natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Først og fremmest vil man regelmæssigt offent­liggøre udbud for forskningsprogrammer— hver tredje måned til fast dato — således at man undgår, det kommer bag på SMV.
Mr Ruberti wants all tenders for research programmes to be pub­lished at regular intervals — on a fixed date, every three months — so that SMEs are not taken by surprise.
Dernæst vil man forenkle dokumenterne ti I udbudsproceduren og dele denne op i to faser.
He also wants tender docu­ments to be simplified and the procedure divided into two stages.
I første fase vil kandidaterne skulle levere videnskabelige, tekniske og finansielle oplysni nger om deres projekt, og Kommissio­nen vil kun anmode om yderligere oplysninger i anden fase, hvis budet er blevet bedømt positivt i første omgang.
During the first stage, candidates will be required to provide scientific, technical and financial information regard ing their pro­ject; the European Commission will only ask for additional infor­mation during the second stage, if the project has been favourably received to begin with.
Endelig for det tredje: I forbindelse med hvert udbud vil en tredjedel af de eksperter, der skal foretage projektudvælgelse, blive udskiftet.
Mr Ruberti's third and final idea is that with each fresh call for tenders, one third of the experts entrusted with the task of selecting projects will be replaced.
Disse initiativer vil sætte tempoet i proceduren i vejret og give SMV bedre muligheder for at få overblik.
These meas­ures will speed up the process and enable SMEs to have a better idea of it.
Det er meningen, de skal træde i kraft snarest.
They should take effect very quickly.
Indholdet af denne publikation gengiver ikke nødvendigvis Fællesskabets institutioners officielle meninger. Eftertryk tilladt.
The contents of this publication do not necessarily reflect the official views of the institutions of the ι Reproduction authorized with reference to the source.
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Generaldirektoratet Av­sektoren, Information, Kommunikation og Kultur — Generaldirektoratet Erhvervspolitik, Handel Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger, Rue de la Loi 200, B­1049 Bruxelles
Commission of the European Communities Directorate­General for Audiovisual, Information, Communication and Culture and Directorate­General for Enterprise Policy, Distributive Trades, Tourism and Cooperatives, Rue de la Loi 200 — B­1049 Brussels
K0NTORET F0R DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABERS OFFICIELLE PUBLIKATIONER
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Generaldirektoratet Av­sektoren, Information, Kommunikation og Kultu
COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
Hvordan skaber vi et nyt økonomisk opsving i Europa?
Guidelines for economic renewal in Europe
Ligesom i begyndelsen af 80'erne er Europa i dag præget af massearbejdsløshed.
The European Community is hit by massive unemployment, as in the early 1980s.
Den rammer mere end 17 millioner mennesker.
More than 17 million people are affected.
Desuden er 16 ud af 100 arbejdsløse under 25 år, og 45 ud af 1 000 arbejdsløse har været ledige i mere end et år.
What is more, 16 out of 100 unemployed people are under 25 years of age, while 45 out of 1 000 have been unemployed for more than a year.
Europa må derfor prioritere det over alt andet at skabe økonomisk eller samfundsmæssigt nyttige arbejdspladser.
Europe must give top priority to creating economically and socially useful jobs.
For igen at nå op på den fart, der karakteriserede årene 1985­1990 må vi fastholde kursen mod Den Økonomiske og Monetære Union.
It will be necessary to stay on course for Economic and Monetary Union (EMU) in order to recover the drive which marked the years 1985­90.
En fælles valuta vil konsolidere det indre marked, gøre det mere attraktivt at investere og generelt fremme den opsparing, som er nødvendig for at kunne finansiere de store infrastrukturprojekter.
A single currency will consolidate the single market, make investment more attractive and stimulate the savings needed to finance major infrastructure projects.
For at opnå dette må vi på ny skabe konvergens, udnytte det indre marked bedst muligt og bringe den europæiske integration i samklang med borgernes ønsker ved at pege på de fordele, Fællesskabets udvikling kan forventes at bringe.
To this end, it is necessary to get back on the road to convergence, make the single market productive and reconcile the building of Europe and the aspirations of ordinary people, by pointing out the benefits to be gained from developing the Community.
Et åbent Fællesskab, som er solidarisk med resten af verden, skal fortsat arbejde for en hurtig afslutning på Uruguay­Runden ved indgåelse af en afbalanceret aftale, som kan føre til, atderopret­tes en verdensomspændende handelsorganisation.
A Community which is open to the world and in solidarity with it must keep up its efforts to bring the Uruguay Round to a swift conclusion, with a balanced agreement which leads to the creation of a world trade organization.
