natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De vedrører dels arbejdstidens tilrettelæggelse (obligatoriske daglige pauser, ugentlige fridage og årlige ferie­ og fridage; varigheden af natarbejde og skifteholdsarbejde), dels vikarer, hvis sundhed og sikkerhed skal sikres en beskyttelse svarende til de fastansatte arbejdstageres, og dels handicappede arbejdstageres transport­muligheder, for, som Kommissionen udtrykker det, begrebet handicappedes adgang til arbejdsmarkedet har ikke nogen mening, hvis de ikke kan komme frem til arbejdspladsen.
They relate to the organization of working time (obligatory daily, weekly and annual rest periods; duration of night work and of shift work), temporary workers, who must be afforded the same health and safety protection as regular workers, and transport facilities for disabled workers on the grounds that, as the Commis­sion points out, access to employment for the disabled is meaningless unless the disabled are provided with ways and means of travelling to work.
Den teknologiske udvikling gør det nødvendigt hele tiden at føre tidligere vedtagne direktiver ajour.
Directives adopted in the past also need to be constantly updated in the light of technological change.
Af denne grund vedtog Rådet den 24. juni 1992 forslaget til ændring af direktiverne fra 1977 og 19792) om skiltning og signalgivning på arbejdspladsen.
On 24 June 1992, for example, the Council adopted amendments to the 1977 and 1979 Directives2 on the provision of safety signs in places of work.
Kommissionen agter tillige at forelægge et nyt direktivforslag om beskyttelse mod vibrationer og elektromagnetisk strå­ling, hvis sundhedsskadelige virkninger først viser sig efter lang tid.
The Commission is also planning to present a new proposal for a directive on protection against vibrations and electromagnetic radiation, whose adverse effects on health become apparent only after a long period.
Forslaget omfatter foranstaltninger, der skal nedbringe risikoen for overeksponering, ulykker og sygdom.
The proposal will set out measures for reducing the risks of overexposure, accident and illness.
Endelig har Kommissionen, på grund af de forskelle, der eksisterer medlems­staterne ¡mellem med hensyn til anerkendelse af erhvervssygdomme samt kompensation og erstatning herfor, udfærdiget en henstilling indeholdende en europæisk liste over erhvervssygdomme3). Kommissionen opfordrer såle­des medlemsstaterne til at anlægge ens kriterier for anerkendelse af disse sygdomme, så der kan skabes et ensartet grundlag for erstatning.
Lastly, given the disparities which exist between the Member States as regards recognition of, and compensation for, occupational diseases, the Commission has issued a recommendation setting out a European schedule of such diseases3in which the Commission urges the Member States to adopt the same criteria for their recognition so as to ensure harmonized compensation.
Social dialog og samråd: Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhed på Arbejdspladsen
Dialogue and consensus — the Advisory Committee on Safety, Hygiene and Health Protection at Work
Oprettelsen i 1974 af et rådgivende udvalg, der skulle bistå Kommissionen med udarbejdelsen af lovteksterne, har i høj grad været en ansporing og en støtte i dette vigtige lovgivningsarbejde.
The Commission has been assisted in its work of drafting this important legislation by an Advisory Committee set up for this purpose in 1974.
Udvalget er sammensat af 72 personer, der repræsenterer arbejdstagerne, arbejdsgiverne og de statslige myndigheder, og fungerer som kontaktforum mellem disse og Kommissionen.
The Committee, whose 72 members represent workers, employers and national authorities, serves as a channel of communication between the Commission and the different sides of industry concerned.
Udvalget har i høj grad fremskyndet sit arbejde for at forberede det indre marked.
The Committee has greatly speeded up its work in preparation for the single market.
Det har bl.a. afgivet udtalelse om de direktiver, der er under udarbejdelse.
In particular, it has issued its opinion on the directives now on the way.
Der blev nedsat en ad hoc­gruppe under det rådgivende udvalg for at følge det standardiseringsarbejde, der var nødvendigt for at bringe visse produkter i overensstemmelse med de vedtagne direktiver.
It set up an ad hoc working party to monitor the standardization work required in order to bring certain products into line with the directives adopted.
Information og uddannelse i Det Europæiske Arbejdsmiljøår
Information and training: the aim of the European Year
Formålet med Det Europæiske Arbejdsmiljøår er at informere så bredt som muligt og samtidig at bevidstgøre og aktivere erhvervslivet og offentligheden, for uden støtte herfra er selv den mest perfekte lovgivning virkningsløs.
