natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nye medlemsstater bidrager til Unionens BNP med fra 1,2% (Finland) til 2,7%
The contributions of the new Member States to the Union's GDP range from 1.2% (Finland) to 2.7% (Sweden).
Japan over USA's og 64% over Japans BNP.
The GDP of the European Union of Fifteen in 1993 was around 10% higher than that of the USA and 64% higher than that of Japan.
BNP pr. indbygger i EU, USA og Japan 1993 (ECU/indbygger)
Per capita GDP of the EU, the USA and Japan, 1993 p(ECU per capita) capita GDP ^
Efter udvidelsen er det gennemsnitlige BNP pr. indbyg­ger i Unionen steget med knap 1%. På dette punkt ligger Østrig og Sverige en del over gennemsnittet for Unionen (med indeks på hhv. 122% og 114%), mens BNP pr. indbygger i Finland ligger 12% under dette gennemsnit.
With the enlargement, the average per capita GDP i the Union rose by almost 1 %.
Udvidelsen har ikke ændret meget på forholdet mellem USA's og Japans BNP pr. indbygger og EU's BNP pr. indbygger.
GDP of the USA and Japan and that of the EU.
Medlemsstaternes BNP pr. indbygger 1993 (ECU/indbygger)
Per capita GDP of the Member States, 1993 (ECU per capita)
Supplement — Det Grænseløse Europa nr. 3-1995
Supplement — Frontier-free Europe, No 3-1995
φ Det Europæiske Lægemiddelagentur indviet
φ Medicines: the European Agency is born
ARBEJDSUGENS LÆNGDE ÆNDRES KUN LIDT
LITTLE CHANGE IN THE WORKING WEEK
Det Europæiske Agentur til Evaluering af Lægemidler, der har til huse i London, blev indviet den 26. januar 1995.
Inaugurated in London on 26 January, the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products is now operational.
Agenturet, hvis eksistens skyldes en »europæisk lov« fra 1993, udgør grundpillen i det indre medicinmarked.
Set up under a 1993 'European law', the Agency is a key feature of the single market in medicines.
Den nye instans skal kontrollere, at nye farmaceutiske produkter ikke har nogen farlige bivirkninger.
It has the task of evaluating new phar­maceutical products, in order to make sure they are quite safe.
Lægemidler, som agenturet har sagt god for, kan herefter sælges i hele EU med en enkelt godkendelse og med de samme brugs­forskrifter.
Their safety guaranteed, these products can be put on sale throughout the European Union on the basis of a single author­ization and under identical conditions of use.
Hele systemet, der omfatter flere »europæiske love«, opmuntrer til innovation og investering, idet det garanterer et større marked og forhindrer, at et lægemiddel, der forbydes i en medlemsstat, frit kan sælges i en anden.
The system as a whole, which consists of several 'European laws', should stimu­late innovation and investments by guaranteeing manufacturers access to a larger market, while ensuring that a medicament banned in one EU country is not freely available in another.
Mellem 1989 og 1994 er der inden for Fællesskabet kun sket en ringe udvikling mht. det ugentlige arttal arbejdstimer.
The working week remained largely unchanged in the European Union between 1989 and 1994.
Det ses af resultaterne (offentliggjort sidst i januar) af Kommissionens under­søgelse heraf i hele Unionen, med undtagelse af Danmark.
This is clear from the results of a survey carried out by the European Commission in the 12­nation European Union, less Denmark, and published at the end of Janu­ary.
Inden for industrien er den overenskomstmæssige arbejdstid pr. uge fal­det fra 39 til 38 timer.
The length of the working week in industry, as set by collective agreements, fell from 39 to 38 hours.
Hvad angår detailhandelen, er timetallet uændret 39 timer.
But in the retail trade, it remained unchanged at 39 hours.
I samme periode er produktionsapparatets ud­nyttelsesgrad, målt i driftstimer pr. uge, imidlertid steget i de fleste medlemsstater.
