natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne udvikling er imidlertid endnu ikke kommet til udtryk i Fællesskabets »grundlov«.
However, the changes have not been enshrined in the Treaties.
Rege­ringskonferencen om Den Politiske Union frembyder nu en oplagt lejlighed til at råde bod herpå, dvs. ændre Traktaten.
The Intergovernmental Conference on Political Union now offers the opportunity to make amends and write the new arrangements into the Treaty.
Den demokratiske legitimering og den parlamentariske kontrol med statslige instanser og dis­ses dispositionerer hjørnestenene i et moderne, demokratisk samfund.
Democratic endorsement and parliamentary control of State bodies and their decisions are the cornerstones of a modern free society.
Ganske vister Europa­Par­lamentets rolle, især efter det første direkte valg i 1979, blevet styrket betragteligt, men stadigvæk har det — til trods for en på dette område traditionelt stærkere sti II ing end på andre politiske områ­der— endnu ingen afgørende medbestemmelsesret ved fastlæggelsen af Fællesskabets indtægter og kun begrænsede muligheder for at øve indflydelse på udgifterne. Derfor har EF­Kommissionen som led i regeringskonferencen om Den Politiske Union fremlagt forslag med sigte på at moderni­sere Fællesskabets grundlæggende finansielle bestemmelser:
While it is true that the European Parliament has, in general, come to play a far bigger role, especially since the first direct elections in 1979, it has so far had no decisive say in determining Community revenue and only limited influence over expen­diture, even though its position in budget matters has traditionally been stronger than in other policy sectors.
— Ved fastlæggelsen af Fællesskabets indtægter skal Parlamentet have en vis medbestemmelses­ret.
(i) Parliament should have some say in determining Community revenue.
Denne ret bør imidlertid ikke være så vidtgående, at den kan ligestilles med en vetoret, da dette næppe ville kunne accepteres af medlemsstaterne.
However, this should not go so far as a right of veto, as this would hardly be acceptable to the Member States.
Medbestemmelsesretten tiltager i betydning i takt med, at Fællesskabets finansiering i fremtiden i højere grad sker via «egne intægter« og ikke via medlemsstaternes finansielle bidrag.
The impor­tance of having a share in decision­making becomes greater as real 'own resources' gradually oust Member States' financial contributions as the source of the Community's finances.
I denne sammenhæng bør der også tilvejebringes mulig­hed for, at medlemsstaterne — med enstemmighed — senere kan indføre en »fællesskabsskat«.
Provision should also be made for the Member States, acting unanimously, to introduce 'Community tax' some time in the future.
Disse instrumenter har i vid udstrækning vist deres værdi i praksis. De bør derfor på længere sigt indgå i de grundlæggende finansielle bestemmelser.
These instruments have proved highly successful in practice and should therefore become a permanent feature of the finance system.
Kun herigennem bliver det også muligt i fremtiden at undgå årlige bud­getkriser.
This is the only way of ensuring that we will continue to be spared annual budget disputes in future.
Deter imidlertid nødvendigt, at de detailbestemmelser, der skal udarbejdes i 1992, fører til større juridisk klarhed og øget fleksibilitet, så det bliver lettere at reagere hurtigt på nye udfor­dringer.
However, when the detailed rules are laid down — all being well, in 1992 — some points will need to be clarified and greater flexibility introduced to allow quick reactions to new challenges.
— Hvis en stram budgetdisciplin på grundlag af den mellemfristede finansplanlægning bliver en del af de grundlæggende finansielle bestemmelser, kan Europa­Parlamentet få det sidste ord over det årlige budget i form af en afgørelse.
(iii) If strict budgetary discipline based on medium­term financial planning is made a fixture of the finance system, Parliament could be given the final say on the annual budget.
Detteeren selvfølgelighed for nationale parlamenter.
For national par­liaments this is a matter of course.
Med­lemsstaterne behøver så nemlig ikke længere at frygte, at Parlamentet vilkårligt sprænger ram­merne for de til rådighed stående egne indtægter eller undlader at finansiere upopulære udgifter.
Member States would then no longer need to fear that Parliament might take arbitrary decisions that exceed the own resources available or omit to finance unpopu­lar items of expenditure.
Samtidig kan budgetproceduren gøres tidsmæssigt strammere og indholdsmæssigt enklere.
At the same time the budgetary procedure could be shortened and sim­plified.
De foreslåede nye grundlæggende finansielle bestemmelser vil skabe en ny balance mellem detre EF­institutioner, Rådet (medlemsstaterne), Parlamentetog Kommissionen.
