natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1990) af et udvalg af 300 landbohusholdninger i hver af de 20 undersøgte områder i EF (plus 4 i tredjelande).
1990), which studied a sample of 300 farm households in each of 20 EU study areas (plus 4 non-EU areas).
Af de undersøgte landbohusholdninger var 38% baseret på en enkelt Indkomstkilde, 37% på flere Indkomstkilder, 21% var pensionerede landmænd, og 3% I andre grupper.
Out of the total sample of farm households studied, 38% of farms were monoactive, 37% were pluriactive, 21% were retirement household and 3% fell into a residual category.
Større grad af enkeltaktivitet findes pá store gårde med middel eller lav afhængighed af landbruget og med god landbrugsstruktur, og højere grad af flerstrenget strategi i landbrugsafhængige randområder (alle i mål nr. 1-regloner) og omrader med middel eller lav afhængighed af landbruget og med dårlig landbrugsstruktur.
Higher levels of monoactivity exist on larger farms in areas of intermediate or low dependence on agriculture with good agricultural structures, and higher levels of pluriactivity in peripheral agriculturally-dependent areas (all in Objective 1 regions) and in areas of low or intermediate dependence on agriculture with poor agricultural structures.
Hvorvidt landhusholdningerne afhænger udelukkende af landbrug (enkelterhverv) eller af både landbrugsrelaterede og Ikkelandbrugsrelaterede aktiviteter (blandede aktiviteter) afhænger af gårdens størrelse, husholdningens karakteristika (størrelse, sammensætning, uddannelsesniveau, holdninger) og arten af arbejdsmarkeder uden for landbruget (muligheder for arbejde uden for gården eller diversificering pá bedriften).
Whether farm households depend purely on agriculture (monoactive types) or on nonagricultural as well as agricultural activities (pluriactive types) is related to size of farm, characteristics of the farm household (size, composition, education levels, attitudes) and in the nature of labour markets outwith agriculture (opportunities for offfarm work or onfarm diversification).
Blandet aktivitet er vigtig for EF's landbrugspolitik og betragtes generelt som nøglen til familiebrugenes og lokalsamfundenes overlevelse i EF's landdistrikter.
Pluriactivity has an important place in EU farming policy, and is widely seen as key to the survival and maintenance of family farms and farming communities in rural areas of the EU.
Kvindernes rolle I arbejdet pá gården er afgørende, og deres deltagelse afhænger stærkt af de sociale forhold.
The role of women in agricultural work is crucial. Women's participation depends strongly on the social context.
For eksempel vil kvinder med landbrugsbaggrund være mere tilbøjelige 111 at deltage i landbruget.
For example, there is a greater tendency for a woman to be involved in agriculture if she is from a farm background.
I nogle områder i Sydeuropa er der tradition for, at konen passer gärden, mens manden tager andet arbejde I eller uden for landsbyen.
farm work in the local village or abroad.
62% af konerne, 46% af døtrene og 80% af de kvindelige landmænd har fast erhvervsarbejde.
62% of female spouses, 46% of daughters and 80% of female farmers are involved in regular working in an economic activity.
lait var 12,8% af dem, der formelt Juridisk driver gården, kvinder. Pá små gårde var 22% kvinder, pá mellemstore gårde 11% og pá større gårde 5%.
Overall, 12,8% of farm operators were, in the formal legal sense, women.
Der er dog fundet betydelige regionale forskelle, fra Águeda I Portugal, hvor de kvindelige landmænd udgjorde 41%, og Udine I Italien, hvor de udgjorde 39%, til 2% I Katalonien.
However, considerable regional variation was noted; from the Águeda area in Portugal, where female farmers were 41% of the total, and Udine in Italy with 39%, to 2% in the area of Catalunya.
Disse tal for kvindelige landmænd - og høje procentvise andele i visse regioner - burde imødegå den konventionelle opfattelse af "mandlig landmand" og "hustru".
These overall figures for female farmers - and the particularly high percentages in some regions -should challenge the persistent, conventional notion of "male farmer" and "female spouse".
33% af landhusholdningerne var i 1991 beskæftiget med landbrugs IIgnende aktiviteter (forarbejdning pá gården af landbrugsafgrøder og husdyrprodukter, brug af landbrugsmaskiner og arbejde på andre gårde, turistaktiviteter), men kun 7% af dem regelmæssigt.
33% of farm households in 1991 engaged in para-agricultural activities (on-farm transformation of agricultural crops and livestockproducts, use of farm machinery and contracting of farm labour on other farms, tourism activities), although only 7% of households were involved in such work on a regular basis.
