natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate­General Audiovisual, Information, Communication and Culture, and Directorate­General Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B­1049 Brussels
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet AV­sektoren, Information, Kommunikation, Kultur
COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
■ af Sir Leon Brittan, næstformand for EG­Kommissionen
■ by Sir Leon Brittan, Vice­President of the European Commission
Vi er ved at opbygge et indre marked for varer og tjenesteydelser i EF.
We are building an internal market for goods and services in the Community.
Men hvad med væsent­lige energiformer som gas og elektricitet?
But what about essential forms of energy such as gas and electricity?
Kan man virkelig sige, at de flyder lige så frit over græn­serne, som tilfældeter med andre moderne produktionsfaktorer? Da jeg kom til Bruxelles i 1989, var der ikke megen konkurrence på energiområdet.
Can we really say that they flow as freely across borders as is the case with other modern factors of production?
Hvad jeg så var, at de tolv medlemsstater hver for sig fulgte energipolitikker med rod i deres egne traditioner, og som afspejlede landenes indivi­duelle svar på energikrisen.
What I saw was that the 12 Member States were pursuing energy policies rooted intheirown traditionsand reflectingtheirown respon­ses to the recent oil crises.
Vi har brugt en del tid i Kommissionen på at overveje, hvordan vi bedst kunne få åbnet el­ og gasmarkederne.
We have spent some time in the Commission considering how best to open up electricity and gas markets.
Vi har nu en klar vision om, hvor vi ønsker at nå hen.
There is now a clear vision of where we want to go.
Det haster, for vi må sørge for, at energien ikke halter bagud i forhold til de fremskridt der gøres på vejen mod færdiggørelsen af resten af det indre marked, og udgangen af 1992 ligger mindre end 20 måneder ude i fremtiden.
Time is short, because energy cannot lag behind progress towards the completion of the rest of the internal marketand the end of 1992 is less than 20 months away.
Jeg ønsker, at vi får fuld konkurrence på el­ og gasmarkedet inden for den ramme, som afstikkes af nødvendigheden af sikre forsyninger og forpligtelsen til at sikre, at der til enhver tid kan leveres overalt.
I want to see open competition in electricity and gas within two fundamental constraints: the need to provide security of supply and the related public service obligation of universal, uninterrupted provision.
Med hensyn til forsyningssikkerheden har vore medlemsstater generelt valgt at beskytte om­kring 20% af elproduktionen ved på forskellig vis at forbeholde denne procent for nationale primærenergikilder.
On the issue of security of supply, our Member States generally have chosen to protect about 20% of electricity production by reserving it in various ways to domestic primary energy sources.
Efterhånden som det indre marked får fodfæste, vil vi bevæge os i retning af et fælles system til sikring af forsyningerne, og alene det, at markedet åbnes internt, vil bidrage til øget forsyningssikkerhed for os alle.
We will move to a Community security of supply system as the internal market takes hold and indeed the opening up of markets within the Community will contribute to overall security of supply for one and all.
Hvad vi siger nu er dog kun, at medlemsstaterne ikke bør beskytte mere end 20% af elektricitetsproduktionen af sikkerhedshensyn.
What we say for the time being, though, is that Member States should pro­tect no more than 20% of electricity production on security of supply grounds.
Dette tal bør snarest muligt bringes ned til 15%, således at det afspejler de fremskridt, der ellers gøres.
This figure should come down to 15 % as soon as possible to reflect the Community's progress.
De »offentlighedsforpligtelser«, der påhviler selskaber inden for energisektoren, varierer fra land til land, men i hele Fællesskabet er der et klart ønske om at sikre kontinuerlige forsyninger.
The public service obligations of companies operating in the energy sector vary from country to country, but a common commitment to safe, uninterrupted supply is discernible throughout the Community.
Der er ingen som helst grund til, at et konkurrenceorienteret system ledsaget af de nødvendige reguleringer og begrænsninger ikke skulle kunne opfylde dette ønske.
There is absolutely no reason why a competitive regime, accompanied by the neces­sary regulation imposing certain indispensable constraints, should not satisfy these requirements.
Konkurrencereglerne og reglerne for det indre marked er både klare og tilstrækkelig fleksible til at kunne tage højde for de særlige karakteristika ved en kompliceret sektor.
The competition and internal market rules are both clear and sufficiently flexible to take account of a complex sector's specific characteristics.
Hvor det er nødvendigt med ny lovgivning, for eksempel når det drejer sig om kobling af ledningsnet etc., er dette ligeledes forudset i Trakta­ten.
