natgillin/translations-raw huggingface dataset:
— Gennem alle årene er ledelsen på Den Kongelige Porcelænsfabrik ikke kom met i besiddelse af oplysninger om den enkelte medarbejder, så det er oplysninger ne på gruppebasis, der har ført til forbedringerne, siger hun.
She hopes that the five doctors' report and her own thesis will reopen the debate in the trade safety councils and trade unions and stresses that both management and labour at the porcelain factory and their trade union, the Keramisk Forbund, have had a positive attitude to the whole process and have been favour of the biological measurements.
Tilhængerne ser helbredsovervågning som et redskab, der kan tvinge arbejdspladserne til at forbedre arbejdsmiljøet og dermed forebygge arbejdsbetingede lidelser.
Its advocates see health surveillance as a device to ensure that the standard of health and safety at work is improved and occupational diseases thus prevented.
Modstanderne mener derimod, at helbredsundersø­gelser vil krænke den ansattes integritet, fordi der dermed skaffes adgang til personlige og følsomme oplysninger om den enkeltes helbredstilstand.
Opponents, however, say that medical examinations will violate the integrity of the employee because of the need for access to sensitive information on personal health.
Derudover frygter modstanderne, at helbredsovervågning af de ansatte vil føre til diskrimination, fordi arbejdsgiverne automatisk vil skille sig af med svage medarbejdere og kun beholde de sunde og raske.
They are, moreover, afraid that health surveillance will eventually lead to discrimination because employers will automatically dispense with frail workers and keep only those who are fit and well.
Jytte Molin Christensen håber, at de fem lægers rapport sammen med hendes egen disputats vil føre til en fornyet debat i branchesikkerhedsrådene og i fagforbundene.
As a result of this debate and the lack of consensus, Denmark is lagging behind most other countries in the western world with regard to the health surveillance of workers.
Hun understreger i den forbindelse, at såvel ledelsen som de ansatte på por celænsfabrikken og deres faglige organi sation, Keramisk Forbund, gennem hele forløbet har været positive og bakket op om de biologiske målinger.
This attitude has however, been shaken by a research report' produced by five doctors — members of the Danish Society for Occupational and Environmental Medicine — suggesting, for the first time, that health surveillance for workers should be introduced when relevant.
Debatten og uenigheden har betydet, at Danmark er et af de lande i den vestlige verden, som har været mest tilbageholdende, når det drejer sig om helbredsovervågninger på arbejdsmarkedet.
The five doctors stress, in their report, that razor-sharp criteria must be set in an undertaking, prior to any health surveil lance.
Den hold ning blev der imidlertid rokket ved, da fem læger og medlemmer af Dansk Selskab for Arbejds- og Miljømedicin omkring årsskiftet 1994/1995 barslede med en forskningsrapport, hvor danske forskere for før ste gang anbefalede at indføre helbredsovervågning på danske arbejdspladser, når det er relevant for arbejdsmiljøet.
One of the conditions must be that the results of an individual worker's medi cal examination are never made available to the employer who will have access only to more general conclusions about the workplace as a whole.
De fem læger understreger i deres rap port, at der bør opstilles knivskarpe kriterier forud for en helbredsovervågning på en virksomhed.
The report therefore recommends that the doctor should act as intermediary to ensure that it is he or she alone who gives advice to the employee.
Nyt liv til debatten
The debate takes on a new lease of life
De fem lægers rapport betød, at døren til en ændret holdning blev åbnet på klem, og med Jytte Molin Christensens doktordisputats er der nu næsten tale om, at døren står på vid gab. Hendes afhandling kan nemlig ses som endnu en anbefaling af helbredsovervågninger ved hjælp af biologisk monitorering.
The five doctors' report has gone some way towards opening the door to a new approach and it may well be that, as a result of Jytte Molin Christensen's thesis, which can be regarded as yet another recommendation for health surveillance based on biological monitoring, the door is now wide open.