The aim of the European Year of Safety, Hygiene and Health Protection at Work is to boost the information, awareness and involvement of industry and the public since, without their cooperation, even the most highly perfected legislation would remain dead letter.
Indsatsen bør munde ud i konkrete tiltag, især uddannelsestiltag.
Practical measures must follow, particularly in the area of training.
Det er af stor betydning, at alle ved, hvilke risici de er udsat for, og hvad der gøres for at beskytte dem. Derfor skal der sættes effektivt ind på at få alle til at forholde sig aktivt til problematikken.
Whilst it is important for everyone to be aware of the risks and what is being done to reduce them, effective action is needed to secure the active involvement of all sides.
EF­Kommissionen iværksætter i denne sammenhæng flere forskellige foranstalt­ninger.
In this connection, the Commission is organizing a series of measures.
Den fremmer og koordinerer nationale initiativer og sætter systematisk alle de relevante parter i forbindelse med hinanden: offentlige myndigheder, arbejdsgivere, arbejdstagere, arbejdsmiljøeksperter o.a.
It encourages and coordinates national initiatives systematically involving all those concerned — public authorities, employers, workers and health and safety specialists.
■ På baggrund af erfaringen er der enighed om først og fremmest at sigte mod de vigtigste målgrupper på arbejdsmarkedet.
■ Practical experience has shown that the most important target groups of the working population should be given priority.
På den ene side de unge, der er de mest udsatte på arbejdspladsen; en hensigtsmæssig orientering i skolen eller på arbejdspladsen skal sikre, at de allerede i en ung alder har en bevidst holdning til sikkerhedsspørgsmål.
The first is young people, for they are the most vulnerable at the workplace: appropriate training either during their education or during their employment will help to make them genuinely safety-conscious from their very early years.
På den anden side de små og mellemstore virksomheder, hvis midler ofte er for små til, at de kan ofre tilstrækkeligt på sikkerheden, og som derfor må støttes.
The second is small and medium-sized firms, many of which simply cannot afford to devote an adequate portion of their budget to safety and so deserve help.
■ Det Europæiske Arbejdsmiljøår koncentrerer ligeledes sin indsats om tre sektorer, hvor arbejdstagerne anses at være udsat for store risici: landbruget, fiskeriet og bygge­ og anlægssektoren.
■ European Safety Year also focuses on what are considered to be high-risk sectors for workers — agriculture, fisheries and construction.
■ Fire emner er udvalgt: ren luft, sikkerhed, velvære og bekæmpelse af støj og vibrationer.
■ Ultimately, four themes have been decided on — clean air, safety, well-being and measures to abate noise and vibrations.
Alle projekter, der gennemføres og er behørigt anmeldt som led i Det Europæiske Arbejdsmiljøår, har lov til at benytte kampagnens logo: To hænder, der symboliserer det aktive menneske, og som for at fremkalde en forestilling om tryghed lukker sig fingerspids mod fingerspids over et ideo­gram forestillende en person i arbejde.
All projects organized and duly registered in the framework of the European Year of Safety, Hygiene and Health Protection at Work are entitled to use the campaign logo: two hands symbolizing human activity join to evoke the idea of protection; in the centre a pictogram represents someone at work.
I hvert land er der nedsat et nationalt kontaktudvalg, der udvælger de projekter, som vil få finansiel støtte fra EF 1). Det gælder om at vinde genklang i den
In each country, a national liaison committee has been set up to select activities to be co-financed by the Community.1The committee seeks feedback from the public concerned and promotes the inclusion of safety information and training in firms, schools and within the public and the general public.
1) Danmark: Erik Andersen, Arbejdstilsynet, Landskronagade 33-35, DK-2100 København 0, tlf. (45) 31 18 00 88, fax (45) 31 18 35 60.
Ireland: Mr Leo Costello, Health and Safety Authority, Hogan Place, Dublin 2, Ireland; Tel.: (353-1) 662 0400; Fax (353-1) 662 0417.
Det Europæiske Arbejdsmiljøår er et resultat af det arbejde, EF har udført på området.
The European Year of Safety, Hygiene and Health Protection at Work is the culmination of the Community's work in this field.
Det er lykkedes EF ved hjælp af minimumsforskrifter at indføre en sammenhængende og effektiv beskyttelsesordning for arbejdstagerne.
By introducing minimum requirements, the Community has been able to set up a consistent and effective system for the protection of workers.
Dette har tvunget medlemsstaterne til at tage deres egne ordninger op til overvejelse og til at bringe deres politik på højde med fællesskabslovgivningens nuværende stade.