The new finance system proposed would produce a new balance between the three Commu­nity institutions — the Council (Member States), Parliament and the Commission.
Det centrale ele­ment i denne nye balance er den mellemfristede finansplan lægning, som alle tre institutioner efter planen skal have indflydelse på.
This new balance would hinge on the medium­term financial planning, for which it is intended that all three institutions should have a share in the decision­making.
Mens Rådet i den første del af beslutningsprocessen har størst inf ly­delse på de egne indtægter, får Parlamentet størst indflydelse på den senere fase af den årlige budgetprocedure.
While the Council is dominant at the first stage when the decision is taken on own resources, Parliament is given the more powerful role in the subsequent stage — the annual budgetary procedure.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 11. juni 1991.
The text of this issue was completed on 11 June 1991.
■ EF-landene mod »snavsede« penge af »priskrigen« og de fantastiske tilbudspriser efter Golfkrigen.
■ The Twelve against 'dirty' money prices, as happened in the United States in the 1980s.
Den nye lovgivning vil foreksempel rammebilletpriser, der ligger langt under kostprisen, ydelse af særlige fordele til regelmæssige kunder eller en meget kraftig forøgelse af flyvningerne på en be­stemt rute.
The new Regulation could be invoked against the introduction of fares which are well below operating costs, the grantof special advantages to regular customers or a sharp increase in the number of flights on a given route.
Narkotikasmuglere, terrorister og organiserede storkriminelle vi I ikke kunne benytte sig af det åbne europæiske økonomiske område til lettere at få »hvidvasket« deres kriminelle indtægter.
Drug traffickers, terrorists and the heads of organized crime will no longer be able to use the border­free European financial area to launder their ill­gotten gains easily.
Efter et nyt direktiv, der blev vedtaget i Ministerrådet den 10. juni 1991, skal banker og andre pengeinstitutter samt livsforsikrings­selskaber identificere kunder, der anbringer pengebeløb over 15 000 ECU (1 ECU = ca. 7,9 DKR) anonymt eller med angivelse af en suspekt identitet.
According to a Directive ('European law') adopted by the EC Council of Ministers on 10 June, banks and other financial institutions, including life­insu­rance companies, will have to ask customers to identify themsel­ves who try and deposit sums above ECU 15 000 (ECU 1 = UK £ 0.70 or IR £ 0.77) either anonymously or use an identity which appears suspect.
Efter direktivet skal de nævnte institutioner også samarbejde med politiets afdelinger for bekæmpelse af »pengevask«.
Under the Directive, the organizations in ques­tion must collaborate with police departments engaged in the fight against money laundering.
Direktivet træder i kraft den 1. januar 1993 samtidig med de andre europæiske retsakter, der fuldender det finansielle EF.
The Directive will come into force on 1 January 1993, at the same time as the remaining pieces of European legislation needed to complete the European finan­cial area.
Desuden har medlemslandene forpligtet sigtil pr. samme dato at gennemføre national lovgivning med strafansvar for overtræ­delser.
The Twelve also undertook to introduce national legisla­tion on that date, imposing penalties.
»X­batterier varer længere end Y­batterier«, eller »Bil A har en bedre benzinøkonomi end bil B«.
Comparative advertising — claims by manufacturers that one washing powder 'washes whiter' than another, or that car A uses less petrol than car Β — is at present legal in five European Com­munity countries: the United Kingdom, Denmark, Ireland, Portu­gal and Spain, and should shortly become so in France.
Sådanne sammenlignende re­klameudsagn, hvori andre mærker nævnes ved navn, er allerede lovlige i fem EF­lande, nemlig Danmark, Spanien, Irland, Portu­gal og Storbritannien — og de vil snart også blive legaliseret i Frankrig. EF­Kommissionen forelagde den 22. maj 1991 forslag for Ministerrådet om, at sammenlignende reklame skulle ti Ilades i hele EF pr. 31. december 1992, idet man ændrede på lovgivnin­gen om vildledende reklame.
The Euro­pean Commission proposed to the Twelve on 22 May to authorize comparative advertising throughout the Community from the beginning of 1993, through changes to the 'European law' on mis­leading advertising.
Den nye lovgivning skal kun tolerere sammenligninger, der går på objektive og verificerbare karakteristika ved produktet, og reklame, der er vildledende eller skaber risiko for sammenblanding af mærker, skal være forbudt.
It would ban advertising which was misleading or likely to create confusion between brands.
# Betalinger over grænserne en jungle
# The transborder payments jungle
Allerede fra 1. januar 1992, d.v.s. et år før det indre marked skal stå færdigt, vil naturgassen lettere kunne købes og sælges over grænserne, end det er tilfældet nu.