— Helbredsovervågninger er et godt værktøj, hvis man vil kortlægge problemer ne i arbejdsmiljøet, og det øger muligheden for at forebygge til gavn for de ansatte, siger Jytte Molin Christensen.
In her view, health surveillance ¡s a good way of assessing workplace exposure and increases the protection afforded to employees.
— Jeg ved godt, at mange fagforbund er modstandere af biologisk monitorering,
She is well aware that many trade unions are against biological monitoring because they are afraid that people will be dismissed but feels that this is an old-fashioned attitude.
Sammenhæng mellem rygning og Pb­ind­hold i blodet
Effect of smoking on blood-lead
REFERENCEVÆRDIER FOR KONCENTRATION AF BLY I BLODET HOS VOKSNE INDBYGGERE I ATHEN
REFERENCE VALUES FOR BLOOD-LEAD LEVELS IN ADULTS LIVING IN ATHENS
Rygning er tidligere blevet anklaget for at være en ikke­erhvervsmæssig kilde til optagelse af Pb.
Smoking has long been regarded as a non­occupational source of exposure to lead.
Den statistiske analyse viste kun en ringe forbindelse mellem vær­dierne for Pb­indholdet i blodet og det totale antal cigaretter røget af de enkelte forsøgspersoner.
The statistical analysis showed a slight link between blood­lead levels and the total num­ber of cigarettes smoked.
Indvirkningerne af Pb på den menneskelige organisme er beskrevet af Hippokrates og undersøges fortsat.
Lead has been very widely used since ancient times and is one of the commonest metals to be found in the urban environment today.
I de seneste år har der været lagt særlig vægt på undersøgelsen og vurderingen af de subkliniske symptomer på blyforurening, som kan påvises i blodet.
The lead levels in the blood and tissues of the human organism, which are an indication of the level of environmental pollution, vary significantly according to demographic factors such as sex, age, smoking habits ana place of residence.
Til dette formål kræves en viden om de referenceværdier, der svarer til raske, voksne personer, der ikke er erhvervsmæssigt eksponerede og bor i samme geografiske område.
Exhaust fumes are the main source of lead ollution in the urban environment, and the ood of adults living and working in the cen­tre of Athens consequently contains substanti­ally higher levels of blood­lead than those living in a suburban environment (P < 0.001 ).
Den største kilde til forureningen af bym­iljøet er Pb, som findes i brændstof.
Descriptions of the effects of lead on the human body date back to the writings of Hippocrates and new findings are still being made.
Derfor har voksne personer, der bor og arbejder i Athens centrum, langt højere Po­værdier i blodet end personer mea bopæl i forstæ­derne (p < 0,001).
In recent years, particular importance has been attached to the investigation and evaluation or the sub-clinical symptoms of lead poisoning in the blood, and it is therefore necessary to have reference values for healthy adults living in the same geographical area who are not exposed to lead at work.
Nærværende undersøgelse forsøger desuden at bestemme effekten af forskellige faktorer, såsom køn, alder, vægt, rygevaner og bopæl, på mængden af Pb­indholdet i blodet hos raske, voksne indbyggere i Athen.
This study also attempts to identify the effects of various factors such as sex, age, weight, smoking habits and place of residence on the blood-lead levels of healthy adults living in Athens.
Formål og metoder
Object and methods
Ingen af de øvrige faktorer (alder, ryge­vaner, vægt og antal erhvervsaktive år) synes at have en direkte effekt på Pb­vær­dien i blodet.
None of the factors (age, smoking, weight or years of employment) appears to nave any direct bearing on blood­lead levels.
Men mandlige rygere, der bor og arbejder i centrum, har større Pb­værdier i blodet. Denne værdi er direkte proportional med alder og antal erhvervs­aktive år.