Denne skal i sine aktiviteter tage hensyn til navnlig valutaudviklingen, udgifterne til miljøpolitikken og det sociale fremskridt.
This body will have to base its action, in particular, on currency movements, the cost of environmental protection and social progress.
Med hensyn til de ressourcer, vi afsætter til forskning og udvikling samt innovation, bør vi som mål sætte os 3% af bruttonationalindkomsten (i øjeblikket 2%).
As regards research, development and innovation, we must aim to devote 3% of gross national product (GNP) to it, as against 2% at present.
Der bør på europæisk plan etable­res nogle rammer for samarbejde mellem vore virksomheder, for derved at skabe innovation og tilpasse produktionsprocessen.
We must set up, at the European level, frameworks for cooperation between businesses to help them harness innovation and adapt production processes.
Ved at muliggøre hurtigere og billigere transport af personer, varer og tjenesteydelser gøres den europæiske industri mere konkurrencedygtig.
By making it easier and cheaper for people, goods and services to move around, we will increase the competitiveness of the European economy.
Effektive net af transport­ og telekommunika­ tionsinfrastrukturer vil udgøre et uvurderligt bidrag til egnsudviklingen i Fællesskabet og til den økonomiske og sociale samhørighed.
Efficient networks of transport and telecommunica­tions infrastructure will be of great value for regional planning and economic and social cohesion.
Der bør opstilles en tiårig målsætning for stimulering af de europæiske erhvervssektorer, som er inddraget i planlægningen og udførelsen af disse infrastruktu­rer: 30 milliarder ECU om året vil være et realistisk minimum.
We must give ourselves 10 years in which to stimulate the European industries involved in the design and construction of this infrastructure, for which an annual expenditure of ECU 30 billion represents a realistic minimum target.
Den teknologiske revolution som er begyndt, vil føre til en decentral økonomi baseret på en velud­dannet arbejdskraft og en vifte af små og mellemstore virksomheder, som samarbejder indbyrdes.
The new technological revolution will lead to a decentralized economy, with a properly trained work­force and an abundance of small and medium­sized businesses, all cooperating with one another.
Med henblik herpå må der i Europa skabes et net af »europæiske informationsinfrastrukturer«, som skal tilføre fremtidens økonomi ny styrke og stimulere vore informationsvirksomheder (tele­kommunikation, edb, optiske fibre osv.), ved at der over en årrække stilles store beløb i udsigt.
To this end we need to create 'European information infrastructures', the real bloodstream of the econ­omy of the future and the means of stimulating the information, telecommunications and optical fibre industries, with the prospect of abundant supply over a number of years.
Til en begyndelse skal der investeres 5 milliarder ECU og derefter årligt mellem 5 og 8 milliarder ECU.
An initial investment of ECU 5 billion is required, to be followed by an annual ECU 5 to 8 billion programme.
Med henblik på disse nye fagområder bør der oprettes europæiske uddannelsesnet, og brugen af distancearbejde må fremmes.
For these new trades and professions it will be necessary to set up European training courses and encourage distance work­ing by computer.
En omfattende tilpasning af uddannelsessystemerne er nødvendig.
Profound changes in our educational systems are necessary.
Teoretisk og praktisk viden skal kunne kombineres, og det enkelte menneskes evne til at handle selvstændigt og tænke nyskabende må udvikles.
It is essential to combine knowledge with know­how and develop each individual's creativity and initiative.
Livslang uddannelse må gøres til en menneskeret (alle unge skal have en uddannelsescheck, som åbner mulighed for deltagelse i uddannelsesforløb eller efter­udannelse).
The right of each person to lifelong training would enable all young people to acquire, by means of training vouchers, initial educa­tion and/or training later on.
Vi bør følge en ny udviklingsmodel.
We must move towards a new model of development.
Større miljøbevidsthed vil skabe nye arbejdspladser.
Taking account of the environment will create new jobs.
Ved beskatning af knappe naturressourcer kan det undgås at beskatte arbejdskraften for meget. Herved bliver europæisk økonomi mere konkurrencedygtig.
Taxing scarce natural resources will make it possible to reduce excessive taxes on labour, thus enhancing Europe's economic competitiveness.
Den nye produktivitetsforbedring skal tjene til at højne livskvaliteten og skabe nye arbejdspladser.
Fresh productivity increases must be used to improve the quality of life and create new jobs.
Arbejdsmarkedspolitikken skal gøres mere aktiv.
More active policies towards the labour market will be required.
Alle, der melder sig på arbejdsmarkedet, bør kunne tilbydes et job, beskæftigelse eller en brugbar uddannelse.
Priority must be given to providing every newcomerto the labour market with a job, activity or useful training.
