natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa­Parlamentet råbte vagt i gevær under plenarforsamlingen i Strasbourg i november 1991 og hjalp borgerne med at spare penge ved anskaffelsen af et nyt tv. Borgerne skal nemlig selv afgøre, om de vil købe dekoderen eller i første omgang den bety­deligt billigere standarddåse.
Parlia­ment spotted this at its plenary session in Strasbourg in November 1991 and has helped consumers to save money when purchasing a new television: they can now choose for themselves whether they wish to buy the decoder or, for the time being, just the considerably cheaper standardized socket.
Ministerrådet vil ikke kunne komme uden om denne forbrugervenlige holdning.
The Council cannot but agree with this consumer­friendly stance.
Europa­Parlamentets aktive og konstruktive rolle ved udformnin­gen af det indre marked er et stærkt argument for at fjerne EF's demokratiske underskud og i fuld udstrækning udstyre de folke­valgtes forsamling med beføjelser som et (med Ministerrådet) ligeberettiget lovgivningskammer.
Parliament's active and constructive role in shaping the internal market is a powerful argument for overcoming the aversion to remedying the lack of democracy in the Community and for vesting Parliament with full powers to stand alongside the Council as a legislative chamber of equal status.
Dette mål har også den nyvalgte parlamentsformand, Egon Klepsch, sat sig »for at tætte EF's demokratiske læk«.
This objective is also being pursued by Parliament's newly­elected President Egon Klepsch, 'in order to plug the gap in the democracy of the Community'.
Udformningen af den sociale dimension eren absolut nødvendig del af det indre markeds virkeliggørelse.
The social dimension is an essential element in the completion of the internal market.
Socialpagten fra 1989 kan kun betragtes som en begyndelse, idet de sociale grundrettig­heder skal forankres i fællesskabsretten og omsættes til politisk handling.
The 1989 Social Charter can only be regar­ded as a first step; fundamental social rights must be laid down in Community law and translated into political action.
Her i begyndelsen af 1992 er alle 282 lovforslag til det indre markeds fuldstændiggørelse lagt på bordet, men 50 af dem har Rådet endnu ikke vedtaget, herunder også nogle om vigtige
Now, at the beginning of 1992, all 282 legislative proposals for the completion
Fællesskabers Statistiske Kontor, L­2920 Luxembourg, tlf. 4301­4567
Statistical Office of the European Communities, L-2920 Luxembourg, Tel. 4301-4567 eurostat
Grækenland har haft den laveste årlige vækst i BNP pr. indbygger, nemlig 1,00% mod EF­gennemsnittet på 1,97%. ~
The lowest annual growth in per capita GDP was in Greece: 1% as against a Community average of 1.97%.
BNP i markedspriser pr. indbygger (i faste priser og købekraftspariteter for 1985)
Per capita GDP at market prices (1985 constant prices and purchasing power parities)
Årlig vækst­rate (%)
Annual \s growth rate (%)
Indkomststrukturen I BNP varierer meget i Fælles­skabet.
Incomes derived from GDP
I 1990 udgjorde lønninger og arbejdsgiverbidrag 41% af det græske BNP mod 65% i Luxembourg.
In 1990, 41% of Greece's GDP was taken up by the compensation of employees, as against 65% in Luxembourg.
Disse forskelle skyldes især forskellen i antallet af lønmodta­gere i forhold til den erhvervsaktive befolkning (i Græ­kenland er der et stort antal landbrugere).
These differences arise mainly because the proportion of wage- and salary-earners in the work­ing population varies (there is a large proportion of farmers in Greece).
Denne indikator har ikke udviklet sig på samme måde i alle medlemsstaterne i perioden 1980­1990. Lønan­delen er steget i Grækenland og Luxembourg og faldet i alle andre lande.
Between 1980 and 1990, this indicator did not move in the same direction in all Member States: the share allocated to wages and salaries rose in Greece and Luxembourg and fell in all the other countries.