However, male smokers living and working in the city centre have higher blood­lead levels, and levels increase in direct proportion to age and the number of years of employment.
tion i blodet er højere hos mænd end hos kvinder.
and partly because men and women have different amounts of haemoglobin and fatty tissue.
Kombinationen af disse to faktorer (alder og antal erhvervsaktive år) kan betragtes som en risikofaktor, der kræver videre undersøgelse.
A combination of these two factors (age and years of employment) may be regarded as a hazard and this subject should be examined further.
Den sammenlignende undersøgelse omfatter 507 raske, voksne indbyggere i Athen, som ikke er erhvervsmæssigt udsat for giftige metaller.
The study examines 507 healthy adults living in Athens who are not exposed to toxic metals at work.
De 272 mænd og 235 kvinder olev udvalgt ved hjælp af et spør­geskema efter WHO's anvisning, hvori der gøres rede for personernes medicinske og erhvervsmæssige baggrund, og de demo­grafiske karakteristika beskrives.
The final selection of 272 men and 235 women was made with the help of a questionnaire proposed by WHO, which analysed the subjects' medical history and occupational background and recorded demographic details.
Derfor bør der ved højere alder kunne konstateres større Pb­værdier i blo­det.
Consequently, increases in blood­lead levels should be monitored over time.
Den statistiske analyse viste ingen sig­nifikant forbindelse mellem bly og alder, muligvis fordi størstedelen af Pb rorlader kredsløbet og deponeres i knoglerne.
The statistical analysis did not reveal any significant relati­onship between lead and age, probably because most of the lead is removed from the blood and stored in the bones.
Referenceværdier for Pb­koncentration i blodet hos voksne indbyggere i Athen
Reference values for the blood-lead levels of adults living in Athens
N Gennemsnit Standardafvigelse 0,025 fraktil 90% 0,975 fraktil 90% konfidensinterval
Ν Average Standard deviation 0.025 fractile 90% 0.975 fractile 90% confidence interval
Blyindhold set i forhold til andre faktorer i forskellige undergrupper af forsøgspersoner
The blood levels were determined by atomic absorption spec­trophotometer in a graphite oven (Fernandez method).
Til vurdering af metodens validitet anvendtes standardma­teriale fra EF's Standardiseringskontor. Den typiske masse anvendt ved denne metode er 2.5 χ 10l2g.
The reliability of this method was determined using standard materials from the EU standards office.
Bopæl
Sex
Ikke­rygere R
Smokers R
Statistiske metoder
Non­smokers R
Alder Cigaretter i alt Vægt Erhvervsaktive år Alder Cigaretter i alt
Number of cigarettes Weight Years of employment Age Number of cigarettes Weight Years of employment
Prøvematerialet blev opdelt i 8 under­grupper efter køn, rygevaner (rygere/ikke­rygere) og bopæl (forurenet/ikke­forurenet område).
The sample was divided into eight sub­groups by sex, smoking habits (smokers and non­smokers) and place of residence (pollu­ted and pollution­free).
I hver enkel af disse undergrup­per beregnedes de lineære regressionsko­efficienter mellem koncentrationen af Pb i blodet og hver enkelt af de øvrige faktorer (alder, vægt, totale antal cigaretter røget af den enkelte person og antal erhvervsaktive år). Disse koefficienter blev analyseret med ANOVA.
For each subgroup, the linear regression coefficients for the blood­lead levels and each of the other fac­tors (age, weight, total number of cigarettes smoked by each individual and years of employment) were calculated.
Erhvervsaktive år Alder
Age Number of cigarettes Weight
Ikke forurenet
Conclusions
Cigaretter i alt Vægt
Years of employment Age
Erhvervsaktive år
Number of cigarettes Weight Years of employment
0 Referenceværdierne for Pb­koncentra­
0 The blood­lead reference values were high­er in men than in women.
AGGRESSIONER OG VOLD
* NL * AGGRESSION AND VIOLENCE
* NL * • • *** handel, hoteller og restauranter, sundheds sektoren og offentlige tjenesteydelser samt inden for de øvrige servicefag.