However, over the same period, industrial plant was being utilized for longer periods of time in most of the countries in question.
I 1994 var der kun 3% deltidsansatte i industrien mod 6% i 1989.
In 1994 only 3% of industrial workers were employed on a part­time basis, as compared with 6% in 1989.
Forretningernes åbningstid er blevet forlænget i alle lande undtagen Portugal.
As for shop opening hours, they have lengthened in all the coun­tries surveyed, with the exception of Portugal.
Knap 25% af de europæiske butiks­drivende forventer at udvide åbningstiden i løbet af de næste to år, mens over to tredjedele ikke har nogen planer om ændring.
Hardly 25% of European retailers envisage longer opening hours in the next two years; more than two thirds of them envisage no changes.
O KORT NYT φ Stigende samhandel i det indre marked
0 BRIEFLY φ Increased trade within the single market
Unionen vil forstærke kampen mod bedrageri.
The European Commission wants to reinforce the fight against fraud.
Ifølge Kommissionens handlingsprogram for 1995, der blev vedtaget den 8. februar 1995, vil der blive ansat flere i den centrale enhed for bedrageribekæmpelse (UCLAF).
In its action programme for 1995, adopted on 8 February, the Commission pro­vides for an increase in the strength of its unit which is coordinating the fight against fraud (UCLAF).
Desuden skal kontrollen »ude i marken« skærpes, især hvad angår cigaretter, mælkeprodukter, tekstilvarer, olivenolie og oksekød.
It also plans to multiply its on­the­spot enquiries, particularly those relating to cigarettes, milk products, textiles, olive oil and beef.
Den seneste undersøgelse af forskellene på nybilpriser mellem EU­lan­dene viser en lille reduktion i ulighederne fra den 1. maj til den 1. november 1994.
The latest survey on differences in the retail prices of new cars within the European Union points to a slight reduction in price disparities between 1 May and 1 November 1994.
De nye resultater, der blev offentliggjort den 19. januar 1995, viser, at de laveste priser (ekskl. statsafgift) for små biler findes i Spanien, mens de store biler er billigst i Italien.
According to the results of the survey, pub­lished on 19 January, small cars are generally cheaper in Spain and large ones in Italy.
De gennemsnitlige nettobilpriser er stadig højest i Tyskland og i Frankrig.
Average car prices remain the highest in France and Germany.
I løbet af første halvår 1994 er vareforsendelserne — og der­med samhandelen — steget med 9,4% i forhold til samme pe­riode i 1993. Det meddelte Eurostat — EU's officielle Statistiske Kontor — den 1. februar 1995.
Merchandise trade within the single European market rose by 9.4% during the first six months of 1994, as compared with the corresponding period in 1993, according to Eurostat, the Euro­pean Statistical Office.
Eurostat fremhæver, at sam­handelen har været i stadig stigning i første halvår 1994, idet forsendelserne er tiltaget med 7,6% i første kvartal og 11,3% i andet kvartal.
It pointed to an acceleration in such intra­EU trade during the first half of 1994, with trade rising by 7.6% during the first quarter and by 11.3% during the second quarter.
Den største fremgang noteres for Spanien og Ir­land, mens tallet for Grækenland som det eneste er faldet.
The biggest increases were recorded by Spain and Ireland; only Greece recorded a decline.
Som i 1993 konstateres der en forskel — denne gang på ca. 5% — mellem antallet af hhv. afsendelser og modtagelser, dvs. køb, selv om de to talgrupper burde stemme overens.
As in 1993, there was a difference — of around 5% this time — between consignments and deliveries, or purchases, although the two figures should be identical.
INTRASTAT­systemet, der blev indført den 1. januar 1993, lider stadig under manglende svar fra visse virksomheder, især hvad angår antal­let af modtagelser.
The discrepancy can be traced to the continuing failure of some com­panies to notify Intrastat, the statistical body which came into operation on 1 January 1993, of deliveries in particular.