Hvad bruges BNP til?
What is GDP used for?
Anvendelsen af BNP i markedspriser 1990
Use of GDP at market prices 1990
1 = privat forbrug; 2 = offentligt forbrug; 3 = faste bruttoinvesteringer.
DK D GR E F IRL I L NL 2 3 1 ■ Private consumption; 2 = Public consumption; 3 = GFCF.
Portugal bruger 26% af sit BNP til investeringer mod 18% i Danmark.
Portugal spends 26% of its GDP on investment as against Denmark's 18%.
Anvendelsen af BNP markedspriser (%) 1980, 1990
Use of GDP at market prices (%), 1980 and 1990
Samhandelen med varer og tjenester i % af BNP, 1990 (inkl. samhandelen mellem medlemsstaterne)
Trade in goods and services as % of GDP, 1990 (including intra-Community trade)
Åbningen af de nationale økonomier
How open are the national economies?
Samhandelen med udlandet udgør ca. 28% af Fælles­skabets BNP. Denne procentsats har været stort set uændret i perioden 1980­1990.
Trade with non­Community countries accounts for almost 28% of the Community's GDP ­ a figure which changed very little overall between 1980 and 1990.
Med en eksport på 1114 ECU pr. indbygger er Grækenland det land, der eksporterer mindst. EF­gennemsnittet er på 4 114 ECU, og BLØU befinder sig øverst med 11 297 ECU pr. indbygger.
Greece exports the least, with only ECU 1 114 per capita as opposed to ECU 4 114 at Community level; the inhabitants of the BLEU are at the top of this table, with ECU 11 297.
KKS (købekraftstandard): da valutakurserne ikke nødvendigvis afspejler en valutas købekraft i hjemlandet, Eurostat anvender enheden »KKS« for at udligne forskellene i landenes generelle prisniveau, hvilket gør det muligt at sammenligne tallene for de enkelte medlemslande.
PPS (purchasing power standard): since exchange rates are not necessarily a true reflection of the purchasing power of any given currency on its national territory, Eurostat uses the 'PPS' to eliminate differences in general price levels from one country to another and to make the figures more readily comparable.
erstatning af alle de forskellige nationale telefonkort, der ikke er kompatible.
panies and their customers, the latter can call on an independent arbitrator only in Britain and the Netherlands.
en nem adgang til retsvæsenet.
the completion of the internal market'.
Fællesskabets Økonomiske og Sociale Udvalg kræver samtidig i en tekst om samme emne øgede midler til for brugerbeskyttelse.
At the same time the EC's economic and social committee called, in a study on the same subject, for an increase in the means devoted to consumer protection.
# Mere »europæisk« moms i Belgien
# A more 'European' VAT in Belgium
Med henbl i k på at de de store byer skal blive hert i det nye Eu ropa uden grænser har sammenslutningen Eurosities åbnet et kontor i Bruxelles.
The European Commissioner for regional policies, Bruce Millan, inaugu­rated the Brussels office of Eurocities on 5 March.
Det blev indviet den 5. marts 1992 af kommissæren for regionalpolitikken, Bruce Milian.
Eurocities, created in 1986, brings together the mun ici pal authorities of 36 cities i n nine European Community countries and five associated cities in third countries.
Eurocities, der blev stiftet i 1986, repræsenterer 36 storbyer i 9 EF-lande og 5 associerede byer i tredjelande.
Areas of cooperation include the environment, transport and social action.
Eurocities organiserer samarbejde mellem medlemsbyerne på områder som miljø, transportog sociale aktioner.
Eurocities clearly plans to make its voice heard in the new borderfree Europe.
Fra den 1. april 1992 vil der kun være tre momssatser i Belgien i stedet for som nu fem: en normalsats på 19,5%, en reduceret sats på 6% på nødvendighedsartikler og -tjenesteydelser — levnedsmidler og kollektiv transport især — og en sats på 12%, der skal afskaffes pr. 1. januar 1992 for cigaretter.
