natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mellem 1980 og 1988 tegnede den sig således for ca. 20% af den samlede tilvækst i beskæfti­gelsen i servicesektoren i disse syv EF­lande og for over 35% i Storbri­tannien (men for under 15% i Spa­nien og kun ca. 8% i Nederlandene) (figur 67).
The evidence of the 1980s suggests thatservices have often expanded bymost in regions where the loss ofjobs in industry and agriculturehas been relatively small, ratherthan in those areas where therehas been a considerable reductionin employment in non-service sec-
Men det fremgår dog af tallene, at ændringerne i beskæftigelsen in­den for de fleste servicesektorer va­rierede ganske betydeligt fra den ene region til den anden, og forskel­lene var langt større end mellem de enkelte EF­lande.
Because of its high rate of employment growth, the financial servicessector was responsible for a signifi- tors.
Tallene synes også at vise, at der i de færreste tilfælde kan spores nogen konver­gens i mønsteret i beskæftigelsen i servicesektoren i EF som helhed.
For nonmarket services, the picture is more varied, with manyregions of the UK and Portugal andsome areas of Northern Spain and France showing employment growth of over 57o a year, manyother parts of France as well as Germätry, the Netherlands, Belgrum and Denmark experiencing afall in employment and most regions of Italy showing a substantialdecline - over 57o a year (Map 25).
Disse tal repræsenterer helt klart de absolut højeste overslag over, hvor stor en del af beskæftigelsen, der eventuelt kunne være flyttet mellem sektorerne i denne periode.
Growth has occurred more in the North ofthe Community than in the less developed South, where the morebasic services - hotels and cater- cant proportion of the expansion inemployment in the Community inthe 1980s, even though it is relatively small in terms of the totalnumbers employed.
Det er mere sandsynligt, at der rent faktisk kun har været tale om en forsvindende lille del af tilvæksten i beskæftigelsen i den pågældende sektor.
It is open toquestion, however, whether thissector is likely to play a similar roleinthe1990s andbeyond.
I praksis ser det derfor ud til, at størsteparten af den stigning i beskæftigelsen, der fandt sted i servicesektoren i 1980'erne, var re­sultatet af en nettostigning i antal­let af jobs i EF's økonomi.
Thespread of automation coupled withrationalisation,stimulatedbyincreasing competition within theindustry,couldleldtoreducedmanpower needs and even a decline
Inden for transport og kommuni­kation var der i mange regioner i hele EF et fald i beskæftigelsen, men mange steder i Spanien, Mid­tengland, Wales, Irland og Dan­mark steg beskæftigelsen signifikant (med over 4% om året) (kort nr. 22).
Theabove analysissuggeststhat there is little indication of thesignificant growth in service employment coming to an end in the coming years. In terms of relativejob numbers, the Community is stitt
Inden for distribution og hotel­ og restaurationsbranchen var der nog­le få regioner, hovedsagelig i Spanien, dele af Sydfrankrig og Norditalien og det sydvestlige Eng­land — i mange tilfælde regioner, igo
E*ploymentgrowthservices, 1986-90 well below the level reached in the US, where there was no sign of anyslowdown in the rate of expansion
Gennemsnitlig årlig variation (%)
Average annual change (%)
] ) 5% fald Γ] 0­5% fald I 0 ­ 5
)s decrease ffi o s decrease
Uheldigvis er det på grundlag af de foreliggende data kun muligt at analysere væksten i beskæftigelsen
This has impli-cationsforthenatureofemployment, for the educationaland skill levels required of thelabour force and, therefore, for training.
På trods af samlet vækst inden for finansielle tjenesteydelser og for­sikringsvirksomhed oplevede man­ge regioner i Spanien, Frankrig og Tyskland et fald i beskæftigelsen i denne sektor i den pågældende pe­riode (kort nr. 23).
Onthe other hand, the effects of theincreasing demand for financialservices which seems to accompanyeconomic growth, and which wasvery evident in the 1980s, could out-weigh thesetendencies. tendencies.
Det var kun i forholdsvis få områder uden for Storbritannien, der var tale om en markant vækst, mens størsteparten af Storbritannien kunne registrere en stigning over gennemsnittet i beskæftigelsen i denne sektor.
The change in employment in commercial banks over the 1980s doesnot show any close relationshiP tothe change in employment in thefinancial services sector as a whole.While the overriding trend in finan-cialserviceshas been forsomereduction in the rate of employment growth over the 1980s in most Partsof the Community, there is no dis-
I alle regioner i Spanien, Storbritannien og det syd­lige Frankrig og de fleste regioner i Nordtyskland steg beskæftigelsen med over 5% om året. Til gengæld kunne der visse steder i Nordfran­krig og Sydtyskland registreres et fald i beskæftigelsen.