The main sectors affected are: trade and catering, health care, social ser vices and other services;
I begyndelsen af 1995 forespurgte Nederlands Instituut voor Arbeidsomstandigheden (det nederlandske arbejdsmiljøinstitut) i 797 virksomheder og institutioner om, hvorvidt de ansatte udsættes for aggressiv opførsel fra fremmed side, og hvilke forholdsregler man havde taget for at beskytte de ansatte herimod.
In early 1995, the Nederlands Instituut voor Arbeidsomstandigheden (Netherlands Institute for Working Conditions) asked 797 firms and institutions about aggressive behaviour by the public towards their staff and about the measures they had taken to protect staff.
Der har været samtaler med direktøren eller en højt placeret ansat (virksomhedsleder, personalechef).
In each case, the respondent was the director or a senior figure such as the works manager or head of personnel.
Baggrunden for undersøgelsen er, at aggressioner og vold indgår i arbejdsmiljøloven som en ny risikofaktor for de ansatte.
The reason for the survey was the addition to the Arbeidsomstandighedenwet (Working Conditions Act) of aggression and violence as a new occupational risk.
— På 68% af arbejdspladserne anføres, at arbejdstagerne har været udsat for eller kunne blive udsat for verbal vold, såsom at folk skælder ud eller fornærmer de ansatte.
• 27% know or suspect that staff have had property destroyed or damaged by the
Undersøgelsen giver et repræsentativt, landsdækkende billede af arbejdsgivertil tag i forbindelse med aggressioner og vold i Nederlandene.
The survey, commissioned by the Minis- towards employees, the results are as fol- public in their presence.
I det følgende gives et resumé af de vig tigste resultater.
· 68% of the organizations report that vices.
— I 27% af tilfældene ved man, eller antager man, at arbejdstagerne har været udsat for vold fra fremmed side i form af ødelagt eller beskadiget ejendom, mens de ansatte var til stede.
to combat aggression and violence at the members of staff have suffered or might workplace.
På spørgsmålet om hvilke foranstaltnin ger arbejdsgiverne hidtil har gennemført for at beskytte deres ansatte mod aggressiv opførsel fra fremmed side, kom der følgende svar:
being insulted or sworn at; ployers have taken to protect their staff against aggressive behaviour by the
— 41% af arbejdsgiverne har fået pro blemet drøftet på et personalemøde.
• 41 % of employers have made the sub ing aggressive behaviour by the public.
— På 40% af arbejdspladserne anføres, at fysisk vold, såsom at man skubber eller slår, truer med et våben og/eller overfalder en ansat forekommer eller ville kunne fore komme, især på arbejdspladser inden for
business services, education, health care, social services and other services;
— 21% har oprettet et centralt registre ringskontor, der skal udarbejde liste og registrere hændelser.
• 21% have set up a central reporting
På spørgsmålet om, hvilke former for aggressiv opførsel fra fremmed side ar bejdstagerne egentlig udsættes for, gives følgende svar:
As regards the forms of aggressive point where incidents are registered and behaviour demonstrated by the public
— 1 8% har tilbudt deres arbejdstagere kurser, hvor de lærer, hvorledes man skal forholde sig over for aggressiv opførsel.
• 1 8% have offered their staff training in ives of this type are more common in iour can be reduced by organizational dealing with aggressive behaviour; organizations with more than 35 employ measures, for example by: ees).
— 1 7% har i en handlingsplan fastlagt, hvilke foranstaltninger man som arbejds plads vil gennemføre.
(i) identifying the reasons for aggressive detailing the measures the organization
På spørgsmålet, om man får støtte fra andre organisationer, når man skal udar bejde en politik til inddæmning af aggres sioner og vold, svarer 22% af virksomhederne og institutionerne, at de får støtte (og 1 4% svarer, at dette ikke er tilfældet, men at man gerne ville have hjælp).