It will be easier to transport natural gas from one European Com­munity country to another after 1 January 1992, which is a year in advance of the date set for the completion of the single market.
Ministerrådet vedtog den 31. maj 1991 et EF­direktiv, der supplerer beslutningen om liberalise­ring på el­området af 29. oktober 1990.
The EC Council of Ministers adopted a Directive ('European law') on 31 May which rounds off the liberalization decided on 29 October 1990 in the case of electricity.
Det nye direktiv om natur­gas svarer i store træk til el­lovgivningen, der har været gældende frai, juli 1991 (se Perspektiv 92 nr. 10/1990).
The new gas Directive is along the same lines as the electricity Directive, in force since 1 July (see 7argef '92, No 10/1990) As a result, the bodies responsi­ble for the large national networks for the transport of natural gas will have to inform the European Commission of all orders recei­ved by them for the transport of gas over their territory.
Således skal de orga­ner, der bestyrer de store nationale naturgasnet, give meddelelse til EF­Kommissionen om alle ansøgninger om transport af gas på deres territorium; hvis der så efter et års forløb ikke er indgået nogen transportkontrakter, kan de berørte organer meddele Kom­missionen grunden til blokeringen; herefter nedsætter Kommis­sionen så et mæglingsorgan, som den selv leder. De nationale organers bestemmelser for gastransit må ikke indeholde nogen diskriminering eller urimelig restriktion.
At the end of a year, if no such contract has been concluded, the bodies inte­rested can inform the Commission of the reasons for it. The latter will then set up a conciliatory body, to be presided by it.
Trådløs telekommunikation EF i løbet af 1992
■ European cordless telephones for 1992
At betale noget i et andet EF­land koster dyrt, ligegyldigt hvilket betalingsmiddel der vælges — kontant, betalingskort, euro­cheque, rejsecheck eller giroanvisning.
Making a payment to someone living in another European Com­munity country is an expensive business, regardless of whether payment is made in cash, international cards, Eurocheques, tra­vellers' cheques or girocheques.
Desuden er det fantastisk svært at sammenligne kurser og vekselgebyrer for at finde frem til den fordelagtigste metode, for banker og andre betalingsorganer giver ikke kunderne de dertil nødvendige oplysninger.
What is more, it is very difficult to choose the best exchange rate for the purpose, given that banks and other financial bodies do not provide all the information the customer needs.
Det er hovedkonklusionerne i en rapport, som EF­Kommissionen har bedtBEUC, Kontoret for de Europæiske Forbrugerorganisationer, om at udarbejde for sig.
These are the main findings of a report drawn up by the Brussels­based European Consumers' Organization (ECO) for the European Commission and published on 6 June.
Rapporten blev offentliggjort den 6. juni 1991.
The ECO wants exchange rates to be displayed, inclusive of the bank's com­missions.
BEUC kræver, at vekselkursen anføres inklusive gebyr, og at kontrakter, der underskrives af kunder med internationale betalingskort (VISA, Eurocard/Mastercard, Amercian Express, Diners Club), anfører, efter hvilke kriterier vekselkurs og ­gebyr beregnes.
It also wants the contracts signed by holders of interna­tional cards (VISA, Eurocard/Mastercard, American Express, Diners Club) to indicate the criteria used in calculating exchange rates and commissions.
EF­Kommissæren med ansvaret for forbrugerbeskyt­telse, Karel Van Miert, har for sin del bedt et ekspertudvalg om at forelægge konkrete løsningsforslag — til brug mens vi venter på den fælles valuta.
The European Commissioner responsi­ble for consumer protection, Karel Van Miert, has asked a com­mittee of specialists to put forward concrete solutions — pending the arrival of a European currency.
»1992« FRA BESLUTNING TIL FORVALTNING
1992: FROM DECISION TO MANAGEMENT
I løbet af 1992 vi I man kunne telefonere og sende data elektronisk med trådløse apparater fra den ene ende af EF til den anden.
During the course of 1992 it will be possible to telephone and transmit data electronically, from oneendof the European Com­munity to the other, using cordless telecommunications equip­ment, including telephones.
Desuden vil der bl ¡vesti I let »telepoints« ti IEF­borgernes rådighed på offentlige steder; her vil man kunne kommunikere pr. compu­ter med kolleger, kunder eller privatforbindelser i hele EF.
What is more, thanks to the telepoint services available in public places, you will be able to communi­cate by computer with your colleagues, customers or individuals throughout the Community.
