natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vi mener, at disse udfordringer udgør en bred dagsorden for en politisk indsats, der involverer mange forskellige aktører, i visse tilfælde på lokalt eller regionalt plan og i visse tilfælde på nationalt eller europæisk plan.
We believe these challenges constitute a broad agenda for policy action involving a range of actors, sometimes at local or regional level, sometimes at national or European level.
Bredden i den dagsorden, vi præsenterer her, og som kun indeholder et begrænset antal specifikke anbefalinger, er udtryk for vor overbevisning om, at der er brug for en global strategisk vision på dette stadium i den politiske debat.
The breadth of the agenda we present here, with only a limited number of specific recommendations, reflects our conviction that a global strategic vision is needed at this stage of the policy debate.
Hvis det informationssamfund, der er under udvikl ing, ska I omdan nes ti I, hvad der kunne kaldes et »vidensbaseret samfund«, kræver det, at både den offentlige og den private sektor investerer langt mere i det, der tidligere er omtalt som de af gørende komplementære aktiver, erhvervsuddannelse, almen uddannelse og livslang uddannelse.
The transformation of the emerging information society into what might properly be described as a 'knowledge society' calls for a major investment by both the public and the private sector in what we have described above as the essential complementary assets: training, education and lifelong learning.
Det skorter ikke på muligheder for at bruge de nye ict'er og ¡sær computerne som nye uddannelsesværktøjer for alle aldersgrupper, men vi tror, at det er meget vigtigt med en samordnet indsats på grund af en række hæmmende faktorer, som allerede nu gør indhug på de traditionelle investeringer i ud dannelse og menneskelige ressourcer i Europa:
While the new ICTs, and in particular computers, offer no shortage of opportunities as new tools for learning for all age groups, we believe a concerted effort is essential, owing to particular disincentives which are increasingly taking their toll on traditional investment in education and human resources in Europe.
— For det første er der den simple faktor, at befolkningen i den arbejdsdygtige alderi Europa bliverstadigt ældre.
First, there is the simple factor of the 'greying' of Europe's working population.
Dererved at opstå etstortskel mellem den hastighed, hvormed befolkningen i den arbejdsdygtige alder fornyes (anslået til ca. 2% om året), og den hastighed, hvormed der erhverves viden i samfundet som helhed (af nogle anslået til en fordobling hvert 10. til 15. år).
A gap is clearly emerging between the rate of renewal of the working population (estimated at some 2% per annum) and the rate of knowledge acquisition in society at large (estimated by some as doubling every 10 to 15 years).
Uden yderligere undervisning og uddannelse undervejs i arbejdslivet vil broderparten af erhvervelsen af ny viden i de kommende ti år gå til et lille mindretal af
Without additional training and learning over the course of people's working lives, the lion's share of new knowledge acquisition over the next 10 years will fall to a minority of Europe's labour force.
Erhvervelse af viden og færdigheder bør derfor ikke længere være begrænset til formel skoleundervisning (grundskole, gymnasieskole og højere uddannelse), men bør omfatte a I le grupper i samfundet: de unge, de midaldrende og de ældre, folk på alle faglige kvalifikationsniveauer og både folk i arbejde og de arbejdsløse1).
longer be limited to formal school ing (basic, secondary and higher education), but should involve all sections of society: youngsters, middle-aged and older people; people at all levels of vocational qualification; people in work and the unemployed.1 ployed.1
For det andet er erhvervelse af viden, især i det nye informationssamfund, ikke en simpel gradvis akkumuleringsproces.
Second, knowledge acquisition, particularly in the emerging information society, is not a simple incremental process of accumulation.
I forbindelse med mange former for informationsbehandling og bearbejdning, f.eks. softwareudvikling, bliver vi den meget hurtigt forældet.
In many information handling and processing areas, such as software engineering, the rate of obsolescence of knowledge is high.
Viden, der blev erhvervet for kun ti år siden og ikke er holdt ved lige, har i mange tilfælde mistet en stor del af sin værdi.
Knowledge acquired only 10yearsago and not maintained has often lost much of its value.
Det er grunden til, at veluddannede personer med forældede færdigheder i ar bejdsløshedskøen er blevet den barske virkelighed i 1990'erne.
This is why qualified people with outdated skills in the dole queue have become a fact of life in the 1990s.