Trods sådanne aktiviteters vægt i den politiske debat synes de endnu Ikke at være en alternativ indtægtskilde, der kan kompensere for de faldende indtægter fra landbruget, selv om de lægger beslag pá betydelig arbejdskraft: 19% af mændene og 12% af kvinderne I landbrugsfamlI lerne deltog I sådant ofte uregelmæssigt arbejde.
Despite its prominence in policy terms, para-agricultural work does not yet appear to provide alternative sources of income which compensate for falling agricultural incomes, although they absorb a considerable level of farm household labour: 19% of the men and 12% of the women in the central farming couple were involved in such work, which is mostly of an irregular nature.
Kun 5% af mændene og 4% af kvinderne deltog i regelmæssige landbrugsrelaterede aktiviteter pá fuld tid eller de 111 d.
Only 5% of men and 4% of women were involved in regular fulltime or part-time para-agricultural activity.
Hustruer synes at arbejde flere timer på gården end døtre, som er mere aktive uden for gården.
Female spouses spend more working time on the farm than daughters, who are more active in the offfarm sector.
For hustruernes vedkommende består det meste arbejde i aktiviteter, de selvstændigt udfører, mens arbejde uden for gården er mere almindeligt blandt andre grupper af landbrugskvinder.
In the case of spouses, most regular work is selfemployment on the farm, while offfarm work is more prevalent among other categories of farm women.
Ud over disse arbejdsopgaver påtager mange landbrugskvlnder sig løst arbejde eller sæsonarbejde både pá og uden for gärden.
In addition to these regular work commitments, many farm women undertake casual or seasonal work, both on and off the farm.
I Sydeuropa arbejder kvinderne mere på end uden for gården. Hvis de arbejder uden for gården, synes de i højere grad at have ufaglært, lavtlønnet arbejde end kvinder andre steder.
Farm women in southern Europe are more likely to work onfarm than off-farm; where they do work offfarm they are more likely to be in low skilled, low paid jobs than women elsewhere.
Gårdens størrelse og struktur synes mindre vigtig for hustruers, sønners og døtres beskæftigelsesmuligheder end områdets karakter (grad af tilbageståenhed og arbejdsmarkedsvilkår), mens det lokale arbejdsmarkeds tilstand synes i mindre grad at indvirke pá landmændene end gårdens størrelse og udvikling i området.
Farm size and structure appear to be a less important influence on the offfarm employment chances of female spouses, sons and daughters than the type of area (degree of disadvantage and type of labour market conditions); while the state of the local labour market appears to affect farmers less than farm size and level of advantage of the area.
I mil nr. 1-reg Ioner i det sydlige Europa og Irland er deltagelsen pá arbejdsmarkedet generelt lavere end gennemsnittet for hustruer og døtre, både I forbindelse med arbejde pá og uden for gården.
In Objective 1 regions of southern Europe and Ireland, participation rates are generally lower than average for spouses and daughters for both onfarm and offfarm jobs.
Mindre deltagelse I arbejde uden for gården påvirkes af mangel pá muligheder, selvom også kulturelle faktorer kan bidrage til lavere deltagelse I arbejde pá (og uden for) gården.
Lower participation in offfarm activities will be influenced by lack of work opportunities, although cultural factors are also likely to contribute to their lower participation in onfarm (and off-farm) work.
Med hensyn til arbejde uden for gärden var der I 1991 48% landhusholdninger med arbejde uden for garden (41% af dem regelmæssigt).
In terms of offfarm work, 48% of farm households in 1991 had offfarm work (41 % of households being involved in such work on a regular basis).
I 17,5% af husholdningerne var kvinderne beskæftiget med arbejde uden for gården, 10% med regulært fuldtidsarbejde, 4% med deltidsjobs og 3% med løst arbejde.
17,5% of households had women with offfarm work, 10% in regular full-time, 4% in part-time and 3% in casual employment.
De fleste jobs for landmænd, hustruer, sønner og døtre er pá fuldtIdsbasls.
Most offfarm jobs for farmers, spouses, sons and daughters are full-time.
Især sønner og døtre deltager i mindre grad i deltidsarbejde, sæsonarbejde eller løst arbejde.
Sons and daughters in particular have low participation rates in parttime, seasonal and casual work.
Med undtagelse af døtrene er deltagelsen I fuldtidsjobs uden for gården mindre, Jo større gården er.
With the exception of daughters, participation in fulltime offfarm employment drops as farm size increases.
Størsteparten af mændene med regelmæssigt arbejde uden for gården synes at arbejde i produktions- og anlægssektoren (40%) og 28% med kontor/salgsarbejde.