The European Commission asked the Twelve on 19 February to tax fuels from agricultural products — 'biofuels' — at one-tenth the rate at which they tax petroleum-based fuels.
Den belgiske regering besluttede den 16. marts 1992 at afskaffe den særlig høje sats på 25% på biler, hvidevarer og plader og luksussatsen på 33% påtvapparater, parfume og store biler. De to tidligere »normal-satser« på henholdsvis 17 og 19% er slået sammen til en enkelt sats på 19,5%.
The Commission wants to encourage the use of biofuels in order to protect the environment, use up agricultural surpluses and ensure security of energy supplies more effectively.
Hermed tilpasser Belgien sig til det momssystem, Rådet har vedtaget for det indre marked fra 1993.
The Twelve must set excise duties on fuels in the run-up to '1993'. The Commission's proposal has the backing of European farm organizations.
Kommissionen foreslog den 19. februar 1992 medlemslandene at beskatte brændstof fremstillet pá grundlag af landbrugsprodukter — de såkaldte »biobrændstoffer« med kun en tiendedel af beskatningsprocenten for de konkurrerende oliebaserede produkter.
Since 1 April there have been only three VAT rates in Belgium instead of fi ve: a standard rate of 19.5%, a reduced rate of 6% for basic goods and services — food and public transport in particular — and a rate of 12 %, which must disappear on 1 January 1993, for cigarettes.
Nu hvor Fællesskabet skal fastsætte punktafgiftsatser for brændstof med henblik på »1993«, ønsker Kommissionen at favorisere biobrændstofferne for at beskytte miljøet, afsætte landbrugsoverskudsproduktionen og sikre en bedre energiforsyning.
The Belgian government decided on 16 March to end the higher rates of 25 %, levied on cars, electrical household appliances and records, among other items, and of 33 % levied on television sets, perfumes and large cars in particular. The two former 'standard' rates of 17 and 19 % have been combined into one rate — 19.5 %.
Forslaget har allerede fået støtte fra de europæiske landbrugsorganisationer. sorganisationer.
These measures bring Belgium into line with the VAT system adopted by the Twelve for the 1993 single market.
# Ingen »kemiske oste« fra 1993
# No 'synthetic cheeses' in 1993
Den 21. maj skal omkring 900000 tiårige børn pá 48000 franske skoler fejre Europa, takket være det »Europa er vores«-initiativ, som det franske Europa-ministerium har taget sammen med Undervisningsministeriet.
On 21 May some 900000 10-year old children will celebrate Europe in 48 000 French schools, thanks to the operation 'A nous I'Europel'orga-nized by the French ministries of European affairs and national education.
Lærerne modtager i den forbindelse en informationshåndbogom Fælles skabet og skolebørnene får et hæfte med »europaspil«.
Teachers will receive an information brochure on the EC and the children a book of 'European' games.
Byerne Barcelona, Bilbao, Edinburgh, Lyon, Stuttgart og Torino oprettede den 12. februar 1992 i Barcelona en Sammenslutning af Europæiske Regionale Finanscentre.
Edinburgh joined Barcelona and Bilbao (Spain), Lyon (France), Stuttgart (Germany) and Turin (Italy) toset up in Barcelona on 12 February an asso­ciation of European regional financial centres.
Formål: at fremme en harmonisk udvikling af det store marked, der betragtes som et »regionernes Europa«.
The aim is to encourage the harmonious development of the single market from the stand point of a 'Europe of regions'.
Sammen slutningen håber om et år eller to at have 20 til 30 medlemsbyer.
The association hopes to bring together some 20 to 30 cities within a year or two.
Repræsentanter for Det Europæiske Råd for Sammenslutninger af Kemiske Industrier (CEFIC) og for flere store kemiske virksomheder, der arbejder i Fællesskabet, aflagde den 6. marts 1992 besøg hos Kommissionen i Bruxelles for at give udtryk for deres støtte ti I forslagene om et fæl les marked for energi.