For det tredje har den forstærkede tendens i retning af såkaldt »ekstern« arbejdsmarkedsfleksi bi litet med større mobilitet og åben hed på jobmarkederne utvivlsomt betydet, at virksomheder er utilbøjelige til at investere i menneskelige ressourcer, hvis investeringen kan forventes først og fremmest at komme konkurrerende virksomheder til gode.
Third, the increasing trend towards socalled 'external' labour market flexibility, with greater mobility and transparency on job markets, has undoubtedly made firms wary of investing in human resources if the investment is likely to benefit chiefly competing firms.
Mange af Europas største virksomheder er blevet langt mindre tilbøjelige til at investere i almen viden og menneskelige ressourcer.
The incentive to invest in general-purpose knowledge and human resources has declined in many of Europe's largest businesses.
Lande og virksomheder med stort »gennemtræk« på arbejdspladserne investerer normalt kun lidt i menneskelige ressourcer2).
Countries and companies with a high labour turnover tend to invest little in human resources.2
For det fjerde har den budgetmæssige konsolidering, der er indledt som led i konvergenskriterierne for ØMU, foranlediget mange europæiske lande til at bruge en mindre procentvis andel af de offentlige udgifter på uddannelse og forskning inden for den højere uddannelsessektor.
Fourth, the budgetary consolidation set in motion as part of the budgetary convergence criteria for EMU has led many European countries to reduce the percentage of public spending allocated to education and research in the higher education sector.
Det sker netop på et tids punkt, hvor sådanne immaterielle investeringer som tidligere nævnt er et af gørende komplementært aktiv for fremtidig vækst og konkurrenceevne i det nye globale informationssamfund.
This comes precisely at a time when such intangible investment is, as argued above, an essential complementary asset for future growth and competitiveness in the emerging global information society.
Derfor fokuserer den første række af anbefalinger på, hvordan der kan skabes nye incita menter ti I at give investeringer i menneskelige ressourcer, uddannelse og er hvervelse af færdigheder en saltvandsindsprøjtning.
Consequently, our first set of recommendations focuses on the way new incentives could be put into place to provide a powerful impetus for investment in skills acquisition, human resources and education.
Det kan spænde lige fra direkte offentlige investeringer i nyt ¡ct-udstyr, især computere, i skoler og i ud dannelsessystemet mere generelt (og ikke kun i hardware eller netværk) til of fentlige/private partnerskaber om udvikling af nye ajourførings- og undervisningssystemer.
This might range from direct public investment in new ICT equipment, computers in particular, in schools and the education system more generally (not just in the hardware or networks) to public/private partnerships to design new maintenance and training systems.
Det skal dog med det samme gøres klart, at vi anser denne erhvervelse af viden ogfærdighederforatværeen nødvendig, men ikketilstrækkelig forudsætning for at skabe øget beskæftigelse.
However, to be clear at the outset, we should state that we consider this acquisition of knowledge and skills a necessary, but not a sufficient condition for employment creation. ation.
2) Som understreget af OECD viser data fra Frankrig og USA en sammenhæng i alle brancher mellem stabile medarbejdere/personalegennemtræk og uddannelse.
As highlighted by the OECD, data from France and the USA show a correlation between tenure/turn over and training across industries.
Generelt øges uddannelsen med sta bile ansættelsesforhold; jf. Employment Outlook, OECD, juli 1993, s. 148.
Broadly, training increases with employment stability; see Employment outlook, OECD, July 1993, p. 148.
Aktiv stimulering af erhvervelsen af viden og færdigheder
Actively stimulating the acquisition of knowledge and skills
Det er påtrængende nødvendigt at foretage en omprioritering af Europas investeringsstrategier i almen uddannelse, erhvervsuddannelse og menneskelige ressourcer og i erhvervelse af viden og færdigheder mere generelt.
There is an urgent need to reprioritize Europe's investment strategies in education, training and human resources, and knowledge and skills acquisition more generally.
Det kræver investeringsinitiativer, som kombinerer offentlige og private ressourcer med hver deres specielle ansvarsområder og opgaver på regionalt, nationalt og europæisk plan.
This calls for investment initiatives that combine public and private resources, each with their specific responsibilities and tasks, at regional, national and European level.
Derudover er der brug for en ny politik, der er udformet med henblik på at give virksomheder og enkeltpersoner øget tilskyndelse til at investere i menneskelige ressourcer.