Where new legislation is needed, for example in the field of technical arrangements for the interconnection of grids or networks, the Treaty provides for that too.
Lad mig kort komme ind på konkurrenceaspekterne.
Let me focus briefly on the competition aspects.
Der er ingen tvivl om, at det al lerede er ulovligt, når selskaber laver aftaler om prisfastsættelse, markedsopdeling, bestemte former for leverancer af varer eller tjenesteydelser eller afvisning af bestemte kunderei ler leveringsformer, med mindre Kommissionen giver en specifik dispensation.
There is no doubt that it is already against the law for companies to get together to set prices, divide markets or agree to provide goods or services in a certain way or not to provide them to certain parties or in a particular manner — unless the Commission grants a waiver for specified and defined reasons.
Det samme gælder langtidsaftaler om eneleverancer, som lukker markedet af for alle andre.
The same may be said of long­term exclusive supply agreements which fore­close market access opportunities for others.
Det kan også være ulovligt at fastsætte ikke­konkurrencedygtige priser eller at afvise en levering eller tjenesteydelse.
It may also be against the law to set non­competitive prices or to refuse supply or service.
Der findes også mange andre anvendelser af de generelle konkurrenceprincipper på energimarkedet, som kan hjælpe os i retning af vores mål, men der er to tiltag af nyere dato, som fortjener særlig opmærksomhed.
There are also many other appi ¡cations of normal competition principles to energy markets which will help us towards our goal, but two recent developments merit particular attention.
For det første har Kommissionen indledt sager mod et antal medlemsstater, som fastholder import­og eksportmonopoler på gas og el. Det er klart, her må man begynde processen hen imod et ægte fæl les marked.
First, we have begun legal proceedings against a number of Member States which maintain import and export monopolies for electricity and gas.
Friheden til at handle over grænserne er noget så fundamentalt i Fællesska­bets bestræbelser, at dette første skridt er nøvendigt for at skabe et fælles grundlag at bygge videre på.
This is the obvious place to start in a move towards a genuine internal market. The freedom to trade across borders is so fundamental to the Community's endeavour that we need this first step as a platform for what will have to follow.
Dernæst er der en kendelse fra EF­Domstolen om gyldigheden af et kommissionsdirektiv, der ophæver visse enerettigheder, som medlemsstaterne har givet selskaber inden for telekommunika­tionssektoren.
The second recent development is the judgement of the European Court of Justice upholding the Commission's di rective abol ishing certain exclusive rights granted by Member States to compa­nies in the telecommunications sector.
Jeg håber, det er klart, at EF­Kommissionen håret bredt udvalg af retsakter til sin rådighed med henblik på at få åbnet for konkur­rence og handel inden for el­ og gassektoren.
Sol hope you wil I see that the European Commission has a ful I panoply of legal instruments at its disposal to open up competition and trade in electricity and gas.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 14. maj 1991.
The text of this issue was completed on 14 May 1991.
Europæisk beskyttelse af software
■ EC protection for software grounds that there was a risk of a dominant position and privile­ged access to the Spanish market.
Kommissionen vurderede, at der her lå en risiko for dominerende stilling og særlig priviligeret adgang til det spanske marked, og derfor afkrævede man Alcatel et løfte om opkøb af de pågæl­dende Telefonica­andele; fra Telefonica fik Kommissionen løfte om, at selskabet ville diversificere sin indkøbspolitik.
At the same time the Commis­sion obtained assurances from Telefonica that it would pursue a diversified purchasing policy.
Det bør huskes, at EF­reglerneom kontrol med virksomhedskoncentratio­ner kun vedrører transaktioner mellem selskaber, hvis samlede omsætning på verdensplan udgør minimum 5 mia. ECU (1 ECU ­ ca. 7,9 DKR).
It should be pointed out that the 'European law'on merger control is aimed only at operations bet­ween two companies with a worldwide turnover of at least ECU 5 billion (1 ECU = UKL 0.69 or IRL 0.77).
Grækenland og Spanien: friere kapitalbevægelser
# Liberalizing capital movements
Det erden første »1992­retsakt«, der vedrører ophavsretten.
This is the first'European law' under the 1992 programme dealing with copyright.
I øjeblikket ska­ber piratkopiering af edb­programmer store ødelæggelser: 11989 kostede dette omkring 4,5 mia. dollars i en gruppe på syv EF­lande — de fi re »store« pi us Span ien, Belgien og Holland.