The majority of men with regular offfarm work tended to be in production and construction industries (40%) with 28% as clerical/sales workers.
Kvinder med jobs uden for gården synes snarere at have faglært arbejde (30%) eller arbejde i kontorfaget (47%).
Women with offfarm work were more likely to be in jobs with professional (30%) or clerical status (47%).
Over 50% af døtrene arbejder i handels- eller fremsti 11ingssektoren, med stor koncentration af kontorjobs og meget fá administrative Jobs eller lederjobs.
Over 50% of daughters' jobs are in the trades and manufacturing sector, with a high concentration in clerical jobs and very low levels of administrative/managerial jobs.
Uregelmæssigt arbejde er ikke så faglært, 25% af jobbene er I kontor- eller handelssektoren, men størstedelen (55%) har forbindelse til landbruget.
Irregular work is less professional in nature, 25 % of irregular work is clerical and sales, but the majority (55%) is agriculture related.
Fagligt arbejde for kvinder og mænd forekommer I landdistrikter med lav afhængighed af landbrug, mest i det centrale Europa.
Professional status work for women, and men, is found in rural areas with low dependence on agriculture, mainly in the European "core".
Kontor- eller salgsarbejde for alle medlemmer af husholdningen synes at være koncentreret I områder med mere differentieret erhvervsliv som Savolen og Euskirchen.
Clerical and sales work for any household member tends to be concentrated in areas with more diversified economies, such as Savoie and Euskirchen.
Landbrugsog produktionsrelateret arbejde er mere almindeligt i landbrugsafhængige samfund I randområder, f.eks. i Grækenland, Irland og Spanien.
Agricultural and production related work is more common in the peripheral and agriculturally dependent societies, such as in Greece, Ireland and Spain.
Kvindernes arbejde uden for gården er ofte, men ikke nødvendigvis, knyttet til behovet for indtægter til landbofamilien.
Offfarm work by women is sometimes although not necesarily connected with the need to earn income for the farm family.
I Picardie et det for eksempel almindeligt, at kvinder pá relativt store landbrug arbejder uden for bedriften, ofte i faglige jobs, selv om Indtægten Ikke er nødvendig for gårdens overlevelse.
In Picardie, for example, it is quite usual for women on relatively large farms to work outside the farm, often in professional status jobs, although their income is not needed for the farm to survive.
Årsagerne hertil kan være ønsket om økonomisk uafhængighed, faglig tilfredsstillelse eller sociale relationer uden for gärden.
Their reasons for working may be to do with financial independence, career satisfaction or to have social links outside the farm.
I Irland derimod arbejder kvinderne måske uden for gården (ofte i lokale byer) for at give familien de nødvendige Indtægter og ekstrakapital til landbruget, som manden driver.
On the other hand, for example in Ireland, women may work outside the farm (often in local towns) to provide essential income for the family and extra capital for the farm which the man still operates.
Eller kvinder fra mindre gårde har måske ikke udearbejde, selv om de gerne vil, og indtægterne er nødvendige, fordi de føler sig for gamle eller ukvalificerede eller mangler troen pá at kunne fá arbejde.
In other cases, women from smaller farms may not work, even though they would like to and their potential income is needed, because they feel themselves too old or unskilled or lack confidence to get a job.
Veluddannede yngre eller midaldrende kvinder er fem gange så tilbøjelige til at tage arbejde uden for gården som mindre uddannede kvinder.
Well-educated young or middle-aged women are five times as likely to take offfarm work as less educated women.
Nár sável mand som kone arbejder uden for gården, er gården mindre, forventningerne til at næste generation kan overtage gärden er små, og familierne planlægger ofte helt at forlade landbruget.
Where both the man and the woman work off-farm, farm size is much smaller, succession expectations are low and households are often preparing to exit from agriculture altogether.
Undersøgelsen viser det interessante, at tilstedeværelsen af børn pá gården kun i ringe grad synes at indvirke pá hustruens erhvervsfrekvens.
One interesting dimension of the study is that the presence of children in a farm household appears only slightly to influence the activity levels of female spouses.
"Tilstedeværelsen af børn under fem år synes ikke at indvirke pá de kvindelige landmænds regelmæssige deltagelse I gårdens arbejde, og beskæftigelsen uden for gården er højere for kvinder med små børn end for kvinder uden børn... At over halvdelen af kvinderne i landhusholdninger, som har børn, arbejder regelmæssigt, antyder, at kulturelle begrænsninger for kvinders/mødres arbejde i almindelighed Ikke er så væsentlige, selv om de I visse områder kan være det, og bestemt godt kan
"The presence of children under five appears to make no difference to the involvement on a regular basis of female farmers on the farm and as regards offfarm employment the participation of female spouses is higher for those with small children than for those with no children...The fact that over half of the women in farm households with children work regularly indicates that cultural constraints to women/mothers working are not so important generally, although it could be so in specific areas, and can certainly influence the type or intensity of work chosen...