In addition, new policies designed to increase the incentives for firms and individuals to invest in human resources are needed.
Oprettelse af et alment uddannelsesnet
Establishing an education network
Med hensyn tii almen uddannelse må der sættes ind på flere områder: Der skal skabes forbindelse mellem skoler i hele Europa, og de skal have ict-ud-styr og privilegeret adgang; udviklingen og fremstillingen af multimediesoftware til almene og erhvervsfaglige uddannelsesformål skal støttes, og lærerne skal uddannes, efteruddannes og inddrages i udformningen og udviklingen af sådanne programmer.
With respect to education, a major effort is needed to: link schools across Europe, providing them with ICT equipment and preferential access; promote multimedia educational and training software development and production; and (re)train and involve teachers in the design and development of such programmes.
Det kræver en samordnet indsats, hvor både private og offentlige institutioner bidrager med ressourcer og indhold.
This will need to be a concerted enterprise, in which both private and public institutions provide resources and content.
Eftersom dette må forventes at give visse regioner et endnu større forspring i forhold til andre, skal der satses på en fælles europæisk uddannelses- og ajourføringsproces.
As this is likely to increase the head start of certain regions, an intra-European process of learning and catching up needs to be set in motion.
Nationale og regionale politikker vil fortsat være forskellige, ogforskellene i uddannelsespolitikken vil i mangetilfælde afspejle kulturelle forskelle, og derfor foreslår vi, at der oprettes et eu ropæisk uddannelseskontor og -net (European Learning Agency and Net work, ELAN), der skal fremme og formidle viden om avancerede anvendelsesmuligheder for ict'er på områder af særlig interesse for almen og erhvervsfaglig uddannelse i hele Europa.
Whilst national and regional policies will continue to vary and differences in educational policy will often reflect cultural diversity, we propose that a European Learn ing Agency and Network (ELAN) be established to promote and disseminate knowledge on leading-edge applications of ICTs in areas of special interest to education and training across Europe.
Nye finansielle incitamenter på erhvervsuddannelsesområdet
New financial incentives for training
Med hensyn til erhvervsuddannelse og udvikling af menneskelige res sourcer er der brug for stærkere incitamenter for både virksomheder og en keltpersoner i form af forskellige støtteordninger, der kan gøre private in vesteringer i akkumulering af sådanne immaterielle aktiver mere rentable.
With respect to training and human resource development, stronger incentives are needed for both firms and individuals, in the form of a range of schemes to support and set a value on private investment in the accumulation of such intangible assets.
Det er påtrængende nødvendigt, at investeringer i immateriel kapital så som menneskelige ressourcer i højere grad anerkendes som »reelle« kapitaludgifter, der især afspejles i virksomhedernes aktieværdi.
There is an urgent need for investment in intangible capital such as human resources to be more fully recognized as 'real' capital outlay, reflected in particular in the stock value of firms.
Vi foreslår, at Kommissionen tager spørgsmålene op omkring sammenkædning af finansiering af livslang uddannelse og beskæftigelse i overensstemmelse med an befalingerne fra OECD.
We suggest that the Commission should take the lead in addressing the issues of linking the financing of lifelong learning to employment, as Initiated by the OECD.
Efterhånden som det bliver mere almindeligt, at folk skifter arbejdsgiver flere gange i karriereforløbet, bliver der brug for nye formerfor samspil mellem højere uddannelsesinstitutioner, erhvervsud-
As employees are more likely to change employers over their working lives, new forms of interaction are called for among higher education establishments, training organizations and individual firms.
dannelsesorganisationer og erhvervslivet. Opretholdelse og ajourføring af de menneskelige ressourcers færdigheder må være såvel offentlige som private institutioners fælles ansvar1).
responsibility of both public and private institutions.1 The new ICTs provide many opportunities for dual training systems involving close partnerships of this kind to be developed and expanded over the course of a full working life.
Den nye teknologi gør det også muligt at udvikle uddannelsesprogrammer, som mere specifikt tager sigte på de mindre veluddannede arbejdsløses behov, idet de kan have særligt svært ved at blive fortrolige med brugen af en computer, og programmer til alle de grupper, der har behov for grundlæggende ict-færdigheder til brug i hjemmet, på arbejdspladserne eller på offentlige steder.