Lån på 1,69 milliarder ECU til SMV
# ECU 1.69 billion lent to SMEs
Ifølge den europæiske forsikringsordning, der trådte i kraft den 1. juli 1994, kan en medlemsstat ikke påtvinge forsikringsselskaberne et ensartet, obli­gatorisk bonussystem for bilforsikring.
Under the European insurance system in force since 1 July 1994, Member States of the European Union cannot require insurance companies to operate a uniform and mandatory no­claims bonus scheme for motorists.
Det fastslog Kommissionen den 1. februar 1995 men understregede samtidig, at den europæiske ordning dog heller ikke forkaster bonussystemet, der findes i forskellige afskygninger i alle medlemslande.
The European Commission made this clear on 1 February, even while pointing out that the European system was not opposed to the no­claims bonus scheme, variants of which are in use in all EU countries.
For at undgå, at — almindeligvis fattige — lande modtager genbrugsaffald, som de ikke er i stand til at oparbejde, rettede Kommissionen den 8. februar 1995 forslag til medlemsstaterne om at forbyde eksport af sådant affald i tilfælde af, at vedkommende tredjeland afviser at modtage materialet.
In order to prevent countries — poor ones in general — from importing recyclable waste whose value they cannot enhance, the European Commis­sion has proposed to the Fifteen a ban on exports in the event of a refusal on the part of the country of destination.
Den foreslåede forordning skulle supplere EU­lovgivningen, der allerede omfatter kontrol med eksport af farligt affald.
The regulation which it proposed on 8 February would phase out existing EU legislation, which already pro­vides for controls on exports of dangerous waste.
Kommissionens højst prioriterede områder, hvad angår afskaffelse af job­diskrimination inden for den offentlige sektor på grundlag af nationalitet, er: de kommercielle tjenester — transport, postvæsen og telekommunika­tion, gas­ og elektricitetsforsyning, radio­ og tv, samt sundheds­ og under­visningssektorerne og den civile forskning.
For the European Commission, the priority areas in the public sector for eliminating job discrimination based on nationality are commercial services — transport, post and telecommunications, gas, electricity and broadcasting, both radio and television; public health; education; and civil research.
Det forklarede Europa­kommis­sær med ansvar for sociale anliggender, Padraig Flynn, den 13. februar 1995 under en konference om modernisering af de offentlige tjenester.
The European Commissioner responsible for social affairs, Pádraig Flynn, gave this information in the course of a talk on the modernization of public utilities delivered on 13 February.
Ud af de 17,68 mia. ECU, som Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i 1994 udlånte til medlemsstaterne, gik de 1,69 mia. til særlige støtteforanstaltninger for SMV.
Of the ECU 17.68 billion which the European Investment Bank (EIB) lent in 1994 in the 15­nation European Union, ECU 1.69 billion went to support projects launched by small and medium­sized enterprises (SMEs).
98 mio. ECU blev øre­mærket til de store virksomheders tilpasning til det indre marked mv. EIB bidrog desuden til finansiering af store nyanlæg inden for sektorerne transport, telekommunikation og energi, navnlig på grundlag af »Edinburgh­faciliteten«, der blev vedtaget i 1992 for at stimulere det økonomiske opsving.
At the same time, ECU 98 million was lent to large companies to help them adapt to the European di­mension. The EIB also helped finance major infrastructure pro­jects in transport, telecommunications and energy, particularly in the framework of the Edinburgh facility, decided on in 1992 as a way of stimulating economic recovery.
En af denne »facilitets« aspekter bestod i at yde de jobskabende SMV lån med nedsat rente op til et beløb af 1 mia. ECU.
One feature of this facility is the granting of loans to job­creating SMEs at reduced rates of interest, for up to ECU 1 billion.
Med det samlede udlånte beløb fra EIB i 1994 blev der gennemført projekter til en total værdi af 45 mia. ECU, svarende til 4,2% af Unionens samlede investeringer.