Asked whether they have received sup behaviour by the public
Det fremgår således, at a) at man har kendskab til de motiver, der udløser aggressivitet hos visse personer (88% af arbejdsgiverne mener, at dette kan bidrage til, at problemerne løses på den rigtige måde)
(88% of the should take to combat the problem; port from other sources in developing their employers believe that this can help policies to combat aggression and viol towards devising an effective strategy);
— 15% har arrangeret særlige informationsmøder for personalet.
• 15% have organized special informa ence, 22% of the organizations say they tion meetings for staff; have (and 1 4% say they have not but that it
b) at man udarbejder interne regler, hvoraf det klart fremgår, hvilken form for opførsel der ikke kan accepteres [66% af arbejdsgiverne mener, at dette kan bidrage til at mindske fænomenet aggressiv opfør-
• 14% have distributed folders and/or is not acceptable (66% of the employers brochures to their staff on aggression and
— 1 2% har fået hjælp fra politiet, især i form af informationer om, hvilke præven tive foranstaltninger der skal tages, og i form af aftaler om, at politiet sørger for at være fremme så hurtigt som muligt ved en alarm.
• 1 2% have had support from the police believe that this can contribute towards violence;
— 14% har medtaget aggressioner og vold i deres liste over risici.
• 14% have included aggression and
— 8% har henledt opmærksomheden på problemet i personalebladet.
• 8% have focused on the subject in their haviour).
— 1 0% af arbejdsgiverne har fået hjælp fra deres brancheorganisation, især i form af informationsmateriale om aggressioner og vold.
cational material on aggression and house magazine; violence);
c) at forbedre servicesektorens kvalitet (60% af arbejdsgiverne mener, at man på denne måde kan forebygge aggressiv opførsel fra fremmed side).
It should be noted, however, that 48% of the employers agree (also) with the state
— 7% har arrangeret et seminar for ledere om aggressiv opførsel.
7% have organized seminars for
— 4% har fået hjælp fra deres sikker heds- og sundhedstjeneste og
• 5% have had support from a protection management on aggressive behaviour.
Ved de ovennævnte foranstaltninger er der så godt som ingen klare forskelle mel lem de større og de små virksomheder.
ment that 'aggressive behaviour is on the or security service; increase everywhere in society and cannot be influenced by our company/institution'.
På den anden side må man dog i den forbindelse konstatere, at 48% af arbejds giverne kan tilslutte sig påstanden om, »at aggressiv opførsel nu engang forekommer stadig hyppigere i samfundet, og at vor virksomhed/institution ikke kan gøre noget ved dette fænomen«.
• 4% have had support from their health tween small enterprises and large enter and safety service; prises as regards organization of the
— 2% har fået hjælp fra en institution, der yder psykologisk hjælp.
• 2% have had support from a psycholo
Det billede, man får, viser, at ar bejdsgiveren virkelig mener, at aggressiv
Finally, the employers were asked to are as follows:
— 40% har gennemført tekniske foran staltninger eller ombygninger, især installa tion af alarmer og kameraovervågning (arbejdsgiverne inden for industri, byggeri og undervisningssektoren har dog ikke så ofte gennemført sådanne foranstaltninger).
• 40% have taken technical or construc sive behaviour by the public. Their answers
* UK * VOLD MOD BUTIKSPERSONALE
UK * VIOLENCE AGAINST RETAIL STAFF ***
— 38% har gennemført foranstaltninger med henblik på at tilrettelægge arbejdet på en anden måde, hvor man især fremhæver, at visse former for arbejde ikke mere udføres af en enkelt medarbejder.
• 38% have taken work organization measures (chiefly to ensure that certain
alene, samt særlige problemer i små virksomheder.
specified activities may no longer be per
Vejledningen — »Preventing Violence to Retail Stan« — pris £ 6,95 kan rekvireres hos:
• 23% have taken specific measures to
Vejledningen omhandler især: risikoen for og årsagerne til vold samt udvikling og indførelse af generelle retningslinjer for, hvorledes man bedst forholder sig i en voldssituation.
