje sammenhæng mellem procentdelen af træer uden eller med ubetydeligt nåletab og træernes gennemsnitsalder (diagram 5).
Especially Picea abies showed relatively high correlations for the percentages of not­ and slightly defoliated trees with mean age throughout the Community (Figure 5).
Dette tyder på, at træernes vitalitet aftager med alderen.
These relationships suggest that tree vitality may worsen with in­creasing stand age.
Der var dog ikke nogen klar sammenhæng mellem det samlede antal træer uden eller med ubetydeligt nåle­/bladtab og gennemsnitsalder.
However, the percentage of the total of not- and slightly defoliated trees did not show strong correlations with mean age.
Der konstateredes heller ikke nogen sammenhæng mellem træernes misfarvning og gennemsn i tsaI der.
Also, no relationships were found with respect to discolouration.
Nâle­/bladtab = 11­25* tu
Defoliation · n-25*
De enkelte punkter er de gennemsnitlige procentdele pr. observationsområde i gennemsnitsaIderskI assen.
The relationship between mean stand age and the percentage of not­defoliated (A) and slightly defoliated (B) trees for Picea abies.
Linjerne viser tendenserne for træer af gennemsnitsalder pr. observationsområde.
The individual points are the averages of the percentages per plot in the mean age class.
Vitalltet efter let Identificerbar skade
Vitality by easily identifiable damage
Ud af det samlede prøvemateriale konstateredes der for 38,8% af træerne en eller flere let identificerbare skadeårsager.
Of the total tree sample, 38.8% of the trees showed one or more identifiable causes of damage.
Den mest almindelige form for skade var insektangreb.
The most commonly observed type of damage was caused by insects.
Alle former for skader, der blev konstateret, havde en vis negativ indvirkning på træernes benåI ing/beløvning og dennes farve.
All types of damage that were identified had some negative influence on foliation and colouration of the trees.
Tager man alle skadeformer under ét, var antallet af beskadigede træer kun lidt højere (4%) end antallet af træer, der ikke viste tegn på identificerbare skader.
However, when regarding all types of damage together, the percentage of damaged trees was only slightly (4.0%) higher as compared to trees that did not show signs of identifiable damage.
Forskellen med hensyn til, hvor mange procent ikke-misfarvede træer der konstateredes, var langt højere, nemlig 17,4%.
The difference with respect to the percentages of not-discoloured trees was considerably higher: 17.4%.
Den væsentligste årsag til nále-/bladtab var lokal eller regional forurening.
As for defoliation, the largest effect on the percentage of damaged trees was observed for trees affected by local or regional pollution.
Der konstateredes også betydeligt nåle-/bladtab hos træer, der var blevet beskadiget af vildt, som følge af græsning, af brand og gennem abiotiske påvirkninger (sne, storm, frost osv.).
Also, trees affected by game and grazing, fire and abiotic agents (snow, storm, frost, etc.) showed high degrees of defoliation.
Der var dog tale om meget begrænsede observationer for så vidt angår forurening, brand, vildt og græsning, så der kan ikke udledes nogen konklusion af disse tal.
However, the total observations for pollution, fire, game and grazing were very small, so no conclusion can be drawn from these figures.
Med hensyn til misfarvning noteredes den mest udtalte negative indvirkning hos træer, der havde været udsat for abiotiske påvirkninger.
As regards to discolouration, the most pronounced negative effect was observed for trees affected by abiotic agents.
Kun 57,1% af de træer, der viste tegn på denne skadeform, var ikke-misfarvede.
Only 57.1% of the trees showing this type of damage were not discoloured.
SAMMENLIGNING AF 1988- OG 1989-RESULTATER
Comparison of 1988 and 1989 results
En sammenligning mellem skovenes vitalitet i 1988 og 1989 må selvfølgelig baseres på træer, der var fælles for begge opgørelser.
Comparisons between forest vitality of 1988 and 1989 must be based on trees that were common to both inventories.
Diagram 1 viser procentdelen af træer i de forskellige nå le-/bladtabstri n og misfarvningstrin for det samlede prøvemateriale i 1988 og 1989 og procentdelen for de træer, der var fælles for 1988- og 1989-oversigten (CST).
The percentages of trees in the different defoliation and discolouration classes for the total tree sample in 1988 and 1989, and the percentages for the trees common to the 1988 and 1989 inventory (CSPs) are shown in Figure 1.
En sammenligning af CST viser, at procentdelen af beskadigede træer generelt kun var lidt højere i 1989 end i 1988.
When comparing the CST's, in 1989 the overall percentage of damaged trees was only slightly higher than in 1988.
Der noteredes en mindre stigning (+ 4,1%) i den samlede antal misfarvede træer i perioden 1988-1989.
A slight increase (by 4.1%) in the total percentage of discoloured trees was found in the period 1988-1989.
Den positive forskel på 0,9% mellem det samlede prøvemateriale og de konstante prøvetræer, der indgik i 1989-oversigten, for så vidt angår procentdelen af beskadigede træer, viste, at der med udvidelsen af observâtionsnettet i 1989 kom til at indgå relativt vitale træer i det samlede prøvemateriale.