Senior executives from leading European chemical companies and the European Council of Chemical Manufacturers' Federations (CEFIC) called on the European Commission in Brussels on 6 March to give their backing to the proposals for a single energy market.
Delegationen, der navnlig repræsenterede AKZO i Holland, BASF i Tyskland og ICI i Storbritannien, understregede nødvendigheden af at liberalisere energisektoren.
The delegation, which included representatives from ICI (Britain), AKZO (the Netherlands) and BASF (Germany) stressed the need to liberalize the energy sector.
Kommissionens forslag herom er stødt på kraftig modstand fra de nationale monopoler.
The Commission's proposals to this end are meeting with strong opposition from national monopolies.
Sammenslutningen af de tyske »Bausparkassen« åbnede den 19. februar 1992 kontor i Bruxelles for at få lettere kontakt til Kommissionen og Europa-Parlamentet med henblik på »1993«.
The association of German building societies opened an office in Brussels on 19 February, in order to facilitate contacts with the European Commission and Parliament in the light of '1993'.
De hygiejnestandarder for oste, som Kommissionen har foreslået med henblik på det indre marked, vil ikke være en dødsdom over oste som Brie de Meaux og Crottin de Chavignol.
The hygiene standards for cheeses proposed by the European Commission, in the run-up to the single market, will not mean an end to the Brie de Meaux and the Crottin de Chavignol.
De foreslåede standarder har blot til formål at forebygge flere ulykker som følge af kontaminering af oste af rå mælk, som det blev præciseret af Kommissionens talsmand den 3. marts.
The standards now proposed aim only at preventing fresh accidents brought about by the contamination of cheeses made from raw milk, the Commission's spokesman made clear on 3 March.
To uger senere udvidede chefkokkene i sammenslutningen »Euro-kokkehuerne« debattens spektrum ved at henstille, at »ingen EF-direkti-ver drager kokkenes knowhow i tvivl«, og at det indre marked »muliggør en reel beskyttelse og standardisering af gode produkter«. dukter«.
Two weeks later the master cooks of the association called Euro-Toques widened the debate by demand ing that no European directive 'call into question the savoir-faire of chefs'. They wanted the single market to bring about 'a genuine protection and standardization of good products'.
# Harmoniseret selskabsskat?
SEEN FROM ABROAD
► Finland kandiderer til medlemskab
► Finland seeks EC membership
Den 18. marts 1992 vedtog det finske parlament med 108 stemmer for (mod 55 imod og 32 hverken for eller imod) regeringens forslag om at ansøge om medlemskab af Det Europæiske Fælles skab.
On 18 March Finland's Parliament adopted by 108 votes to 55, with 32 abstentions, a Government proposal to seek membership of the European Community.
Samme dag forelagde den finske ambassadør ved EF officielt ansøgningen for Ministerrådet.
The same day Finland's ambassador to the European Communities officially presented his country's application to the EC Council of Ministers.
Ligesom de andre EFTA-lande er Finland allerede knyttet til Fællesskabet gennem en frihandelsaftale vedrørende industriprodukter; Finland kommer også til at indgå i Det Europæiske Økonomiske Område bestående af EF og EFTA, som i princippet er planlagt til etablering pr. 1. januar 1993.
Like the other members of the European Free Trade Association (EFTA), Finland is already linked to the Community through a free-trade agreement covering industrial products. Like them it is part of the European Economic Area, of which both the EC and EFTA are members, which should come into existence on 1 January 1993 in principle.
> KORTSAGT Allerede fra 1993 — og senest i 1994 — skal alle tilfælde af dobbeltbeskatning af selskaber fjernes, og der skal fastsættes en fæl les selskabsbeskatningsprocent på minimum 30 i hele EF.
As from 1993 — and in 1994 at the latest— it would be necessary to eliminate all cases of double taxation on corporate incomes and to set a minimum corporate tax rate of 30% throughout the European Community.