The total amount lent by the EIB last year made it possible to carry out projects worth ECU 45 billion in all, a sum equal to 4.2% of the investments made in the European Union.
φ »Telekom«, telefon — nye regler på vej?
φ What rules for telecommunications?
► Nu seks central- og østeuropæiske lande i EU-samarbejde
► The European Union has six East European associates
Endnu fire central- og østeuropæiske lande blev tilknyttet EU-samarbejdet pr. 1. februar 1995, hvor de »europæiske samar­bejdsaftaler« med Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Rumænien og Slovakiet trådte i kraft.
Since 1 February another four countries of Central and Eastern Europe are associated with the European Union.
Det skete præcis et år efter ikrafttræ­delsen af samme type aftale med Ungarn og Polen.
On that date the Europe Agreements with Bulgaria, the Czech Republic, Romania and Slovakia came into force, exactly one year after the implementation of similar agreements with Hungary and Poland.
Aftalerne omfatter bl.a. en gradvis etablering af fri samhandel med Unio­nen og en tilnærmelse af de seks landes lovgivning i forhold til EU-bestemmelserne.
These agreements provide, among other things, for the progressive es tablishment of free trade with the Union and for changes to the laws of the countries in question, to bring them closer to EU laws.
Inden Det Europæiske Råd i juni i år skal Kommissionen sammen med de seks landes ansvarlige ministre have udarbejdet en hvidbog om de pågældende central- og øst­europæiske nationers tilpasning til det indre marked.
The European Commission must prepare, with the ministers of the countries in question and in time for the European Council of next June, a White Paper on closer ties between these countries and the Union's internal market.
Adgang til en telefon for alle og til en overkommelig pris, de­taljerede regninger med klart angivne takster, en upartisk an­kebehandling, nedsatte takster uden for kontortiden for sam­taler over hele Unionen — det var de principper, medlemsstaterne den 1. februar blev stillet forslag om i et di­rektiv, som Kommissionen ønsker skal træde i kraft allerede fra den 31. december.
A telephone service accessible to everyone, at prices everyone can afford; detailed bills, with the tariff clearly set out; an inde­pendent procedure in the event of disputes; reduced rates during off­peak hours for all calls within the European Union — these are the goals which the European Commission proposed to the Fifteen on 1 February in the framework of a directive which it would like to see come into force on 31 December.
Kommissionen går desuden ind for at ind­føre et fælles telefonkortsystem for hele Unionen.
The Com­mission also proposed telephone cards which can be used throughout the Union.
På baggrund af den forventede liberalisering af »telekom«­sektoren i 1998 foreslår Kommissionen mere generelt, at man som hjælp til finansiering af det almindelige telefonnet, opretter fonde, hvor­til der skal betales af telekom­selskaber, som ikke er med i det fælles kortsystem.
More generally, in the run­up to the lib­eralization of telecommunications, envisaged for 1998, the Com­mission suggested the creation of a fund to finance the ordinary telephone, to which companies not offering this service would contribute.
I anden del af Kommissionens grønbog om telekom­infrastrukturer, der blev godkendt den 25. januar 1995, bebudes endvidere et direktiv om sammenkobling af de nationale netværk.
In Part II of its Green Paper on the telecommunica­tions infrastructure, adopted on 25 January, the Commission has also made provision for a directive on the interconnection of na­tional networks.
Der er desuden planer om fælles EU­prin­cipper for licensbevilling.
It also envisages European guidelines for the granting of licences.
REGIE: Et nyt netværk for EØFG med titlen »EU/Mellemøst­partenariat« virkede ikke alene befordrende for samarbejdsmulighederne mellem landene i dette område men gav desuden de interesse­rede lejlighed til at knytte direkte kontakter for bedre at blive klar over hinandens behov.
Thanks to this meeting, entitled the 'European Union­Middle East Partenariat', it was possible not only to take advantage of the opportu­nities for cooperation between the countries of the region but also to get the interested parties to estab­lish direct contacts, in order to have a better idea of their respective needs.