In Portugal, France and Italy, sometrend towards a decline in numbersemployed in commercial banks isapparent, while in the Netherlands,Belgium and Luxembourg, emPloYment growth accelerated in thelatter half of the 1980s.
F: Forretningsbanker og kreditkooperativer
While in Luxembourg, there were
Billedet er noget mere varieret for så vidt angår ikke­kommercielle tjenesteydelser, idet mange regio­ner i Storbritannien og Portugal og visse områder i Nordspanien og Frankrig kunne registrere en vækst i beskæftigelsen på over 5% om året, mens der mange andre ste­der i Frankrig samt i Tyskland, Ne­derlandene, Belgien og Danmark var tale om et fald i beskæftigelsen, og i visse regioner i Italien var det endog et ganske kraftigt fald — over 5% om året (kort nr. 25).
Netherlands, there was an averageof only 10 branches in Germany andless than 10 in Greece (Graph 69).There ate no obvious reasons, other than differences in banking Prac-tice,whichexplainsuch widevariations.
Det fremgår af ovenstående analy­se, at der ikke er tegn på, at den kraftige vækst i beskæftigelsen i servicesektoren vil ebbe ud i de kommende år. Målt i relativ
Whilethenumberofbranchesincreased significantly over the1980s in Luxembourg, the Netherlands and Spain the three countries which currently have thehighest number of branches relativeto population it fell in the UK, r. i.i
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst udviklede sydlige lande, hvor de mere elementære tjenesteydelser — hotel­ og restaurationsbran­chen og andre aktiviteter i til­knytning til turisme — har ekspanderet mest.
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come delivering services to customersmade possible by computerisationmay enable,or evenrequire, branchnumbers to be reduced.
Frankrig og Italien er der en vis tendens til et fald i antallet af beskæftigede i forretningsbanker­ne, mens beskæftigelsestilvæksten i Nederlandene, Belgien og Luxem­bourg accelererede i sidste halvdel af 1980'erne.
in the range and diversity of services available as well as reducingcosts and prices.The indications arethat these factors go a long waytowards offsetting the negative effects on employment.
Beskæftigelsen inden for bankvæsen — et konkret eksempel seringsbestræbelser, der er foranle­diget af den skærpede konkurrence inden for erhvervslivet, vil kunne nedbringe behovet for arbejdskraft og endog medføre et fald i beskæfti­gelsen i de kommende år.
New technology especially in the latter year. This istrue of all three banks covered inthe UK, of two of the banks coveredin France and of one of the banks in Italy.
På den anden side vil virkningerne af den øgede efterspørgsel efter finansielle tjenesteydelser, som synes at følge med økonomisk vækst, og som var så udtalt i 1980'erne, opveje disse tendenser.
Whether this is the beginningof a downward trend in emPloYment in banking or merely reflects thedownturn in economic activitY in1991 remains to be seen.
Antallet af bankfilialer og deres gennemsnitlige størrelse
Employment in major European banks
I Luxembourg var der over 75 filialer pr. 100.000 indbyg­gere i 1989, og i Nederlandene var der næsten 50, mens der i gennem­snit kun var 10 i Tyskland og under 10 i Grækenland (figur 69).
The role of advanced technology,particularly with regard to the automation of many banking services tothe consumer, has been significantin reducing the numbers employedinthebankingsector.
Der er ingen indlysende forklaringer på en så stor spredning bortset fra for­skelle i bankpraksis.
Thisis,however, by no means a recentphenomenon, having begun as early
Der er ingen tæt sammenhæng mel­lem ændringerne i beskæftigelsen i forretningsbankerne i 1980'erne og ændringerne i beskæftigelsen i den finansielle sektor som helhed.
Mergers and acquisitions are onemeans either of facilitating rationalisation, especially if they occurbetween banks in the same country,or of enabling banks to extend theirsphere of operations, especially ifthey are between banks from different countries.
Den gennemgående tendens inden for de finansielle tjenesteydelser har været en vis mindskelse af stig­ningstakten for beskæftigelsen i 1980'erne de fleste steder i EF, men der kan ikke udledes nogen ensartet tendens i beskæftigelsen inden for bankvæsen (figur 68). I Portugal,
In the latter case,they may well lead to increasedcompetition for domestic banks as the 1960s. It has been estimated,for example, that if all banking servicesin the UK were to be performed by human hand, theentire working population of thecountry would be employed in thesector.