Det drejer sig ikke om at forhale den teknologiske og økonomiske udvikling, men om at foregribe og forberede den.
It is not a question of holding back technological and economic change, but rather of anticipating it and dealing with it in good time.
Desuden bør arbejdsformidlingerne forbedres, således at alle ledige sikres effektiv hjælp til jobsøgning.
Finally, the quality and the number of job agencies must be increased, soas to provide effective help to every jobless person.
Det er de store linjer i den plan, jeg forelagde for Det Euro­pæiske Råd i København.
These, in broad outline, are the guidelines that I presented to the European Council in Copenhagen.
De bør føre til udarbejdelse af en strategi på mellemlang sigt til skabelse af det økonomiske genopsving i
They must lead to the preparation of a medium­term strategy for Europe's economic renewal.
Redaktionen af dette nummer er afsluttet den 12. ¡uli 1993.
The text of this issue was completed on 12 July 1993.
Ministerrådet nåede den 3. juli 1993 til enighed om de regler der skal gælde i perioden 1994 til 1999 for støtten fra EF's kasse til udligning af de regionale og sociale uligheder i Fæl­lesskabet. Denne støtte kommer fra Regionalfonden, Social­fonden og Landbrugsfonden, hvortil kommer en særlig kasse til fiskeriet.
A directive adopted by EC ministers on 1 June, after more than two years of debate, provides for: a working week of 48 hours maximum on average, including overtime; a night shift limit­ed to 8 hours without a break on average; a daily unbroken rest period of 11 hours at least and a weekly rest period of 24 hours at least, without interruption and, finally, four weeks of paid holiday each year.
I december 1992 fastsatte Edinburgh­topmødet denne støtte til 141 milliarder ECU i alt (1 ECU = ca. 7,50 kr).
However, it will require nearly all EC countries to modify at least one feature of their existing legislation.
Højeste prioritet har udviklingen af de dårligst stillede regio­ner og bekæmpelsen af arbejdsløsheden.
EC ministers reached an agreement on 3 July on the ground rules to be applied, in the period from 1994 to 1999, to the sums made available by the Community to reduce regional and social disparities between the Member States.
Ministerrådet har vedtaget seks forordninger, der etablerer den nye støtteord­ning — de nugældende retsakter udløber nemlig den 31. december 1993.
These resources are provided by the EC's regional, social and agricultural Funds, to which a fisheries Fund will be added.
Den endelige vedtagelse skulle forventeligt finde sted i anden halvdel af juli, efter en sidste behandling i Europa­Parlamentet.
Last December, the Edinburgh Summit fixed the financial resources to be made available at ECU 141 billion inali (ECU 1 = UK £0.77 or IR £0.80).
Dette direktiv, som skal til en behandling mere i Europa­Parlamentet, udgør ikke nogen revolution, så meget mere som Storbritannien har fået ret til at overskride de 48 ugentlige arbejdstimer, når lønmodtagerne selv har valgt det.
The Twelve adopted six regulations ('Eu­ropean laws') setting up the new system of aid; the 'laws' presently in force expire on 31 December 1993.
Dog vil direktivet kræve, at næsten alle EF­landene ændrer mindst ét aspekt i deres lovgivning.
It is expected they will be definitively adopted in the second half of July, af­ter a final examination by the European Parliament.
■ EF­afdeling for narkotikabekæmpelse
■ Single market in beauty products
Med henblik på en effektiv bekæmpelse af narkotikasalget på det indre marked besluttede EF's indenrigs­og justitsministre den 2. juni 1993 at oprette en »narko­afdeling«, som skal træde i funktion, så snart man har besluttet, hvor den skal have hjemsted.
In order to fight drug traffickers effectively in the single Euro­pean market, EC Home and Justice Ministers decided on 2 June to set up a 'drugs unit', to become operational as soon as the Twelve have found it a home.
Denne narkotikabekæmpelsesafdelingskal mulig­gøre en systematisk informationsudveksling mellem de natio­nale politikorps om handelen med narkotika.
The unit will enable police in the 12 EC countries to exchange systematically infor­mation on the drugs trade.
Afdelingen vil være det første element i Europol, det fremtidige permanente organ for politisamarbejde i Fællesskabet.
It will be the first element of Euro­pol, the permanent body for cooperation among police throughout the Community.
De sidste barrierer for den frie bevægelighed for kosmetik i EF vil forsvindeden 14. juni 1995. Det er nemlig ikrafttrædelses­datoen for et direktiv, som Ministerrådet vedtog den 14. juni 1993, efter hvilket producenten på emballagen skal beskrive anvendelsen af produktet samt deklarere ingredienserne.