Arrangementet gav end­videre mulighed for at demonstrere Unionens vilje til at udvikle meget nære samarbejdsformer med de mellem­østlige lande.
The meeting also made it pos­sible to demonstrate the EU's willingness to develop very close forms of association with the countries of the Middle East as a whole.
De ægyptiske, israelske, palæstinensiske, jordanske og europæiske virksomhedsledere fik ved denne lejlighed oprettet i tusindvis af gensidige aftaler, og arrangementet opfyldte således fuldt ud sit mål.
The company managers from Egypt, Israel, Palestine, Jordan and Europe made thousands of bilateral contacts during the three days of the Cairo meeting, which was exactly what the or­ganizers had set out to achieve.
... mødes virksomhedslederne igen i Marrakech, den 15. og 16. maj 1995
... company managers will gather in Marrakesh on 15 and 16 May
Siden den 1. juli 1989 har der for Fællesskabets erh­vervsdrivende personer og selskaber eksisteret en særlig juridisk enhed, som er skabt på grundlag af EF­retten og har til formål at lette og stimulere det tværnationale sa­marbejde, nemlig »den europæiske firmagruppe« (EØFG).
Since 1 July 1989, legal entities and individuals in the European Union have had at their disposal a new le­gal entity based on European law and aimed at facil­itating and encouraging cross­border cooperation: the European Economic Interest Grouping (EEIG).
Denne nye foreningsform opstod ved Rådets fo­rordning (EØF) nr. 2137/85 af 25. juli 1985 (EFT L199 af 31.7.1985).
Set up under Council Regulation (EEC) No 2137/85 (OJ L199, 31.7.1985) this new associative body is characterized by its legal autonomy in relation to its members and its great flexibility.
EØFG er kendetegnet ved sin juridiske selvstændighed i forhold til sine medlemmer samt ved sin store fleksibilitet.
The formalities needed to set up an EEIG are straightforward, and its internal organization depends on the wishes of the participants.
Stiftelsesformaliteterne er enkle, idet gruppens interne organisation vedtages af medlem­merne. Firmagruppens aktiviteter skal være direkte for­bundet med — men kan ikke erstatte — dens medlem­mers økonomiske aktiviteter.
The activities undertaken by an EEIG must be in line with the economic activities of its members, and yet be secondary to them.
Hensigten med EØFG er at forbedre eller forøge udbyttet for medlemmerne, der ved at forene deres aktiviteter, ressourcer og tjenesteydelser vil kunne udvikle deres egne forretninger og derved opnå et forøget overskud.
EElGs thus enable their members to develop their own activities, and increase their profits, thanks to a pooling of their activities, resources and services.
Kommissionen ønsker således at opmuntre til oprettelse af EØFG uden direkte at finan­siere dem.
This is why the Commission intends to encourage the cre­ation of EElGs, but without financing them directly.
For at kunne gennemføre dette mål, opretter Kommissionens GD XXIII (Erhvervspolitik, Handel, Tu­risme og Erhvervsdrivende Foreninger) et netværk for EØFG, kaldet »REGIE«, der skal knytte kontakter mellem Kommissionen, firmagrupperne og alle andre interesse­rede parter. Takket være dette initiativ vil Kommissionen desuden lettere kunne besvare de mange forespørgsler og forbedre informationen om EØFG.
To this end, the Commission's Directorate­General XXIII (Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives) has set up an EEIG network, RE­GIE, the aim of which is to establish contacts be­tween the Commission, the EElGs and all interested parties.
Endvidere påreg­ner Kommissionen at afholde en konference herom sidst i 1995 eller først i 1996, samt at udgive en håndbog med adresser, telefonnumre mv. på samtlige EØFG, for at de skal kunne få et bedre kendskab til hinanden.
The Commission envis­ages holding a conference, at the end of this year or early next year, and publishing a guide which would bring together postal and other information on all the EElGs, thus making it easier for them to know each other better.