Beskæftigelsen voksede meget kraftigt i sektoren for finansielle tjenesteydelser, og derfor tegnede denne sektor sig for en betydelig del af ekspansionen i beskæftigelsen i EF i 1980'erne, selv om sektoren er forholdsvis lille målt i forhold til det samlede antal beskæftigede.
In an attempt to examine more uP- to-date developments, data on domestic employment have beencollectedfromanumberofmajor European banks in the UK,Germäoy, France and Italy.
Det er dog et spørgsmål, hvorvidt denne sektor kan forventes at spille en tilsvarende rolle i 1990'erne og fremover. Den øgede automat­isering kombineret med rationali­
Domestic emploSrment in all of these banksincreased steadily over the 1980s,more or less in line with the gSowth in the banking industry as a whole.There are some signs, however, notjust of a slowdown in the rate of emPloYment growth in 1990 and1991, but in some cases of an absolute fall in the numbers emPloYed,
Antal fusioner, overtagelser og joint ventures pr. år i banksektoren i EF, 1987­1991 i 150
As against this negative effect onemployment, advances in technology have made possible an increase
Antallet af bankfilialer steg mar­kant i 1980'erne i Luxembourg, Ne­derlandene og Spanien de tre lande, som i øjeblikket har det største an­tal bankfilialer i forhold til befolk­ningen — mens det faldt i Storbritannien, hvor antallet af bankfilialer i forhold til befolknin­gen ligger under gennemsnittet, mens det kun steg ganske lidt i Tyskland (figur 70).
Motivated in parb by the deregulation associated with the Single Market Programme, transnationalmergeractivitybetween banksfrom different Member States hasincreased in importance in recentyears, the predominant directionbeing from North to South, as banksin the North of the CommunitY havesoughttopositionthemselves
I en række lande — Belgien, Græ­kenland, Storbritannien og Luxem­bourg — voksede bankfilialerne i gennemsnitlig størrelse målt i antal beskæftigede i 1980'erne, mens den i andre lande faldt (figur 71).
Between1987-88 and 1990-91, there werelarge numbers of mergers in the Community between banks and anincreasing proportion of these weretransnational in character (Graph72).
I alle lande skete der øget automat­isering i banksektoren, hvilket be­tød, at der skulle færre ansatte til at varetage de enkelte filialers nor­male aktiviteter, hvorved produkti­viteten steg.
In 1990-91, 287o of all dealswere between banks from different Member States.
Faldet i den gennemsnitlige filial­størrelse, der kunne konstateres mange steder i EF, stemmer ikke
Nevertheless, overhalf of all mergers and acquisitionswerebetween domestic banks, opening the way for Possible rationalisation of operations and in- creased unification of activities.
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst transaktioner i Storbritannien skulle udføres manuelt, ville hele landets befolkning være beskæfti get i banksektoren.
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come
nødvendigvis overens med den rationalisering, der fandt sted.
Prospective developments banking in some parts of the Community.
I for bindelse med den hurtigt voksende efterspørgsel efter bankydelser be tyder en vis rationalisering ikke nødvendigvis, at den gennemsnitlige størrelse på filialerne reduceres. Det kan f.eks. gøres ved at overføre udvalgte transaktioner til regionalt centraliserede afdelinger, således at bestemte filialer bliver regionale centre for bestemte former for transaktioner.
Similarly, and partly as acompetitiveresponse, banksinthese places are diversifying theirproduct range to include insurance,mortgages and asset management.The same kinds of tendency arelikely to occur in the rest of the Community as liberalisation of financial activities takes place.
Men ved siden af denne negative indvirkning på beskæftigelsen har de teknologiske fremskridt gjort det muligt at øge udbuddet af ydelser, der tilbydes kunderne, og at ned bringe omkostninger og sænke priserne.
Althoughincreased competitionwill bring with it increased pressurefor improvements in efficiencywhich will almost certainly lead toreductions in employment per unitof valueadded - it does not necess-arilyfollowthatthenumbersemployed in the sector are likely toincrease less rapidly than in thepast, still less to decline.
Alting tyder på, at disse faktorer i vidt omfang opvejer den negative indvirkning på beskæfti gelsen.
This will depend on whether the growth indemand for financial services whichwas strong in the 1980s continues,which in turn is likely to depend onthe overall rate of economic growth.
Hvis der er en tilstrækkelig stigning i efterspørgslen rent lokalt i de områder, hvor der ikke findes filialer, eller hvis deregulering eller andre institutionelle ændringer gør det berettiget at ekspandere i de områder, hvor der i forvejen er et behov, kan der blive tale om en betydelig stigning i an tallet af filialer — således som det var tilfældet i Portugal.