Det var to afde anbefalinger, en uafhængig ekspertgruppe ledet afden tidligere hollandske finansminister Onno Ruding fremlagde for Kommissionen den 18. marts 1992.
These are two of the recommendations presented on 18 March to the European Commission by a group of independent experts, headed by the former Dutch finance minister, Onno Ruding.
Disse anbefalinger indgår i en rapport, som Kommissionen bestilte i 1990 for at finde ud af, hvor vidt Fællesskabet skal harmonisere virksomhedsbeskatningen for at gennemføre »Målsætning 1992«.
These recommendations are part of a report which the European Commission requested in 1990, in order to decide just how far the Community should go in harmonizing corporate taxation in order to achieve the '1992 target'.
Eksperterne ser ikke noget behov for en total harmonisering, men de mener, at EF-landene lidt efter lidt bør arbejde sig i retning af et fælles system for selskabsbeskatning. Denne proces bør forløbe parallelt med bevægelsen frem mod Den Monetære Union.
The experts do not see the need for complete harmonization, but think the Twelve should gradually embark on the path to a Community system of corporate taxation, in parallel with the moves towards monetary union.
Eksperterne vurderer, at de nuværende forskelle mellem medlemsstaternes skattesystemer fremkalder forvridninger, der er skadelige for den europæiske økonomis effektivitet: Visse virksomheder vælger etableringssted ud fra beskatningsmæssige overvejelser.
The experts are of the view that the present differences between the tax systems of the Member States provoke distortions harmful to the effective operation of the European economy: some companies choose the location of their head office on fiscal grounds.
Kommissionen skal nu drage konklusioner på rapporten og eventuelt foreslå foranstaltninger.
The European Commission must now draw its own conclusions from the report and eventually propose measures.
Europa-Parlamentet vedtog den 12. marts 1992 en rapport med titlen »Standarder for Forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af den offentlige sundhed med henblik på etableringen af det indre marked«.
The European Parliament adopted on 12 March a report entitled 'Stan­dards of consumer protection and public health in the perspective of
I en rapport med titlen »1992-Europa: Er Canada Parat?«, som blev offentliggjort den 18. februar 1992, skriver Den Kongelige Canadiske Bank, at de canadiske virksomheder skal forbedre deres konkurrenceevne, hvis de skal kunne klare sig i konkurrencen med det indre marked.
In a report entitled The Europe of 1992: Is Canada Ready?' published on 18 February, the Royal Bank of Canada writes that Canadian businesses must become more competitive in order to meet the increased competition resulting from the single market.
Banken rådet landets virksomheder til at knytte sig til europæiske virksomheder for at få bedre adgang til EF-markedet.
The Bank advises them to team up with European companies in order to gain better access to the Community market.
♦ Håndværk/kunstindustri og små virksomheder
Craft industries and small businesses
For at få indkredset, hvad man kan gøre for håndværksvirksomheder og andre små virksomheder, afholdt Kommissionen i oktober 1990 en europæisk konference om (kunst)håndværk i Avignon i Frankrig.
The European Commission organized a European conference on craft industries in Avignon (France) in October 1990, in order to identify the actions it could undertake in favour of craft industries and small businesses.
Konklusionerne fra denne konference danner rammen om det »første specifikke aktionsprogram til fordel for håndværksvirksomheder og små virksomheder«.
The conclusions of this conference form the framework of the 'first action programme aimed specifically at small businesses and craft industries'.
Programmet, der er inspireret af forslagene fra de repræsentative nationale organisationer, indeholder følgende aktioner:
Based on proposals from representative national organizations, the programme includes the following actions:
— udarbejdelse af en »Who's who«­guide beregnet på små virksom­heder og håndværksvirksomheder
— publication of a Practical Guide — Who's Who, aimed at small businesses and craft industries;
— udarbejdelse af en Cuide over Centre for Kompetence­ og Tekno­logioverførsel samt en analyse af de små virksomheders behov med hensyn til »teknologisk« information
— publication of a Guide to centres entrusted with the transfer of know-how and technology, as well as an analysis of the needs of small businesses in information technology;
Underleverance er en aktivitet, som er af afgørende betydning for den europæiske økonomis konkurrenceevne og berører nøglesektorer som elektronikindustrien, bilindustrien, flyindustrien, byggeriet og tekstil­industrien.