Ikke desto mindre arbejder størsteparten af kvinder med job regelmæssigt i bedriften, og det antages generelt at give den fleksibilitet, der er nødvendig til børnepasningen" (Bell et al. 1990).
Nevertheless, the bulk of spouses who do have a job work regularly on the farm and this is generally presumed to allow the flexibility required for childcare" (Bell et al. 1990).
Det sociale netværk kan også være tilstrækkeligt i familiebrug, hvor ældre kvinder eller ældre børn I familien og/eller i den nærmeste familie og naboer påtager sig noget af den børnepasning, som er nødvendig for, at hustruer og kvindelige landmænd kan arbejde regelmæssigt.
Household social support may also be sufficient on family farms, with older women or older children in the family and/or the proximity of family and neighbours providing some of the child supervision resources necessary to enable spouses and female farmers to work regularly.
Forholdet mellem uddannelse og beskæftigelse i eller uden for bedriften er som det kunne forventes.
The relationship between training and on- or offfarm employment is as expected.
Landmænd og sønner deltager I uddannelse pá betydeligt højere niveau end hustruer eller døtre, som er højere uddannet inden for andre fag end landbruget.
Farmers and sons have considerably higher levels of agricultural training than spouses or daughters, while spouses and daughters have higher levels of nonagricultural training.
Disse grupper af kvinder I landbruget deltager mindre i regelmæssigt arbejde uden for gården end deres mandlige modstykker.
The participation levels in regular offfarm work of these trained groups of farm women is lower than their male counterparts.
Kvindernes bidrag til landdistrikternes økonomi vedrørende de enkelte lande
Women in the rural economy: national reports
Når talen er om livsstil, er det ikke let at pege pá et særligt "landligt miljø" i Belglen.
In terms of lifestyle it is not easy to identify a specific "rural world" in Belgium.
Geografisk er landet lille og relativt tætbefolket (327 Indbyggere/km2, sammenlignet med 104 Indbyggere/km2l Frankrig og 147 indbyggere/km* I Luxembourg).
The country is small in area and relatively densely populated (327 inhabitants/km2, compared to 104 inhab/km2for France and 147 inhab/km2for Luxembourg).
I henhold til kommuneklassificeringen fra det nationale statistiske institut lever ca. 2,4 millioner (ca. 25% af befolkningen) i landdistrikter, som dækker 51% af Be I g len. Disse enkle tal viser Imidlertid ikke hele virkeligheden og kan være overvurderede.
According to the National Statistics Institute's classification of communes, around 2,4 million people (around 25% of the population) live in rural areas, which cover 51 % of the Belgian territory.
Hver kommune domineres normalt af en større by, og afstanden mellem de mindre urbaniserede landdistrikter og byerne er ringe.
Each commune is generally dominated by a major town and distances between the less-urbanised rural areas and towns are small.
Landbefolkningen er stærkt påvirket af bylivet, Ikke alene pá grund af nærheden, men fordi der er så mange byboere, som trækker sig tilbage til landet, og så mange beboere I landdistrikterne, som tager til bycentre for at arbejde. Denne pendling har givet anledning til en ny befolkningsgruppe, den landlige bybo ("les ruraux urbains", "rural urbanité").
The rural population is strongly influenced by urban life not only because of its proximity to urban areas but because of the numbers of citydwellers who retire to the countryside and the increasing numbers of rural dwellers who work in urban centres; this daily commuting has given rise to a new category of inhabitant "les ruraux urbains" (rural urbanité).
Nár vi ser pá sprogdelingen af Belgien, er Flandern mere urbaniseret end Vallonlen, og de flamske landdistrikter er mere påvirket af (og under pres fra) byudviklingen.
In terms of the linguistic division of regions in Belgium, Flanders is more urbanised than Wallonia and Flemish rural areas are more influenced (and placed under pressure) by urban development.
Kun I en NUTS Illregion i Flandern falder en del (østlige del af Leuven) ind under Strukturfondenes mål nr. 5b.
Only part of one NUTS III region in Flanders (the eastern part of Leuven) falls within Objective 5b of the Structural Funds.
Vallonien har større landdistrikter, nogle i mål nr. 5b-omráder (NUTS I Il-reglonerne Bastogne, Marche-en-Famenne og Dînant i den sydøstlige del af Belgien).