The Member States have thus been impelled to examine their systems and reorganize their strategies in the light of the advances made by the Community.
Det Europæiske Arbejdsmiljøår har til formål at udnytte og fremme alle de mange vigtige foranstaltninger, som EF har truffet på dette område; men det skal også være fremadrettet for at vise, at de sociale fremskridt i EF sker side om side med de økonomiske fremskridt.
The purpose of the European Year is to enhance and promote the large body of Community measures taken in this field. But it also prepares for the future by demonstrating the progress which Europe is making in the social sphere at the same time as in the economic sphere.
DET EUROPÆISKE ARBEJDSMILJØÅR
EUROPEAN YEAR OF SAFETY, HYGIENE AND HEALTH PROTECTION AT WORK i nriO I y»£
Europa 1992 - Lad os gøre det til en bedre arbejdsplads
Europe 1992. Let's make it a better place to work
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institu­tioners officielle opfattelse.
The contents of this publication do not necessarily reflect the official views of the institutions of the Community.
Kontor i Danmark*) Højbrohus, Østergade 61, Postboks 144, DK­1004 København K, Tlf. 33 14 41 40
Directorate-General X Audiovisual, Information, Communication and Culture
·) Kommissionen har ligeledes kontorer i de ovrige EF-lande samt i andre dele af verden.
Office in Scotland Office in Northern Ireland
Det Europæiske Fællesskabs Politik på det Audiovisuelle Område
European Community audiovisual policy
1999 635 000 timer
1999 635 000 hours
Genudsendelser i alt: +32 %
Total : +32%
1989 480 000 timer
1989 480 000 hours
Kob af programmer
Purchase of programmes
Tv­stationernes egen produktion
Broadcasters' own production
Uafhængige producenter og koproduktioner
Independent producers and co-productions
Kabel­ og satellit­tv i alt
Total cable and satellite
Kabelmodtagelse
Cable reception
Satellitmodtagelse med individuel antenne med fællesantenne m
Satellite reception: — with individual antenna with collective antenna m
Kilde: CARAT TV. ι ­16/9~. Bulletin d'EUREKA­Audiovisuel. marts 1992
Source: Carat TV, in Ί6/9'.
< ^ M ^V ■ v Z L I I mio. europæiske fjernseere tilbringer gennemsnitligt over to timer om dagen foran skærmen1). Efterhånden som vi far mere fritid,
n average 340 million Europeans watch television for over two hours every day.1With the increase in leisure time, the spread of cable and
KJ^TT\M stadig flere seere får kabel­ og satellit­tv, og der bliver flere og flere kanaler at vælge imellem, vil også efterspørgslen efter programmer stige støt.
O satellite television, and growing numbers of broadcasters the demand for programmes is constantly increasing.
Stillet over for denne stigning i efterspørgslen er den audiovisuelle industri i Europa nødsaget til at tage en række strukturbetingede udfordringer op og kaste sig ud i en skarp international konkurrence.
In response to this growing demand the European audiovisual industry must overcome a number of structural challenges if it is to face strong international competition.
På nuværende tidspunkt importerer Europa et stort antal serier, føljetoner, dokumentarprogrammer, tegnefilm osv., som sendes på de europæiske fjernsynskanaler2).
At present, a great many imported series, soap operas, documentaries and cartoons are shown on European television.2
Tv­skærmen kan holde den europæiske befolkning i ånde, til gengæld har biograferne mistet 40% af deres publikum i løbet af de seneste ti år.
Although Europeans have flocked to the small screen they have abandoned the cinema in droves: attendance has fallen by 40% in the last 10 years.
Filmindu­strien afhænger af filmprojekter, der samfinansieres med fjernsynsstationerne.
The film industry depends on joint financing with television companies.
Ser man på samtlige sektorer under ét (biografer, fjernsyn og video), er det audiovisuelle marked i EF — målt i årsindtægter — ikke engang halvt så stort som det amerikanske.
The annual turnover of the Community audiovisual market, all sectors combined (cinema, television, video), amounts to less than half the market in the United States.
Der er flere forskellige faktorer, der gør politikken på det audiovisuelle område så betydningsfuld: Både erhvervsmæssige og teknologiske faktorer, men også kulturelle faktorer.
These facts demonstrate how much hangs on the audiovisual policy: it will have industrial, technological and cultural repercussions.
De sidstnævnte er afgørende for bevarelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa og den europæiske identitet.
The latter are vital for the preservation of the diversity of European culture and identity.