It is badly needed, given that software piracy cost seven EC countries — the 'Big Four', Spain, Belgium and the Netherlands — some US$ 4.5 bil­I ion in 1989.
Kun fem medlemslande har allerede et nationalt system til beskyttelse af programmer, mens andre fem var ved at udarbejde lovforslag.
On ly five Member States al ready have specific copy­right protection systems for computer programs; in five others draft bills are being prepared.
Med det nye direktiv undgår man, at en masse forskellige natio­nale lovgivninger ser dagens lys.
The new directive avoids a multipli­city of different national laws.
Medlemslandene skal nu hur­tigst muligt omsætte direktivet til national lovgivning.
Twelve must now transpose the Directive into national laws as quickly as possible.
Den spanske og den græske regering besluttede henholdsvis den 17. april og den 3. maj 1991 at liberalisere kapitalbevægelserne i deres respektive lande.
The Spanish and Greek Governments decided on 17 April and 3 May respectively to liberalize capital movements in their coun­tries.
Disse foranstaltninger, som allerede er trådt i kraft, harto væsentlige virkninger for de pågældende to sta­ter: Fordet første gørde tilværelsen nemmere for borgerne, og for det andet nærmer man sig hermed det store kapitalmarked uden grænser, som allerede harfungeret siden den 1. juli 1990 mellem otte af EF's medlemsstater: Frankrig, Tyskland, Storbritannien, Ita­lien, Benelux og Danmark.
These measures, which are already in force, are (i) making life much easier forthe inhabitants of both countries and (ii) draw­ing the two countries closerto the single capital market which has been in operation since 1 July 1990 between eight European Community countries — The Benelux, the United Kingdom, Denmark, France, Germany and Italy.
Siden 6. maj har græske borgere kun­net medbringe så mange penge, de ønsker, når de rejser uden for Grækenland; desuden kan de uden restriktioner købe fast ejen­dom og værdipapirer i udlandet — både aktier og obligationer.
Since 6 May Greek resi­dents can carry with them as much money as they like when tra­vel I ing abroad. In addition, they can purchase property as well as transferable securities outside Greece, without restrictions.
Disse foranstaltninger er blandt betingelserne for det lån, EF gav Grækenland i februar 1991 (se Perspektiv 92, nr. 4/91).
Greece was required to take these measures under the terms of the loan which it was granted by the European Community in February this year (see Target 92, No4/91).
Spanske borgere har siden den 18. april 1991 kunnet åbne bankkonti i alle de valutaer, der noteres i Madrid; desuden har ikke­bofaste nu ret til at søge lån i Spanien.
Since 18 April Spanish residents have been able to open bank accounts in all the curren­cies quoted in Madrid. What is more, non­residents will be able to ask for loans in Spain.
Vi kan minde om, at Grækenland og Spa­nien inden den 31. december 1992 ligesom Irland og Portugal skal have liberaliseret alle kapitalbevægelser fuldstændigt.
It should be pointed out that Greece and Spain, along with Ireland and Portugal, have until 31 December 1992 to liberalize capital movements totally.
Det indre marked for telefax­, teledata­og andre telekommunika­tionsterminaler er nu på plads.
The single market in faxes, teletexts and other telecommunica­tions terminal equipment is now ready.
Ministerrådet vedtog den 29. april 1991 det sidste direktiv, der manglede, for at grænserne kunne ophæves inden for denne sektor.
On 29 April the EC Coun­cil of Ministers adopted the last Directive ('European law') nee­ded to eliminate national borders in this sector.
Denne lovtekst tilnærmer med­lemsstaternes lovgivninger til hinanden gennem henvisning til nogle krav, som skal overholdes af alle terminaler, dersælges i EF: sikkerhed for brugerne, sikkerhed for de ansatte, der skal betjene de offentlige telekommunikationsnet, og kompatibilitet mellem terminalerne og disse offentlige nets behov — for blot a nævne et par eksempler.
This 'law' brings the relevant national laws in force in the 12 EC countries more into line with each other, in terms of the requirements that will have to be met by all the terminals marketed in the Community, inclu­ding notably user safety, the safety of employees operating public telecom networks and the compatibility of the terminal equip­ment with the requirements of these public networks.
Direktivet garanterer, at alle terminaler, der opfylder kravene, anerkendes gensidigt mellem landene, og sik­rer også retten til at koble disse apparater til de offentlige natio­nale net uden yderligere procedurer. For at sikre, at de tolv med­lemslande overholder kravene, harmoniserer direktivet de natio­nale certificeringsprocedurer samt procedurerne for testning, mærkning og kontrol med terminalapparater.