Minis­terrådet vedtog den 3. juni 1991 to lovtekster, som muliggør denne udvikling: dels et direktiv, der bestemmer, at visse frekven­ser — de samme i hele EF — skal være forbeholdt den trådløse telekommunikationstjeneste, dels en henstilling uden retskraft, hvori EF's offentlige administrationer, industri og telekommunika­tionsvæsener opfordres til at vedtage en europæisk teknisk stan­dard allerede i 1992.
One is a Direc­tive ('European law'), which will make available common frequen­cies for cordless communication. The other is a recommendation which, while it does not have force of law, calls on EC governments, telecommunications administrations and industry to adopt a Euro­pean telecommunications standard as from 1992.
Denne standard, som Det Europæiske Tele­kommunikationsinsiitut arbejder på, skal være klar til udgangen af 1991.
The European Telecommunications Standards Institute (ETSI) is working on this standard, which should be ready by the end of this year.
Der er dog sta­digvæk problemsektorer som skatteområdet, den frie bevægelighed for personer, transport og selskabsret.
However, pro­blem sectors remain, such as taxation, the free movement of persons, transport and company law.
Endvidere overføres EF­lovgiv­ningen ikke til national lovgivning med samme punktlighed i alle EF­landene, selv om visse lande — navnlig Frankrig og Grækenland — har gjort gode fremskridt i år.
In addition, the European Directives ('laws') are not being transposed into national law with the same speed in all the Member States, even if some of them, France and Greece in particular, have done much better this year.
EF­gennemsnittet lå på over 72% over­førte lovforanstaltninger pr. 31. maj 1991 mod kun 67% i december 1990. Danmark er med ca. 90% gennemført lovgivning i spidsen, foran Frankrig (85%), Storbritannien, Portugal og Tyskland (omkring 80%) og Belgien (ca. 75%), hernæst kommer Grækenland, Holland og Spanien, som har gennemført over 70%, så Luxembourg, der lig­ger lidt lavere, Irland (godt 60%) og endelig Italien (under 45%).
The Commu­nity average was more than 72 %, up to 31 May, as compared to 67 % last December.
Her mindre end halvandet år fordet indre marked skal stå færdigt, består Kommissionens rolle ikke så meget i at forelægge forslag som i at sikre, at de overføres til national lov, at oplære de nationale adminis­trationer og etablere et samarbejde med dem.
With just 18 months to go to the completion of the single market, the European Commission's role is not so much one of pro­posing draft legislation as ofseeing to it that legislation already adop­ted is written into the national laws of the Member States, that natio­nal administrations develop a European outlook and that they coo­perate with each other and with the Commission.
Luftfartsselskaberne i EF vil ikke ustraffet kunne benytte sig af det store luftfartsmarked til at eliminere konkurrenterne gennem illoyal praksis.
Airlines flying the European Community's skies will not be able to take advantage of the single market to eliminate their competi­tors through unfair competition with impunity.
Siden 18. maj 1991 har EF­Kommissionen haft befø­jelse til hurtigt at standse sådanne former for praksis, når den har bevis for, at der er tale om overtrædelse af konkurrencereglerne, og at dette truer et andet luftfartsselskab på dets eksistens.
Since 18 May the European Commission has the power to put a rapid end to such practices, when it has proof that they are contrary to Community competition rules and can put at risk the very existence of an air­line.
Minis­terrådet har således styrket Kommissionens muligheder for at gribe ind med vedtagelsen af en forordning (14. maj 1991), der indeholder foreløbige foranstaltninger, som kan anvendes i mak­simalt ni måneder.
The EC Council of Ministers strengthened the Commission's means of action in this field on 14 May by adopting a regulation ('European law'), under which the latter can take provisional measures applicable for a maximum period of nine months.
Kommissionen og Minsterrådet ønsker at undgå, at luftfartsselskaberne benytter sig af den liberalisering af luftfarten, som blev besluttet i 1987 og 1990, til at kapre markeds­andele og dernæst hæve priserne, som det skete i USA i 1980'erne. Denne beslutning er yderligere blevet underbygget
The Commission and Council want to prevent airlines from taking advantage of the liberalization of air transport, which was deci­ded on in 1987 and 1990, to first capture the marketand then raise
Meningsmåling: »ja« til unionen i ti af tolv EF-lande
# A European majority for a European union
EF-Kommissæren med ansvar for konkurrence og finansielle tjenesteydel­ser, Sir Leon Brittan, bad den 5. juni 1991 EF-landenes nationale banksam­menslutninger om oplysninger med hensyn til rentefastsættelsen.
Sir Leon Brittan, the European Commissioner for competition and financial services, asked the national banking associations in all 12 European Community countries on 5 June for information on the setting of interest rates.