The new technologies also offer scope for the development of training programmes geared more specifically to the needs of the less highly skilled unemployed, who might have particular difficulty in acquiring computer literacy, and for all those groups needing to acquire basic ICT skills for use in the home, at work or in public places.
Forbedring og formidling af viden om indlæringsmetoder
Improving and disseminating knowledge on learning methods
Med hensyn til livslang uddannelse er der brug for mere grundforskning i selve indlæringsprocessen, herunder hvordan ict'er påvirker denne proces.
With respect to lifelong learning, there is a need for more basic research on learning itself, including the ways in which ICTs affect learning.
Det er vigtigt at forstå, at i informationssamfundet vil indlæringsprocessen og erhvervelsen af viden ikke udelukkende finde sted i skolen eller på ar bejdspladsen.
It is crucial to acknowledge that in the emerging information society the learning process or the acquisition of knowledge will not take place at school or work exclusively.
Indlæring gennem forbrug — herunder også underholdning — og gennem kommunikation, interaktivitet og mere generelt gennem sociale og andre ikke-arbejdsrelaterede aktiviteter er blevet stadigt vigtige re og omfatter i mange tilfælde også de generelle indlæringsevner, som grundlæggende supplerer de mere specifikt arbejdsrelaterede færdigheder, der erhverves på jobbet.
Learning through consumption — including entertainment — through communication, through interaction and more generally through social and other non-work activities has increasingly gained in importance and often encompasses those general learning skills which fundamentally complement the more specifically work-related skills acquired on the job.
Forskningen skal beskæftige sig med spørgsmål som f.eks., hvordan mennesker »lærer at lære« frem for blot at huske kendsgerninger.
Research should address questions such as: how do people 'learn how to learn' rather than just remembering facts?
Hvordan lærer man bedst mennesker at beherske »katodisk« abstraktion, virtuelle billeder, interaktivitet og fragilitet, og hvordan underviser man dem, der er bange for den nye teknologi?
What are the best means of teaching and developing a command of 'cathodic' abstraction, virtual images, interactivity and fragility, including teaching those who fear new technology?
Vi skal gøre opmærksom på den væsentlige sondring mellem disse forskellige former for indlæring, fordi vi gerne vil understrege, at fjernundervisning ikke må blive en erstatning for skolemiljøet for børn og unge.
We draw attention to the important distinction between these various forms of learning because we wish to emphasize that distance learn ing should not be a substitute f or the school environment at primary and secondary level.
Skolerne opfylder en social og kulturel udviklingsfunktion, hvilket fjernundervisning ikke kan.
Schoolsserve a social and cultural developmentf unction which distance learning cannot.
Almene kommunikationsfærdigheder, social integrering og undervisning i brugen af ict'er kræver for de fleste elevers vedkommende, at de er fysisk til stede og har direkte kontakt med lærere og klassekammerater.
General communication skills, social integration and learning to use ICTs requires the physical presence of most pupils and direct contact with teachers and classmates. Collective learning and teamwork are often as advantageous as individual study.
') Nogle af de tanker, der er fremsat af Europace (G. van der Perre, 1996 Higher Education: Matching the Needs of the Knowledge Society with the Tools of the IS, Dublin, People First Conference, oktober 1996) om højere uddannelsesinstitutioners mulighed for at udstede eksamensbeviser med dertil knyttede »ajourføringskontrakter«, er relevante i denne sammenhæng.
Some of the ideas put forward by Europace (G. van der Perre, 1996, 'Higher education: Matching the needs of the knowledge society with the tools of the IS', Dublin, People First Conference, October 1996) on the granting of degrees with 'maintenance contracts' by higher education establishments are pertinent here.
Det er afgørende, at alie i samfundet får adgang til billige selvstudiematerialer af høj kvalitet.
Accessio high-quality, low-priced self-study materials for all members of society is essential.
Der er imidlertid forbundet store omkostninger med design og udvikling af sådanne materialer på alle områder inden for almen og erhvervsfaglig ud dannelse. Kun gennem masseproduktion kan slutprodukterne gøres over kommelige i pris.
However, in every field of education and training, the costs associated with the design and development of such materials are high: it is only through mass production that affordable end products can emerge.