The positive difference of 0.9% in the percentage of damaged trees between the total tree sample and the common sample trees of the 1989 inventory shows that with the extension of the grid network in 1989, relatively vital trees were included in the total sample.
Den største forværring i nále-/bladtab i observâtionsområderne konstateredes i Skotland, Irland, Portugal og dele af Italien, hvor der i et relativt stort antal observâtionsområder skete en forskydning, så træer, der var ubeskadigede i 1988, måtte klassificeres som beskadigede i 1989.
Most worsening in plot defoliation occurred in Scotland, Ireland, Portugal and parts of Italy, where a relatively high number of plots changed from undamaged to damaged in the period 1988-1989.
Der indtrådte en generel forbedring i nåle-/bladtabet i observâtionsområderne i Spanien og dele af Grækenland (diagram 6).
A general improvement in plot defoliation was found in Spain and parts of Greece (Figure 6).
Med hensyn til det samlede begrænsede prøvemateriale af CST i EF noteredes der i perioden 1988-1989 ingen generel ændring i vitaliteten.
Regarding the entire subsample of CST's in the Community, no clear overall changes in vitality occurred in the period 1988-1989.
Forskydninger efter artsgruppe
Changes by species group
Skønt der generelt kun var mindre forskelle i nåle-/bladtab og misfarvning mellem CST i 1988 og 1989, noteredes der for visse artsgrupper betydelige ændringer i denne etårsperiode.
Although only minor overall differences exist in defoliation and discolouration between the CST's in 1988 and 1989, some species groups showed considerable changes over this one year interval.
Hvad angår nåle-/bladtab noteredes der en mindre forbedring for Quercus ilex og Fagus sp. med et fald i antallet af beskadigede træer på henholdsvis 3,0% og 3,5%.
As to defoliation, Quercus ilex and Fagus sp. showed a slight improvement, with a decrease in the percentages of damaged trees by respectively 3.0% and 3.5%.
Hos Picea sp. og Quercus suber noteredes der en stigning i antallet af træer med nåle-/bladtab på henholdsvis 4,2% og 8,9%.
Picea sp. and Quercus suber showed a worsening in defoliation, with an increase by respectively 4.2% and 8.9% of damaged trees.
Hvad angår misfarvning skete der ikke nogen forskydning i perioden 1988-1989.
As to discolouration, most species groups remained unchanged over the period 1988-1989.
Der noteredes en betydelig forværring i tendensen til misfarvning hos Castania sativa og Eucalyptus sp., idet der for disse arter noteredes en tilbagegang i det samlede antal ikke-misfarvede træer på henholdsvis 8,1% og 17,6%.
Considerable worsening in discolouration occurred for Castanea sativa and Eucalyptus sp., which species showed a decrease in the total percentage of not-discoloured trees by respectively 8.1% and 17.6%.
Der indtraf udpræget misfarvning hos Quercus suber.
A pronounced change in discolouration occurred for Quercus suber.
Det samlede antal ikke-misfarvede træer udgjorde 87,8% i 1988, men faldt til 52,3% i 1989 svarende t i I en nedgang på 35,5%.
The total percentage of not-discoloured trees decreased from 87.8% in 1988 to 52.3% in 1989, which means a decrease by 35.5%.
Vitaliteten hos Castanea sativa gik kun lidt tilbage. For de fleste andre artsgrupper noteredes der kun meget små forskydninger i såvel nále-/bladtab som misfarvning.
Vitality of Castanea sativa only worsened slightly.
For visse artsgrupper konstateredes der kun ændringer i enten nåle-/bladtab eller misfarvning (Quercus ilex, Picea sp.), så der kan ikke udledes noget definitivt om en eventuel ν i ta I itetsændring for disse artsgrupper.
Some species groups only showed changes in either defoliation or discolouration {Quercus ilex, Picea sp.) so no definite statement can be made regarding changes in vitality for these species groups.
I 1989 var det tredje år i træk, at EF's oversigt over skader på skovene blev udarbejdet.
By 1989 the Community's forest damage inventory was carried out for three successive years.
For at undersøge eventuelle tendenser i vitaliteten i de tre første år, hvor der er blevet udarbejdet oversigter, blev der defineret et separat begrænset prøvemateriale omfattende områder, der indgik i både 1987­, 1988­ og 1989­oversigten.
In order to investigate the possible trends in vitality over these first three years of the inventory, a separate subsample was defined containing plots that were common to the 1987, 1988 and 1989 inventories.
Inden for dette begrænsede prøvemateriale undersøgte man, om der for de mest udbredte træarter var sket nogen ν i tal itetsændring, så man kunne udlede eventuelle tendenser med hensyn til arternes sundhedstilstand.
Within this subsample, the changes in vitality were examined for the most common tree species to enable the establishment of possible trends in the health condition of the species.
På grund af de ufuldstændige undersøgelser i 1987 og 1988 repræsenterede det begrænsede prøvenmateriale kun en del af det samlede prøvemateriale fra EF­nettet. Mindre vi tal itetsændringer, der konstateredes for visse arter, kunne derfor på grund af det lave antal observâtionsområder i mange tilfælde ikke betragtes som entydige.