The Direc­tive guarantees the mutual acceptance by the Twelve of equip­ment which meets the requirements in question, as well as the right to connect this equipment to national public networks without further formalities.
Virksomhedskoncentrationer: beslutning nr. 1
■ Company mergers: Decision No 1
Den europæiske lovgivning om virksomhedskoncentrationer, der har været gældende siden den 21. september 1990, fandt første gang anvendelse den 12. april 1991.
The European regulation on company mergers, in force since 21 September 1990, was applied for the first time on April 12.
EF­Kommissionen gav tilladelse til fusion mellem to leverandører af telekommunika­tionsudstyr, det franske selskab Alcatel og firmaet Teletra, som er et datterselskab af Fiat.
The European Commission authorized the merger of two suppliers of telecommunications equipment: the French firm Alcatel and Telettra, a subsidiary of the Italian company FIAT.
Men Kommissionen gjorde sin godken­delse betinget af anvendelsen af flere foranstaltningertil oprethol­delse af den frie konkurrence pådetspanske marked fortransmis­sionsudstyr.
But the Commis­sion's approval was dependant on the application of several mea­sures aimed at maintaining free competition on the Spanish mar­ket for transmission equipment.
Tilsammen havde Teletra og Alcatel en markedsan­del på 80%, og hovedaftageren i Spanien af sådant udstyr, telefon­selskabet Telefonica, havde andele i Teletra og Alcatel­Spanien.
Telettra and Alcatel would to­gether have 80% of the market, while the largest purchaser in the country of the equipment in question, the telephone company Telefonica, was a shareholder in Telettra and Alcatel­Spain.
Indbyggerne i det syd­vestlige Belgien har nu to informationscen­tre for forbrugerspørgsmål til deres rådighed, det ene i Mons og det andet i LaLouvière.
Those living in south­west Belgium nowhaveattheirdisposaltwo 'border­free' consumer information centres, one located at Mons, the other at la Louvière.
Disse kontorer, der officielt kaldes »lokal e kontorer for grænseoverskridende forbrugerrådgivning«, blev indviet af Karel Van Miert, kommissæren for forbrugerbeskyt­telse, den 3. maj 1991.
Known officially as 'local transborder consumer centres', they were inaugurated on 3 May by the Euro­pean Commissioner for consumer protection, Karel Van Miert.
Kontorerne, der ligger tæt ved indre EF­grænser, kan informere forbrugerne om EF­lovgivning og national lovgivning, som er relevant for dem, om varer og tjenester, der udbydes på begge sider af grænsen, og om priser og garantier.
Centres such as these two, which are located near one of the Community's internal borders, can keep consumers abreast of European and national legislation of interest to them and provide them with information on the products and services available on both sides of the frontier, as well as on prices and guarantees.
I tilfælde af et tvistemål over grænsen, kan kontorerne informere forbrugerne om, hvor de kan henvende sig med deres krav, bistå dem og— på længere sigt — forbedrede eksisterende procedurer ved at informerede kompetente myndighederom de problemer, der findes i praksis.
In the event of cross­border disputes, the information centres can tel I the persons involved of the possibilities of appeal, help them and, in the longer term, contribute to the improvement of existing pro­cedures by informing the competent authorities of the problems faced in the field.
De to belgiske kontorer, der er oprettet på lokalt initiativ, er knyttet til Det Europæiske Forbrugerkontor i Lille (det nordlige Frankrig), som blevåbnet i januar 1991 (se Per­spektiv 92,r\r. 3/91).
Set up on the initiative of local groups, the two Belgian information centres are linked to the European consumer agency in Lille (northern France), which opened this January (see Target 92, No 3/91).
Et europæisk mindstelønssystem?
# A European system of minimum incomes?
I år 2000 vil EF have én fælles valuta; det er 64% af EF's borgere overbevist om; enhver europæisk borger vil kunne bo, arbejde og studere uden begrænsninger! hele Fællesska­bet — det mener 62% af de adspurgte; EF vil endda have en fælles militærenhed — det tror 58% på.
In the view of 64% of its citizens the Community will have a single currency by then, while according to 62% of those pol­led while nationalsofa Member State will be able to live, work and study without restrictions throughout the Community.
Det er i hvert fald, hvad der kan læses ud af resultaterne af en Eurobarometer­måling (nr. 35), der blev foretaget i marts 1991 i hele EF.