Allerede i midten af 80'erne blev det klart, at der må findes en løsning på problemerne omkring den audiovisuelle sektor, hvilket også er understreget ved flere lejligheder i de resolutioner, som stats­ og regeringscheferne fra de tolv EF­lande har vedtaget.
In the mid­1980s, audiovisual problems came to the forefront of European concerns, as was shown on many occasions by the resolutions adopted by the Heads of State or Government of the Twelve.
Det audiovisuelle marked i Europa og EF's strategi
European audiovisual scene and Community strategy
Hvis Europa skal spille den rolle, som retteligt tilkommer det på det audiovisuelle verdensmarked, må det udnytte sine aktiver og samordne sin indsats.
If it is to play a fitting role in the world audiovisual scene, Europe must count its assets and coordinate its actions.
Derfor er EF's politik på området i første række baseret på en analyse af det europæiske audiovisuelle marked, som gennemføres i samråd med fagfolk.
This is why Community policy is primarily based on an analysis of the European audiovisual scene carried out in conjunction with the professionals.
Dette marked udviser en række særtræk, hvoraf skal nævnes som de vigtigste:
Some of the main features of the scene are:
■ Kulturelle rigdomme på et opsplittet marked.
■ Cultural assets in a fragmented market.
Der ligger en stor fordel på det audiovisuelle område i Europa i den kulturelle mangfoldighed og de mange forskellige sprog.
The wealth of European audiovisual creation stems from the variety of its cultures and languages.
Men nationale traditioner og de snævre markeder (80% af alle film når ikke uden for oprindelseslandets grænser) gør det svært for den audiovisuelle industri at få dækket sine stigende produktionsomkostninger.
However, national traditions and limited markets (80% of films do not cross the borders of the country of origin) make it difficult for the industry to absorb ever higher production costs.
Det betyder, at den stigende efterspørgsel efter tv­programmer ikke i tilstræk­kelig grad kommer den europæiske programindustri til gode: Finansielle hensyn tilskynder fjernsynsstationerne til at satse pá andre programmer (f.eks. amerikanske serier og japanske tegnefilm), som koster mindre, fordi de allerede i et vist omfang har betalt sig ind på verdensmarkedet.
The growing demand for television programmes does not therefore benefit European producers to the extent that it should: financial constraints tend to make broadcasting channels turn towards other sources of programmes (e.g. American series or Japanese cartoons, which are cheaper because they have already paid their way on the world market).
■ Der er behov for strukturtilpasninger over for en ny udvikling.
■ Structures to be adapted and new developments.
Den audiovisu­elle produktion i Europa er baseret på et stort antal små og mellemstore
They are faced with rising production costs (particularly heavy for fiction) and the high cost of investment in new technologies.
2) Der købes især programmer i USA; alene i 1988 blev der købt for ca. 600 mio. ECU Π ECU
2Programmes are bought chiefly from the United States and cost some ECU 600 million in 1988 alone (ECU 7 (European currency unit) = about UKL 0.72, IRL 0.77 and USD 1.38 at exchange rates current on 31 August 1992).
I øvrigt er udbygningen af tv­kabelnettene i fuld gang, og der kan snart forventes flere betalingskanaler og tematiske kanaler, hvilket vil medføre stigende indtægter fra fjernsynsreklamer.
television cable networks are spreading fast, and pay­television and special interest channels are emerging, thereby increasing the revenue from television advertising.
■ En teknologisk udfordring.
■ Technological challenge.
De nye teknologier er slået igennem på hele det audiovisuelle område: satellit­ og kabeltransmission, nyt avanceret fjernsyns­udstyr og højopløsnings­tv (HDTV) samt udvikling af nye interaktive tjenester.
The new technologies have had an impact on the entire audiovisual chain: satellite and cable distribution; new advanced and high­definition television equipment; and new developments in interactive services.
Disse fremskridt kræver store finansielle ressourcer og vil lidt efter lidt nedbryde de eksisterende skel mellem filmindustrien, tv­industrien og video­industrien.
These changes require considerable financial input and could have an impact on the divisions separating cinema, audiovisual and video production.
1988 var Det Europæiske Film­ og Fjernsynsâr, og det skabte større forståelse hos de ansvarlige politikere i de tolv EF­lande, hos branchens fagfolk og hos befolkningen for problemerne på det audiovisuelle område, hvilket også støttede Kommissionen i dennes initiativer.
In 1988, the European Cinema and Television Year brought the range of audiovi­sual problems to the attention of political leaders, professionals and the public alike in the 12 Member States, and encouraged the European Commission in its efforts.