Det drejer sig om at finde ud af, om bankerne laver aftaler om at holde renten på et kunstigt højt niveau, hvilket ville være i modstrid med konkurrence­reglerne.
He wants to find out if banks have an understanding to keep interest rates at artificially high levels, as such a practice would be contrary to the Community's competition rules.
Handelskammeret for Tours og Indre-et-Loire (det vestlige Central­frankrig) oprettede i maj 1991 et repræsentations- og promotionscenter i Bruxelles.
The Chamber of Commerce of Tours and Indre-et-Loire (in France) set up its own office in Brussels in May.
Centret hedder »Axeurope« og skal være en slags »ambassade« for virksomheder og kommuner i den pågældende region og repræsen­tere dem over for EF-institutionerne.
Baptized 'Axeurope', the office will promote the region and act as an 'embassy' to the European institutions for its businesses and district councils.
Hvis der var blevet afholdt en folkeafstemning om temaet »en europæisk union« mellem den 22. og den 29. maj 1991 i alle tolv EF-lande, ville EF-borgerne have stemt »ja« alle vegne undtagen i Storbritannien og Danmark.
Had a referendum on European union been held in the 12 European Community countries between 22 and 29 May, there would have been a majority in favour of it in every EC country except Britain and Denmark.
Det afslører en Eurobarometer­måling (Flash nr. 5), hvis resultater blev offentliggjort i begyndel­sen af juni 1991.1 EF som helhed får Den Økonomiske Union med fælles europæisk valuta 63% ja-stemmer, Den Politiske Union med en fælles udenrigspolitik 59% ja-stemmer, med fælles for­svar 73% ja-stemmer og med øgede beføjelser til Europa-Parla­mentet 63% ja-stemmer.
This is the main finding of a Community-wide Eurobarometer flash poll (No 5), whose results were published early in June. In the Community as a whole, 63 % of those polled were in favour of monetary union and a single currency; 59% wanted political union, with a common foreign policy; 73% common defence and 63 % greater powers for the European Parliament.
Danmark er det eneste land, hvor de adspurgte afviser alle fire unionsformer; briterne sagde med 67% »ja« til et fælles forsvar og »nej« til hele resten; i de ti øvrige EF-lande får de fire unionselementer derimod et flertal af ja-stemmer.
Denmark was the only country in which those polled rejected all four forms of union. In Britain, 67 % supported common defence but were opposed to everything else.
Spørgsmålene om Den Monetære og Den Politiske Union er genstand forto regeringskonferencer, der blev indledt i december 1990; disse konferencer skal udarbejde en reform af Rom-Trakta­ten, EF's »forfatning«.
In the other 10 countries, there was a majority in favour of all four elements of union. Political and monetary union, the subjects of two of the questions, are being dealt with by the 12 Member States in two intergovernmental conferences, launched last December.
# Europæiske tal om »grøn« lovgivning
# European statistics for 'green laws'
Den svenske og den finske valuta er fra nu af knyttet til EF's mone­tære enhed, ecuen.
The Swedish and Finish currencies have been pegged to the ecu, the European Community's monetary unit.
Den svenske regering besluttede den 17. maj 1991, at man fra 20. maj 1991 ville holde den svenske krone inden for en snæver udsvingsmargin i forhold til ecuen. Regeringen i Helsinki foreslog den 3. juni 1991 det finske parlament at ind­føre en lignende foranstaltning for den finske mark, med en ud­svingsmargin på 3% over for ecuen.
The Swedish Government decided on 17 May that the krona (KR) will have a narrow fluctuation margin of 1.5 % around a central rate of KR 7.40054 to the ecu from 20 May.
De to nordiske lande slutter sig hermed til Norge, hvis krone har været bundet ti I ecuen siden oktober 1990, og til Østrig, hvis schilling de facto er knyttet til Dmarken — den stækeste af valutaerne, som ecuen er sammensat af.
These two Nordic currencies were preceded by the Norwegian krone, which has been linked to the ecu since last October. The Austrian schilling is tied in practice to the German mark, the strongest of the currencies which make up the ecu.
► Tokyo for et åbent marked ... i Europa
► Tokyo for an open market... in Europe
De mange miljøstandarder i den nye indre markedslovgivning kræver med henblik på både udarbejdelse og gennemførelse et solidt videnskabeligt grundlag samt talværdier, der uden proble­mer kan sammenlignes i EF-landene.
The numerous ecological standards contained in the European Community's single market legislation require, as regards both drafting and implementation, a solid scientific basis as well as strictly comparable statistics for all 12 EC countries.