Spørgeskemaet kan rekvireres ved henvendelse til Europa­Kommissionen — GD XXIII A/1 — Reinhard Schulte­Braucks — Rue de la Loi 200 — B­1049 Bruxelles — Fax: (00 32) 2 295 97 84.
To ob­tain a copy, please write to: The European Commis­sion, DG XXIII A.1, Secretariat of Mr Reinhard Schulte­Braucks, rue de la Loi 200, B­1049 Brussels; Fax: (32­2) 295 97 84.
φ· Efter det vellykkede arrangement i Cairo...
After the success of the Cairo meetings...
Medpartenariat Maroc 1995 har til formål at fremme samarbejdet mellem marokkanske og europæiske SMV og derigennem indgå aftaler om partnerskab af kom­merciel, teknisk eller finansiel art. Medpartenariat Ma­roc, der tilrettelægges i nært samarbejde med de euro­pæiske handelskamres sammenslutning i Marokko, finder sted på Palais des Congrès i Marrakech i dagene 15. og 16. maj 1995.
The aim of Medpartenariat Morocco 1995 is to foster cooperation between Moroccan and European small and medium­sized enterprises (SMEs), with a view to bringing about association agreements in the com­mercial, technical or financial field. Organized in close liaison with the Federation of European Union Chambers of Commerce in Morocco, Medpartenariat Morocco will take place in the Palace of Congress of Marrakesh on 15 and 16 May 1995.
Et netværk af specialiserede natio­nale rådgivere sørger for udsendelsen af et katalog, der beskriver de 300 marokkanske virksomheders profiler og samarbejdsprojekter.
A network of national business consultants is undertaking the dis­tribution of a catalogue containing both the profiles and cooperation projects prepared by some 300 Mor­occan companies.
Rådgiverne har desuden til opgave at søge samarbejdspartnere i EU­landene.
These consultants have also taken on the task of looking for partners in the EU coun­tries.
Under arran­gementet får de marokkanske firmaer tildelt stande, hvor de besøgende repræsentanter for europæiske virksom­heder kan modtages efter en tidsplan, der lægges på fo­rhånd.
During the two­day meeting, selected Moroc­can businesses will each have a stand, at which they will be able to receive visiting European company ex­ecutives, thanks to meetings organized in advance.
Samtidig med denne »kontaktbørs« afholdes en stor håndværksudstilling, hvor håndværksfirmaer og små virksomheder fra Marokko og EU vil kunne lufte even­tuelle samarbejdsplaner. Yderligere oplysninger fås via: MEDPARTENARIAT MAROC 1995 — Fédération des Chambres de commerce de l'Union européenne au Maroc — M. Alexander D. Moll — 69, Rue Prince Moulay Abdallah — 20000 Casa Bianca (Marokko) — Tlf. (212) 247 57 10 — Fax: (212) 247 51 72.
An important handicrafts fair will be held at the same time, in order to give Moroccan and European crafts­men and small businesses an opportunity to draw up cooperation projects. For further information, please contact: Medpartenariat Maroc 1995, Fédération des chambres de commerce de l'Union européenne au Maroc, M. Alexander D. Moll, rue Prince Moulay Ab­dallah 69, 20000 Casablanca (Morocco); tel.: (212­247) 5710; fax: (212­247) 51 72.
Næsten 700 virksomhedsledere fra Egypten, Israel, Jor­dan og Palæstina og omkring 500 fra EU­landene, samt talrige indflydelsesrige politikere var i dagene 6.­8. de­cember 1994 samlet i Cairo.
Nearly 700 company managers from Egypt, Israel, Jordan and Palestine, together with some 500 of their counterparts from the European Union as well as nu­
* FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
\ OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Regionerne, SMV og Europa af Jacques Blanc, formand for Regionsudvalget for Den Europæiske Union
The regions, the SMEs and Europe by Jacques Blanc, President of the European Union's Committee of the Regions