There are grounds for believirg,however, that the rationalisationprocess which seems to be underway will continu€, possibly at anincreasing pace, in the 1990s, äs theprotection in local markets affordedbythelegalandinstitutionalarrangementsisreduced and,ultimately, eliminated.
Den indenlandske beskæftigelse i alle disse banker steg støt i 1980'erne, mere eller mindre i takt med væk sten i banksektoren som helhed.
Forecasting employment trends insectors is fraught with uncertainties.
Der er dog tegn på, at der ikke blot bliver tale om et fald i stigningstakten for beskæftigelsen i 1990 og 1991, men i visse tilfælde ligefrem om et fald i antallet af beskæftigede i absolutte tal, især i 1991.
At the beginning of the 1980s,there were ostensibly sound reasonsfor believing that employment infinancial senrices would increase, atmost,byverylittleduringthedecade.
Men der er under ingen omstændigheder tale om et nyt fænomen, idet det be gyndte allerede i 1960'erne. Det anslås f.eks., at hvis alle bank
Those reasons are much thesame as those being adduced to support a similar view at present.
Det kom-
Now,
Fusioner og overtagelser er et af midlerne til enten at gøre det lette re at rationalisere, specielt hvis der er tale om banker i samme land,
At the same time, asrestrictions areremoved, semi-andnon-bankinstitutions(suchas buildingsocieties, Iife insurance companiesand other financial institutions)are increasingly expanding into as then, there is a dangerof leavingthe potential growth of demand outof account.
Kapitel 4 Beskæftigelsen i Servicesektoren: Forventninger om yderligere vækst resten af EF, efterhånden som de finansielle aktiviteter liberaliseres. res.
Chapter 4 Employment in Services : More Growth to Come
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe
Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa
Employment Developments in Central and Eastern Europe
I løbet af meget kort tid har man af viklet de gamle planøkonomiske sy stemer, og skabt det nødvendige lovgivningsmæssige og institutionelle grundlag, for indførelse af markedsøkonomi.
fnfuoduction vitably large-scale job losses andhigher unemployment, given thehigh level of company indebtednessandwidespreadover-manningwhich exists.
Mere omfattende økonomiske omstruktureringer er endnu ikke gennemført — det er nødvendigt, at flytte ressourcer fra gamle sektorer i tilbagegang til nye områder, for at kunne imødekomme efterspørgslen hos forbrugerne, indstille stærkt forurenende aktiviteter, rense miljøet og oprette rentable virksomheder, der kan konkurrere på verdensmarkederne. ne.
declining sectors into new areas tomeet consumer demand; to abandonpolluting activities and cleanup theenvironment; and to create enterprises which are profitable andwhich can compete on world markets.
Politiske udfordringer trolforanstaltninger og give markedskræfterne friere tøjler — og på den anden side, at undgå uacceptable stigninger i arbejdsløs heden og omfattende forringelse af de sociale vilkår.
Political and economic reform isproceeding at a rapid pace in mostparts of C ent ral and E as tern Europe.
Privatiseringen af statsvirksomhederne er et særligt problem. Etablering af et konkurrencepræget markedsmiljø, hvor urentable virksomheder tvinges til at lukke, er et centralt element i overgangen til markedsøkonomi, men det kan ikke undgå at medføre omfattende tab af ar bejdspladser og højere arbejdsløs hed, især på grund af den store gældsætning i virksomhederne og den udbredte overbemanding, der har været tale om.
In a short space of time, oldsystems of central planning havebeen dismantled and the legal andinstitutional foundations laid forthe development of market economies.
Disse problemer smitter også af på de omgivende regioner, herunder også EF.
These problems have repercussionson neighbouring regions, includingthe Community.
Økonomisk og politisk stabilitet i Central- og Østeuropa er lige så vigtig for udviklingen i Ve steuropa på lang sigt som for de central- og østeuropæiske lande selv.
Economic and political stability in Central and Eastern Europe is important for thelong-run development of Western Europe as well as for the East.
Oversigt
Outline
Den kraftige recession i Central- og Østeuropa indebærer problemer for regeringerne i regionen.
The scale of the recession in Centraland Eastern Europe poses problemsfor governments in the region. fthas weakened popular support forreform programmes which the governments are endeavouringto catrythrough, making it more difficult tocreate a viable market structure; ithas increased poverty and socialdeprivation; and it has reduced thefinance available to fund both economic and social programmes.