Det resulterede i følgende væsentlige begi­venheder i 1989:
In 1989 the following developments took place: an audiovisual conference was held jointly by the French Government and the Commission.
■ »Les Assises de l'Audiovisuel«, et møde arrangeret af den franske regering og Kommissionen i fællesskab, hvor fagfolk fra den audiovisuelle sektor fik lejlighed til at bidrage til analysen af markedet og fastlæggelsen af en europæisk film­ og fjernsynspolitik.
It enabled professionals to contribute to the market analysis and to the definition of a European cinema and television policy;
■ EF­Ministerradets vedtagelse af direktivet »Fjernsyn uden grænser«.
It is an intergovernmental initiative involv­ing some 30 European countries (including Central and Eastern Europe) and the Commission; the 'Television without frontiers' Directive was adopted by the Council of Ministers; a decision on a high­definition strategy was adopted; support for creative audiovisual work was increased through the Media programme.
Disse forskellige foranstaltninger, som blev iværksat nogenlunde samtidigt og som hænger sammen indbyrdes, er udtryk for et ønske om at føre en global, sammenhængende og langsigtet politik1). På dette meget specielle område, som både involverer erhvervslivet og kulturlivet, har Kommissionen valgt at satse på tre felter, som hænger nøje sammen og er indbyrdes afhængige:
The simultaneous launching of these interactive measures testified to the will to implement an overall, consistent and long­term policy.1In this very particular area embracing both industry and culture Community action is designed to achieve three inseparable and interdependent objectives:
■ En hensigtsmæssig lovgivning, der kan sikre fri bevægelighed også for billeder overalt i EF.
■ to establish a proper statutory framework for the free movement of audiovisual material throughout the Community;
■ En stærk programindustri, som kan efterkomme den voksende efterspørgsel på et konkurrencepræget marked, hvor den europæiske kultur må fastholde sin position.
■ to strengthen the programme­making industry so that it can respond to growing demand in a competitive market where European culture must maintain its presence;
■ En fælles strategi, som er nødvendig, hvis Europa skal klare de udfordringer, der ligger i de nye teknologier.
■ to adopt a common approach to meet the challenge of new technologies.
Den lovgivningsmæssige ramme: Fjernsyn uden grænser
Statutory framework: television without frontiers
Den 3. oktober 1989 lagde Ministerrådet fundamentet til den europæiske lovgiv­ningsmæssige ramme på det audiovisuelle område med vedtagelsen af direktivet »Fjernsyn uden grænser«. Formålet med direktivet er at fjerne hindringerne for fri bevægelighed for tv­radiospredningsprogrammer i EF.
On 3 October 1989 the Council of Ministers laid the foundations of the statutory framework by adopting the 'Television without frontiers' Directive with a view to eliminating impediments to freedom of movement for television broadcasting in the Community.
Grundprincippet er, at på de omrader, der er dækket af direktivet, er fjernsynsstationerne kun omfattet af lovgivningen i deres hjemland, og modtagerlandet kan ikke hindre retransmis­sion af deres udsendelser.
It is based on a single principle: in the areas covered by the Directive, television broadcasts are subject only to the law of the originating Member State, and receiving countries may not place any restrictions on their retransmission.
For at sikre denne frie bevægelighed indebærer direktivet harmonisering af visse regler:
To ensure free movement of broadcasts the Directive harmonizes certain rules concerning:
■ Fjernsynsreklamer og sponsorvirksomhed.
■ Advertising and sponsorship.
Reklameudsendelser må ikke udgøre mere end 15% af den daglige sendetid. Sendetiden for reklameindslag inden for en given periode på en time må ikke overstige 20%.
The amount of advertising is restricted to 15% of the daily transmission time and may not exceed 20% in a given one­hour period.
Reklamerne skal normalt placeres mellem programmerne eller mellem selvstændige dele af et program.
In general it should be inserted between programmes or self­contained parts of each programme.
Desuden forbyder direktivet reklamer for tobak og visse lægemidler og fastsætter strenge begrænsninger for reklamer for alkoholholdige drikke­varer.
In addition, the Directive bans television advertising for tobacco products and certain types of medicinal products, and limits advertising for alcoholic beverages.
■ Beskyttelse af mindreårige.
■ Protection of minors.
Programmerne skal respektere de unges person­lige udvikling og må ikke skade dem i alvorlig grad.
Programmes must respect the moral development of minors and not cause serious harm.