To order the book, Preventing violence to retail staff, for £6.95, write or fax to: ensure that workers who have been sub jected to aggressive behaviour receive sup port and counselling.
Denne støtte kommer i mange tilfælde fra den pågældendes direkte kolleger og lederen.
support and counselling comes from mana
ARBEJDSULYKKER BLANDT MOTORCYKELBUDE
MOTORCYCLE COURIERS AND OCCUPATIONAL ACCIDENTS
E * *** følgende aflevering af varen, er der højst 5 minutler tilbage til at gøre turen i den ene retning.
• each delivery is no more than five minutes in each direction.
Der er i løbet af de sidste to år blevet gennemført en undersøgelse af arbejdsvilkårene for denne i byerne så populære gruppe af personer, som på motorcykler med lille cylindervolumen og forsynet med en bemærkelsesværdig styrthjelm kører i siksak gennem de mest trafikerede gader i byen.
Over the last two years, we have been studying the working conditions of those popular characters of the urban scene, regularly to be seen tearing around the most crowded streets of our cities on low-powered motorcycles, sometimes spectacularly helmeted.
Den store kasse bagest på motorcyklen fortæller, at de er bude.
The big box on the back of the bike identifies their activity: 'Courier'.
Den typiske profil for disse arbejdstagere er en ung mand i alderen 16-22 år, der er i lære, og som aldrig har været mere end tolv måneder i virksomheden.
The typical motorcycle courier is a young powerless to influence, although improving male aged between 16 and 22, on an working conditions could have a beneficial apprentice's contract and with no more effect on riding technique and thus on pre than 1 2 months' seniority in the firm.
har sin måde at føre motorcyklen på, som virksomheden ikke kan kontrollere.
Now we begin to see why these young motorcyclists tear around our streets in such reckless style.
Men man kunne påvirke budenes adfærd med henblik på at forebygge ulykker ved at for bedre arbejdsvilkårene.
They have to keep the pace up if they want to be paid, and the contract stipulates that they can be sacked for 'failure to perform the minimum speci fied number of deliveries for two consecu tive months or for any three months in a one-year period'.
Det er eller viser sig at være svært at fast lægge, hvilke forebyggende foranstaltnin ger der kunne træffes, men ikke desto min dre kunne der være tale om at sænke ar bejdstempoet, begrænse hastigheden for tohjulede køretøjer og gøre det lovpligtigt at køre i særlige vejspor.
It is difficult to suggest what the best pre ventive measures might be, but they could include reducing the work rate, imposing speed limits on two-wheel vehicles and obliging couriers to use specific traffic lanes.
Der er tale om en undersøgelse af ar bejdsvilkårene på baggrund af indsamlede oplysninger om anmeldte arbejdsulykker.
Our study involved collecting data on occupational accidents reported among motorcycle couriers.
Det er ikke alle, der udfører denne type arbejde, der arbejder lovligt, hvorfor de ikke anmelder deres ulykker som arbejds ulykker; det er derfor umuligt at foretage enhver form for forebyggende kontrol.
Some couriers are employed illegally, so their accidents are not reported as occupational accidents and they thus remain outside the scope of any preventive control.
Det fremgår af undersøgelsen, at der sker en ulykke for hver 7 400 arbejdstimer, hvilket giver anledning til at formode, at der sker en arbejdsulykke hver 9. dag, og hovedår sagerne er fald fra motorcyklen (68%), kol lision (16%), sammenstød med kantstenen (4%) og faldende genstande (4%).
The study indicates that an accident occurs in this sector every 7 400 hours worked, or once every nine days. The main causes are: falling off the bike (68%), collision (16%), hitting the kerb (4%) and falling objects (4%).