The remaining obstacles to the free movement of beauty products will disappear on 14 June 1995, when a directive adopted by EC ministers on 14 June will come into effect, re­quiring manufacturers to indicate the ingredients on the packaging.
Disse for forbrugeren meget nyttige oplysninger vil blive udtrykt på »europæisk« takket være en fælles nomenklatur, som EF­landene skal udarbejde sammen.
This information, of importance to consumers, will be presented in 'European terminology', thanks to a com­mon nomenclature to be drawn up by the Twelve.
Direktivet gør det i øvrigt obligatorisk for producenterne og for importører af kos­metiske artikler fra tredjelande at udarbejde en dokumenta­tion for deres produkters effektivitet efter europæiske krite­rier; det vil lette kontrollen for de nationale myndigheder.
The direc­tive also lays down the criteria for the information which manufacturers, as well as importers of beauty products from non­EC countries, must keep available for the supervisory authorities, covering, in particular, the quality, efficacy and safety of their products.
Desuden indeholder direktivet forbud, gældende fra den 1. januar 1998, mod markedsføring af kosmetiske produkter, hvis ingredienser er testet på dyr.
The directive also bans, as from 1 January 1998, the marketing of products whose ingredients have been tested on animals.
■ Miljømærkning af grønne produkter
■ Encouraging companies to go 'green'
For at »genskabe tilliden« hurtigt, besluttede EF's stats­ og regerings­chefer på topmødet i København den 21. og 22. juni 1993 at tilføje 3 milliarder ECU til de 5 milliarder ECU, som var afsattil den låneme­kanisme, der blev oprettet på topmødet i Edinburgh i december 1992.
In order 'to restore confidence' in the short run, the EC Heads of State or Government, meeting in Copenhagen on 21 and 22 June, added ECU 3000 million to the ECU 5000 million temporary facility agreed in Edinburgh last December.
Det er Den Europæiske Investeringsbank, som skal stå for udlånet af dette beløb, hvoraf to milliarder er beregnet til store trans­port­, energi­og kommunikationsanlæg, ogen milliard er reserveret til små og mellemstore virksomheder.
The European Investment Bank (EIB) has been entrusted with the task oflendingthis sum, ECU 2000 million of which will be for trans­European transport, energy and telecommunications networks, and ECU 1 000 million for small and medium­sized enterprises (SMEs).
For sidstnævnte besluttede toplederne også rentestøtte i forbindelse med oprettelse af nye arbejdspladser på op til 3 procentpoints over fem år.
SMEs are also likely to benefit from interest­rate subsidies, to a maximum of 3 percentage points over five years, linked to job creation.
Endelig er det planen, at Fællesskabet frem til 1995 skal låne medlemsstaterne en del af de beløb, de skal modtage i form af regional­ og social støtte frem til 1999.
Finally, they envisage lending by the Community to Member States, between now and 1995, of a part of the sums they must receive in the form of regional and social aid until 1999.
På mellemlangt sigt har medlemslandene bedt Kom­missionen om inden december 1993 at foreslå en strategi »til fremme af vækst, konkurrencedygtighed og beskæftigelse«. Denne skal være emnet for en hvidbog (se side 1).
The Twelve have asked the European Commission to present to them before December a White Paper on a medium­term strategy for growth, competitiveness and employment (see page 1).
■ Fælles regler for medicinsk udstyr
■ Common rules for medical devices
Virksomheder, der ønsker at beskytte miljøet — og at blive kendt for det — får to muligheder foræret.
Companies which want to protect the environment, and to let the fact be known, have two good reasons for so doing.
Ministerrådet ved­tog nemlig den 29. juni 1993 en forordning, som etablerer et fakultativt miljøkontrolsystem i virksomheden, kaldet »eco audit«.
Firstly, EC ministers adopted on 29 June a regulation allowing volun­tary participation by manufacturing companies in a Commu­nity ecomanagement and audit scheme.
For at kunne deltage, skal virksomhederne forpligte sig til at tage øgede miljøhensyn i deres aktiviteter og acceptere at undergå en »revision« foretaget af et uafhængigt organ. I hvert land er der en officiel instans, der skal forvalte systemet.
Companies wanting to join the scheme must undertake to modify their activities so as to make them more environmentally friendly, and to al­low an independent body to monitor them.
Desuden besluttede Kommissionen samme dag kriterierne for tildeling af miljømærke til opvaskemaskiner og vaskema­skiner.
Secondly, the European Commission adopted, on the same day, the criteria for awarding a 'green' label for en­vironmentally friendly dishwashers and washing­machines.