Subcontracting is a key element in the competitiveness of the Euro­pean economy, affecting as it does such key sectors as electronics, motor vehicles, aircraft, the building industry and textiles.
Mere end nogen sinde er konkurrenceevnen afhængig af, at der etableres harmoniske og fornuftige underleverance­relationer.
More than ever before, competitiveness requires the development of har­monious and balanced relationships in the field of subcontracting.
Fællesskabsinstanserne kan ved at påtage sig at give impulser, koordi­nere og informere give virksomhederne de rigtige betingelser, sådan at der kan skabes et rigtigt europæisk marked for underleverance.
In order to provide companies the advantages needed for such development, the European Community's authorities can act as a stimulant and coordinate and inform, so as to create the conditions for a genuine European market in subcontracting.
Kommissionen vedtog sidst i januar 1992 en meddelelse til Rådet, hvori man redegør for Kommissionens politik på dette område.
The European Commission has setout its policy in a memorandum to the Council of Ministers, which it adopted at the end of January.
Det drejer sig i første omgang om at skabe et europæisk miljø, som er gunstigt for underleverance og om at gennemføre informations­ og promotion­kampagner for europæisk underleverance over for investo­rer i tredjelande.
The first step is to create a European environment which favours subcontracting and to undertake activities aimed at promoting European subcontractingamong third country investors.
Med henblik på at forberede underleverandørerne på det indre marked efter 1992 er Kommissionen allerede nu ved at fore­tage en røntgenfotografering af markederne medlemsland for med­lemsland og sektor for sektor, således at man kan tegne et »underleve­rancens Europa­kort«.
Inorderto prepare subcontractors better for the 'post­1992' environment, the Commission has begun a detailed analysis of markets by Member State and sector, in order to be able to draw up a 'European subcon­tracting map'.
Desuden vil man arbejde videre med at tilpasse de juridiske rammer og analysere omkostningerne ved de mange certi­ficeringsprocedurer.
In addition, the task of adapting the legal framework wil I be continued and the cost of the multiplicity of certification pro­cedures examined.
Desuden vil kvaliteten af informationerne blive øget takket være støtte fra de eksisterende europæiske net, navnlig Euro­Info Centrene (EF­Rådgivningskontorerne) og BC­Net.
Information quality will be improved, thanks to the support of existing European networks, in particular the Euro­Info­Centres and BC­Net.
Endelig vil der blive laveten specifik undersøgelse af, hvordan databørser og­ban­ker om europæisk underleverance kan knyttes sammen i et net med henblik på at udvikle samarbejdet mellem underleverandørerne indbyrdes og mellem ordregivere og underleverandører. Hertil kom­mer en undersøgelse af nye styringsmetoder (for eksempel i Japan) samt sektorspecifikke aktioner, navnlig for elektronikindustrien.
Finally, the networking of European sub­contracting databanks and exchanges will be the subject of a speci­fic study, in order to develop cooperation between subcontractors and to facilitate contacts between prime contractors and subcon­tractors.
Alle disse aktioner og deres resultater vil blive præsenteret på et paneuro­pæisk forum, der skal afholdes i Madrid den 2. og 3. oktober 1992, og hvortil hovedkræfterne inden for dette aktivitetsfelt er inviteret.
The totality of these actions, and their results, will be presented at a pan­European forum, which will bring together the main actors in this field.
— analyse af situationen hvad angår de små virksomheder og hånd­værket i grænseområderne
— analysis of the situation of small businesses and craft indu­stries in transborder regions;