Wallonia has more extensive rural areas, some of which are Objective 5b areas (the NUTS III regions of Bastogne, Marche-en-Famenne and Dinant in the south-east of Belgium).
i Belglen som helhed beskæftiger landbruget 3,3% af den arbejdende del af arbejdsstyrken, og i landdistrikter er tallet næsten 15%.
Overall in Belgium, agriculture employs 3,3% of the working population, although in rural areas farming employs nearly 15% of the workforce.
Der er flere, som arbejder I store virksomheder med over 100 ansatte (35% af arbejdsstyrken i Val Ioniens landdistrikter).
More numerous are workers employed in large enterprises of more than 100 people (35 % of the workforce in rural Wallonia).
Husflid og små virksomheder dominerer.
Cottage industries and small businesses predominate.
Mange mennesker I landdistrikterne har mere end et Job.
Many people working in rural areas have more than one job.
Arbejdsløsheden i landdistrikterne er ikke stor og lavere end i andre typer af regioner.
Unemployment levels in rural areas are generally not high, and seem to be lower than in other types of region.
Arbejdsløsheden er større for kvinder I landdistrikter end for mænd, men lavere i landdistrikter end i andre typer regioner.
For women in rural areas, unemployment levels are higher than those of men, but female unemployment levels too are lower in rural areas than in other types of region.
Mens kvindernes beskæftigelsesstruktur I provinsen Luxembourg er typisk for de mere landlige dele af Belgien, er kvinderne fortrinsvis beskæftiget i servicesektoren.
If the structure of female employment in the province of Luxembourg is typical of the more rural areas of Belgium, rural female employment is predominantly in the services sector.
Over 85% af kvinderne med lønnet intellektuelt arbejde har Job i to sektorer: anden service (offentlig administration, sundhed, undervisning mv.) og i engros- og detailhandel.
Over 85 % of women in paid intellectual employment are engaged in just two sectors: other services (public administration, health, education, etc.) and in wholesale and retail distribution.
For kvinder med manuelt arbejde har over 71% Job I anden service og I hotel- og restaurationsbranchen.
For manual female workers, over 71 % are engaged in other services and in hotels and catering.
Under 0,5% af kvinderne med lønarbejde er beskæftiget i landbruget.
Under 0,5% of female waged employees are in agriculture.
Pä grund af manglen pá skelnen mellem land- og byområder I Be I g len og pä uafhængige landdistrikter er det vanskeligt at udskille kvinder i landdistrikterne som en særlig gruppe.
Because of the general lack of clear distinction between rural and urban areas in Belgium and because of the absence of independent rural zones, it is difficult to isolate rural women as a specific group.
Undersøgelser om spørgsmålet drejer sig desuden mest om kvinder i landbruget.
Moreover, the focus of studies is predominantly on women in farming.
"Kvinder I landdistrikter" er I Belglen synomymt med "Kvinder I landbruget", pá trods af den beskedne rolle, landbruget spiller I den lokale Økonomi (og for kvindernes beskæftigelse) i selv de mest landi ige distrikter I landet.
Indeed, "rural woman" is synonymous in Belgium with "farm woman", despite the small role played by agriculture in the local economies (and in female employment) of even the most rural areas in the country.
Selv om den samlede beskæftigelse i landbruget er faldet konstant, er ca. 25% af arbejdsstyrken nu kvinder, sammenlignet med 16% I 1975.
Around 25% of the agricultural workforce is now female, compared to 16% in 1975, although overall employment in agriculture has declined steadily.
I 1991 var 12,4% af de permanente driftsledere kvinder.
In 1991, 12,4% of permanent heads of farms were women.
Af de 12.286, der er klassificeret som permanente "conjoint(e) aidant le chef d'exploitation" (medhjælpende ægtefælle), var 96,5% kvinder.
In contrast, out of the 12.286 people classified as permanent "conjoint(e) aidant le chef d'exploitation", 96,5% were women.
Juridisk findes erhvervsstatus som "conjointe salariée" (lønnet ægtefælle), som indebærer større rettigheder og sikring af den kvindelige landbruger, men pá grund af omkostningerne for ægtefællen, som driver landbruget, bruges den kun lidt.
A status of "conjointe salariée" exists in law and would confer greater rights and protection of farming women, but is little used because of the costs to the employing spouse.
Over en tredjedel af kvinderne i landbruget arbejder permanent som medhjælpende hustru, en tredjedel arbejder lejlighedsvis pá gärden, og lidt under en tredjedel arbejder slet ikke I landbruget.
Just over a third of farming women work permanently as "conjointe aidante", a third work occasionally on the farm and just under a third undertake no farming activity at all.