Disse to produktgrupper er de første, som vil kunne få den nye mærkning i form af en blomst med tolv stjerner til kronblade, som skal signalere miljøbevidsthed til forbruge­ren.
The new label is in the form of a flower whose petals have been replaced by 12 stars.
Nåret produkt har fået tildelt miljømærke i et land, gæl­der det i hele EF.
It will be awarded by national bod­ies but will be valid throughout the Community.
Det koster virksomheden 500 ECU og 0,15% af det årlige salg af produktet at få tildelt dette mærke.
The cost to companies will be ECU 500 and 0.15% of annual sales of the product in question.
■ Landevejscabotagen frigives i 1998
■ Liberalizing road haulage as from 1998
Fråden 1. januar 1995 vil tusinder af ikke ¡mplanterbare medi­cinske produkter som røntgenstråler, kondomer eller kanyler være underlagt samme sikkerhedsbestemmelser i hele EF.
As from 1 January 1995, the thousands of non­implantable medical devices, such as X­rays, condoms and syringes, will be subject to the same safety rules throughout the 12­nation Community.
Ministerrådet vedtog den 14. juni 1993 et direktiv indehol­dende de væsentligste sundhedskrav, som dette udstyr skal leve op til, for at kunne have fri bevægelighed på det indre marked. Når det viser sig nødvendigt, skal de europæiske standardiseringsorganer og de faglige kredse udarbejde spe­cifikke standarder for hvert enkelt produkt.
EC ministers adopted on 14 June a directive ('Eu­ropean law') which sets out the basic public health require­ments which these devices must meet if they areto be market­ed freely throughout the single market.
Med henblik på at højne levnedsmiddelhygiejnen i Fælles­skabet vedtog Ministerrådet den 14. juni 1993 et direktiv, der fastlægger de generelle regler, som skal overholdes af alle inden for levnedsmiddelsektoren, fra den lille bager til lev­nedsmiddelfabrikken.
With a view to raising the level of food hygiene in the Commu­nity, EC ministers adopted on 14 June a directive which sets out the general rules to be followed by all those employed in the foodstuffs sector, whether in small bakeries or factories.
Denne lovgivning omfatter behandlin­
This 'law' covers the treatment of foodstuffs, from production to point of sale.
Fra den 1. juli 1998 kan vognmænd, som er etableret i et EF­land, frit transportere varer internt i et andet EF­land — en akti­vitet, der går under betegnelsen »cabotage«. Dette princip vedtog Ministerrådet den 19. juni 1993.
Carriers established in one European Community country will be able to carry goods freely within another EC country as from 1 July 1998.
I mellemtiden skal EF's vognmænd deles om 30000 cabotage­ti I ladeiser pr. to­måneders periode i 1994 — mod omkring 19000 nu.
Meanwhile, Community carriers will share among themselves the 30 000 cabotage authoriza­tions valid for a period of two months to be issued next year as compared with about 19000 at present.
Antallet af tilladelser vil blive hævet med 30% om året fråden 1. januar 1995.
The number of authorizations will be increased annually by 30%, starting from 1 January 1995.
Ministerrådet skal inden udgangen af 1993 have om­dannet disse bestemmelser, som er knyttet til afgiftspålæggel­sen af vognmændene, til egentlig EF­lovgivning.
The Twelve must transpose these meas­ures, linked to agreements on the taxation of carriers (see be­low), into a 'European law' before the end of this year.
Det Grænseløse Europa, nr. 7­1993
Frontier­free Europe, No 7­1993
EF's budget afspejler den politik, der føres på EF­plan.
The budget of the European Community is the financial instrument of Community policy.
Som det er tilfældet med de nationale budgetter giver det hvert år anledning til megen debat, og det medfører tovtrækkeri mellem EF­Kommissionen, der udarbejder forslag til bud­gettet, Europa­Parlamentet, der bruger budgettet som våben i sin kamp for et mere forenet Europa, og Ministerrå­det, der som regel forsøger at begrænse udgifterne.
As is the case with Member States' budgets, a great deal is said and written each year about the Community budget. It provokes intense discussion between the European Commission, which prepares the first draft, the European Parliament, which uses it as a warhorse in its campaign to unite Europe, and the Council of Ministers, which tends to apply the brake to spending.
EF­budgettet erstadig præget af de store landbrugsudgifter.
The most striking feature of the Community budget continues to be the high level of expenditure on agriculture.
Men udviklingen går i retning af at omdirigere midlerne mod andre sektorer, især dem der hører under regional­ og socialpolitikken.
None the less, Europe is now developing in such away that funds are being redirected towards other areas of activity, more especially in the regional and social spheres.