Den har svækket den brede folkelige opbakning bag de reformprogrammer, som regeringerne forsøger at gennemføre, og gør det vanskeligere at etablere en bæredygtig markedsstruktur.
output and employment in the shortterm - the complete replacement ofone economic systeffi, however inef-ficient,byanothercouldnotpossibly be achieved without transitional costs.
Den har skabt øget fattigdom og social forarmelse, og den har betydet, at der er langt færre midler til rådighed til at finansiere såvel økonomiske som sociale programmer.
The scale of the fall inoutput and employment which hasoccurred throughout the region hasbeen greater, however, than mostpeople in the countries concernedexpected, or were led to expect.Moreover, the effects have resultedmostly from reductions in internaland external demand rather than major shifts in activity.
Men det fald i produktion og beskæftigelse, der kunne registreres i hele regionen, har været større, end de fleste mennesker i de pågældende lande forventede eller havde fået stillet i udsigt.
This chapter examines developmentsin Central and Eastern Europe since the process of reformbegan, but focuses on changes inemployment, unemployment andreal incomes in 1991 - the first fullyear of reform in a number of countries.
Desuden skyldes virkningerne først og fremmest indskrænkninger i både indenlandsk og udenlandsk efterspørgsel og, ikke i så høj grad større ændringer i den økonomiske aktivitet.
It outlines the factors whichhave combined to cause recession,reviews the transition process sofar, describeslabour market developments and the measures taken tocombat rising unemployment andincreasing poverty, and considersthe prospects for output and em- ployment during L992.
Regeringerne forsøger at finde en skrøbelig balance mellem på den ene side, at presse på med reformprocessen — ved at ophæve kon
Governments are attempting tostrike a delicate balance betweer,on the one hand, pressing aheadwith the reform process - removingcontrols and giving freer rein tomarket forces - and, on the other,avoidingunacceptable risesinunemployment and extensive socialdeprivation.
I dette kapitel gennemgås udviklin gen i Central- og Østeuropa, siden reformprocessen blev indledt, og der fokuseres især på ændringer i beskæftigelsen, arbejdsløsheden og
Establishing a competitive market environment whereunprofitable firms are driven out ofbusiness is a key element in thetransition, yet the corollary is ine-
Kapitel 5 Beskæftigelsessituationen i Central- og Østeuropa
Chapter 5 Employment Developments in Central and Eastern Europe with the World Bank and insome cases the IMF.
• te forældet teknologi, og som i vidt omfang var overbemandet; følgen var, at der ganske vist ikke var nogen åben arbejdsløs hed, men arbejdskraftens produktivitet var meget lav, og beskæftigelsen var meget høj i forhold til produktionen; reformprocessen.
coincided with the collapse of the former Soviet Union and the shrinkage of its market which, forall countries (especially Bulgariaand Romania) was the principalsource of export earnings.
De viser også, at det er en meget langsigtet proces, at få etableret et bæredygtigt mønster, for den økonomiske udvikling og beskæftigelsen.
All Central and Eastern Europeaneconomies arerelativelyunder-developed intermsofeconomicstructure.
Samtidig har forskellige eksterne omstændigheder bidraget til at dæmpe forventningerne yderligere og forværre de problemer, som landene i forvejen havde at slås med.
Most still have largeagricultural sectors and, in terms ofthe income per head, even the mostprosperous parts are more comparable with the poorer regions ofthe Community than with the Community as a whole.
• efter en vedvarende og for holdsvis høj vækst i 1970'erne oplevede samtlige lande lav vækst i 1980'erne, især i årene umiddelbart forud for reformprocessens påbegyndelse; dette bidrog til at skabe de økonomi ske forudsætninger for reformerne, men det betød også, at der var forholdsvis lidt at falde tilbage på i tilfælde af tilbage gang i den økonomiske aktivitet; tet;
fixed by criteria which were asmuch social or administrativeas economic and which borelittle relationship to the underlyrng patterns of supply anddemand; as a result, except for Hungary where price controlswere less extensive, they werecharacterised by repressedinflation which manifested itself in shortages and queues,and by an inefficient deployment of labour including the misuse and under-developmentof specialistskills; skills; all, with the exception of Hungary and to some extent Poland, had virtually no marketsector, formal or informal, andtherefore had limited experience of how markets andcompetition - work;
Eksterne omstændigheder samtlige lande havde i vidt om fang tilsidesat alle miljøhensyn for at kunne maksimere produktionen, og der var alvorlige forureningsproblemer i flere områder;
Nevertheless, there are importantdifferences between the countries of Central and Eastern Europe in terms of their economicbase andtheir productive efficiency whichhave affected the extent to whichthey are able to securefinance from external sources (Bulgaria and Romania have been much less successful in this aspect than the otherthree countries).