Because of the incomplete surveys of 1987 and 1988, the trees in the subsample only represented a part of the total tree sample of the Community network.
Undersøgelserne fremover vil komme til at omfatte hele nettet, således at situationen vil blive klart forbedret.
Future surveys of the completed network will greatly improve this situation.
For de fleste arter omfattet af undersøgelsen blev der ikke konstateret nogen klar vi tal itetsændring i de tre første år, hvor oversigten er blevet lavet (tabel 2).
For the majority of the species included in the investigation, no clear changes in vitality were found over the first three years of the inventory (Table 2).
I mange tilfælde var der store udsving i, hvordan træerne fordelte sig i de forskel Neg nåle­/bladtabstrin.
In many cases the percentages of trees in the different defoliation classes fluctuated considerably.
Sådanne udsving kan skyldes midlertidigt ændrede vækstforhold såsom ekstreme vejrforhold (f.eks. den varme sommer i 1989).
These fluctuations may reflect temporal changes in growing conditions such as extreme weather types (i.e. the hot summer of 1989).
Hvad angår misfarvning, var der væsentligt lavere udsving, som årligt kun i sjælne tilfælde oversteg 10%.
As to discolouration, variation was considerably smaller and annual changes rarely exceeded 10%.
Quercus sp. (løvfældende) Quercus i lex Quercus suber Andre løvtræer
Quercus sp. (deciduous) Quercus ilex Quercus suber Other broadleaves
Løvtræer i alt
Total broadleaves
Andre nåletræer
Other conifers
Nåletræer i alt
Total conifers
Alle arter tilsammen
Total species
Der noteredes en stærkt forværret tendens til nåle-/bIadtab hos Picea sitchensis (diagram 7).
A strong deteriorating trend in defoliation was found for Picea sitchensis (Figure 7).
For denne art konstateredes der en kraftig stigning i antallet af beskadigede træer.
This species showed a rapid increase in the percentage of damaged trees.
Antallet af ikke-misfarvede træer steg lidt.
The percentage of not-discoloured trees slightly increased.
Den alvorlige forværring med hensyn til nåle-/bladtab skyldtes i vidt omfang voldsomme insektangreb i observâtionsområder i Det Forenede Kongerige.
The strong deterioration in foliation is for a large part due to to extensive insect damage in plots in the United Kingdom.
I Det Forenede Kongeriges nationale rapport om skovenes sundhedstilstand rapporteredes der om angreb af s itkagranblad lus (Elatobium ab iet i num).
In the national health report of this country, strong attacks have been reported by the Green spruce aphid (Elatobium abietinum).
Antallet af træer i det begrænsede prøvemateriale i observâtionsområderne øgedes dog gradvis i perioden 1988-1989, så fremgangsmåden kan skyldes, at observâtionsområderne blev suppleret med relativt sunde træer.
However, the number of trees in the plots of the subsample gradually increased in the period 1988-1989, so this improvement may be caused by the inclusion of relatively healthy trees in the plots.
UDVIDET VURDERING
Extended evaluation
Der blev ikke konstateret nogen klar sammenhæng mellem skovenes sundhedstilstand og de anvendte parametre, der beskriver jordbundsforholdene (de fremherskende træarters adgang til vand samt humustype).
No clear relationships were found between forest health and the recorded parameters describing soil properties (water availability to principal tree species and humus type).
Jordbundsforholdenes art såsom moderbjergart, frugtbarhed osv. vides at spille en betydelig rolle for skovenes vitalitet.
Yet, the character of soil properties, such as parent material, soil fertility, etc. is known to play a significant role in forest vitality.
Jordbundstyper kan anvendes til at karakterisere en lang række jordbundsforhold.
Soil types can be used to characterize a number of soil properties.
Det blev undersøgt, om der var en sammenhæng mellem nåle-/bladtab og den generelle jordbundstype. De generelle jordbundstyper blev bestemt for de enkelte observâtionsområder i Forbundsrepublikken Tyskland, Belgien og Nederlandene ved hjælp af EF's jordbundskort.
It was investigated whether relationships exist between defoliation and the general soil type.
Der indgik fire generelle jordbundsgrupper (soil units) i undersøgelsen: luvisols, cambisols, podzols og histosols.
Four general soil units were used in the investigation: luvisols, cambisols, podzols and histosols.
Det var sandsynligvis årsagen til, at der ikke kunne konstateres nogen klar sammenhæng mellem nåle-/bladtab og jordbundsgruppe.
This probably accounts for the fact that no clear relationships were found between defoliation and soil unit.
For at man kan foretage en mere fuldstændig vurdering af skovenes vitalitet, henstilles det derfor, at der for hvert observationsområde, der indgår i oversigten, registreres yderligere og mere detaljerede data om jordbundsfor ho I dene.
To enable a more complete evaluation of forest vitality it is therefore recommended that additional and more detailed information regarding soil properties be recorded for each sample plot in the inventory.
Luftforurening antages generelt at være en væsentlig årsag til skovsvækkelsen.
Air pollution is generally assumed to play an important role in the decline of forests.