Der bør gøres en særlig indsats for at undgå at skabe nye former for social udstødelse, fordi det bliver for dyrt at få adgang til selvstudiematerialer. diematerialer.
Particular efforts must be made to avoid generating new forms of exclusion linked to the cost of access to self-study material.
Som det fremgår af det foranstående, bliver den offentlige sektors rolle i det nye informationssamfund at optræde som den frie konkurrences vogter, »der skaber de rette vilkår for, at investeringer, markeder og tjenesteydelser kan blomstre«.
As the previous case illustrates, the role of the public sector in the emerging IS is as guardian of competition, 'creating the conditions in which investment, markets and services can flourish'.
Men helt at overlade udviklingen af informationssamfundet til den private sektor — en tanke, der oprindeligt blev bragt på banen i Bangemann-rapporten (1994) og efterfølgende taget op og videreudviklet i talrige officielle EU-rapporter — er efter vor opfattelse at se alt for minimalistisk på de offentlige myndigheders rolle i den proces.
However, to leave the development of the IS to the private sector — an idea originally advocated in the Bangemann report (1994) and subsequently elaborated upon in numerous official EU reports — is, in our view, to take an excessively minimalist approach to the role of the public authorities in that process.
Regulering af de nye informationssamfundsmarkeder
Regulating the emerging information society markets
Myndighederne spiller utvivlsomt en afgørende rolle for beskyttelsen af konkurrencen i informationssamfundet.
Governments undoubtedly play an essential role in safeguarding competition in the emerging IS.
Den digitale sammensmeltning af teknologier til transmission af visuelle billeder (fjernsyn) og transmission af data og tale (telefoni) rejser nogle nye grundlæggende lovgivningsmæssige problemer.
The digital convergence between the technologies for broad casting visual ¡mages (television) and transmitting data and voice messages (telephony) raises some fundamental new regulatory problems.
Risikoen for fiasko på markedet for udvikling, distribution og salg af information er typisk høj, hvilket især resulterer i markedsdominans og forsøg på vertikal integrering mellem eksisterende operatører på markedetog nytilkomne både mellem de for skellige markedssegmenter og inden for hvert enkelt segment: udvikling af informationsindhold, udbud af tjenester, distributionsnet og fremstilling af hardware.
The rate of market failure in the development, distribution and commercialization of information is typically high, leading in particularto market dominance and attempts at vertical integration between incumbents and new entrants across and within each of the various market segments: content development, service provision, distribution networks and hardware production.
Det er ikke nogen let opgave at regulere et så komplekst område i hurtig udvikling.
Regulating such a complex and fast-moving field is a difficult business.
Kommissionen har spillet en vigtig rolle i liberaliseringen af teletjenesterne ved at afskaffe mange af de nationale monopolistiske teleoperatørers privilegier og tillade konkurrence inden for udbuddet af tjenester via disse konventionelle telenet.
The Commission has played an important role in the télécoms liberalization process by removing many of the privileges of the monopolistic national télécoms operators and allowing competition in the provision of services via these conventional telecommunication networks.
For at takle disse og mange andre potentielle problemer omkring misbrug af dominerende stilling i forbindelse med den igangværende sammensmeltning af audiovisuelle sektorer og telekommunikation bør Kommissionen efter vor opfattelse have yderligere beføjelser (f.eks. til at fremme »tjenester af almen interesse«), og det vil blive nødvendigt i et vist omfang at overføre flere lovgivningsmæssige beføjelser til Fællesskabet.
that the Commission should be granted additional power (e.g. in promoting 'services of general interest') and that some transfer of regulatory power to Commu nity level will be required.
For at takie de mange nye lovgivningsmæssige problemer i tilknytning til den digitale sammensmeltning af informations- og kommunikationsteknologier er der et påtrængende behov for et europæisk reguleringsorgan, der dækker det brede spektrum af audiovisuelt indhold og udbud af tjenester, distributionsnet og levering af mere traditionelleteletjenester. Etsådantorgan skulle være udstyret med de nødvendige lovgivningsmæssige instrumenter til, at det reelt kan fungere som den frie konkurrences vogter over for de alternative informations- og kommunikationsnet over hele Europa.
To tackle the many emerging regulatory issues associated with the digital convergence between information and communication technologies, there is an urgent need for a European regulatory agency covering the broad spectrum of audiovisual content and service provision, distribution networks and more conventional télécoms provision.