In the view of 58 % of Europeans the Community wil I even have its own military intervention force.
De adspurgte personer udtalte sig klart til fordel for en fælles sikkerheds­ og forsvarspolitik (62%), for europæisk stats­borgerskab, for en fælles valuta (60%) og en fælles udenrigs­politik (57%).
Those polled came out strongly ¡n favour of a common defence policy (62 %), European citizen­ship, a single currency (60%) and a common foreign policy (57%).
Ingen steder overstiger »nej­procenten« 20.
In each case those in the Opposition' hardly exceeded 20 % of those polled at the Community level.
I hvert EF­land er der et »ja­flertal«, undtagen i Danmark, når det drejer sig om det europæiske borgerskab og udenrigspo­litikken, og i Storbritannien, når det drejer sig om forsvarspo­litikken.
There was a majo­rity in favour of European policies and institutions in every EC country except for two. There was opposition in the United King­dom toa common defence policy and in Denmark to European citizenship and foreign policy.
Således skal alle EF­lande efter forslaget garantere enhver, der lovl igt er bosat i landetog befinder sig under et givet indkomstniveau, en minimumsind komst, der skal fastsæt­tes af de nationale myndigheder.
Thus each EC govern­ment would have to guarantee minimum resources to all those legally resident in the country and living on an income below a given level.
Retten til denne minimumsind­tægt skal være uden tidsbegrænsning og gælde, så længe adgangsbetingelserne er opfyldt; desuden skal retten også dække sygesikring, bolig og uddannelse.
The persons concerned would be entitled to this minimum income as of right and for as long as they meet the necessary conditions. This right would include access to social security, housing and training.
Kommissionens forslag har form af en »hensti 11 ing« — det vi I sige en tekst uden bindende juri­disk virkning — for socialsikring er stadig væsentligst medlems­
The Commission's proposal is in the form of a 'recommendation', and is therefore not legally bin­ding, given that social protection is still largely within the compe­tence of the Member States.
EIB, EN BANK I DEN EUROPÆISKE INTEGRATIONS TJENESTE
THE EIB — A BANK FOR EUROPEAN INTEGRATION
Banken kan fremvise gode resultater på områderne miljøbe­skyttelse og forbedring af livskvaliteten.
The Bank can also point to good results in terms of protecting the environment and improving the quality of life.
Den finansierer ikke blot projekter, der umiddelbart forbedrer miljøbeskyttelsen, men — hvad der er lige så vigtigt — den ofrer ved projektbe­dømmelsen stor opmærksomhed på de finansierede projek­ters miljøpåvirkninger.
It does not simply finance projects which directly help protect the environment, but pays very close attention during project appraisal — perhaps just as importantly — to the environmental impact of all the projects it finances.
Måletom at virkeliggøre det indre marked i Fællesskabetved udgangen af 1992 skaber fortsat dynamik i den europæiske integrationsproces.
The European Investment Bank is strictly geared to projectbased financing.
Den Europæ­iske Investeringsbank, Fællesskabets bankinstitution for lang­fristet finansiering af anlægsinvesteringer, er på mange måder integreret i denne proces.
Project financing also means above all project appraisal.
Den Europæiske Investeringsbank beskæftiger sig udeluk­kende med projektfinansiering. Det vil frem for alt sige pro­jektbedømmelse.
Before the Bank decides to provide fi nance, it assures itself that the planned investment makes economic sense, is technically sound, and can pay its way, in the case of projects in the production sector.
Inden Banken træffer en tildelingsbeslut­ning, sikrer den sig, at de påtænkte investeringer er økono­misk berettigede, teknisk bæredygtige og — for så vidt der er tale om projekter i produktionssektoren — i stand til at finan­siere sig sel v. Ved projektbedømmelsen, der foretages af tvær­faglige grupper i samarbejde med initiativtager, trækker EIB på den erfaring, den har indhøstet i samtlige EF­lande og tal­rige udviklingslande i de sidste 30 år.
During project appraisal, which is carried out by teams of staff from different sectors in conjunction with the promoters, the EIB brings to bear the experience it has acquired in over 30 years throughout the Community and in many developing countries.
Dens projektbedøm­melse omfatter, ud over de rent bankmæssige aspekter, også de finansielle, økonomiske og — ikke at forglemme — de tek­niske aspekter, der er Bankens over 40 specialuddannede ingeniørers ansvar.
Besides purely banking considerations, its project appraisals also encompass financial and economic studies, and not least a technical report, for which it can call on the services of more than 40 specialist engineers.