natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indtil for nylig har det økologiske landbrug givet et ret forvirret billede af sin aktivitet, sine arbejdsmetoder og sine produkter: flere aktive "skoler" i forskellige lande, forskellige inspirationer og "filosofier", manglende harmonisering i den anvendte terminologi, mangfoldige metoder med forskellige produktionsprincipper, heterogene præsentationer af produkterne, sammenblanding af begreberne naturlige produkter, økologiske produkter, biologiske produkter og kvalitetsprodukter.
There were a number of schools of thought in different countries, with different basic inspirations and philosophies, terminology was not harmonized, different methods and production principles abounded, approaches to presenting products varied widely, and there was no clear distinction between the ideas of natural, ecological, organic and quality products.
Generelt anses økologisk landbrug for at have højere produktionsomkostninger end traditionelt landbrug, navnlig som følge af behov for mere arbejdskraft og ofte lavere udbytte.
In general, organic production techniques are assumed to be more costly than conventional farming, in particular because labour input is higher and yields are lower.
Denne opfattelse må nuanceres, da visse erfaringer har givet anledning til andre konklusioner, især hvad angår udbyttet.
But this assumption should be qualified, as experience has led in some cases to a different conclusion, especially for yields.
Det er imidlertid klart, at økologisk landbrug lider under de vanskeligheder, der er forbundet med enhver ny udvikling, navnlig med hensyn til den mindstestørrelse, der er nødvendig for at optimere produktionsfaktorerne, specielt dem, der
Nevertheless, it is clear that organic farming suffers from the difficulties inherent in all new developments, especially in terms of the minimum unit size required to optimize factor efficiency, in particular for processing, packaging and marketing.
Selv om forbrugerne og den offentlige mening generelt opfatter økologisk landbrug meget positivt, er efterspørgslen stadig beskeden, navnlig på grund af højere detailpriser end for traditionelle produkter og det svagt udviklede distributionsnet for produkter fra denne produktionsmetode og vanskeligheden ved at præsentere et komplet produktudvalg.
Moreover, although consumers and indeed public opinion in general have a very positive attitude to organic farming, demand is fairly restricted, partly because retail prices for organic products are higher than for conventional products, but also because of the weakness of the distribution network for organic products and the difficulties of providing a full range.
Markedsføringen udgør et vigtigt problem i denne sektor sammen med nødvendigheden af at oplyse forbrugeren korrekt om produkternes særlige egenskaber.
Marketing is a major problem in the organic sector, related to the need to inform consumers correctly of the specific features of the products.
Begreber og realiteter i forbindelse med økologisk landbrug.
Organic farming: impressions and facts
2.1 Generelle betragtninger.
2.1 General remarks
Selv om udtrykket økologisk landbrug er velkendt, er denne produktionsmetodes rækkevidde og konkrete betydning meget uklare for en stor del af befolkningen.
Although the term "organic farming" is a familiar one, most people have rather a vague idea of its meaning and scope.
Dette skyldes denne type landbrugs meget gradvise fremkomst samt manglen på lovgivning og præcis definition i meget lang tid i de fleste europæiske lande.
This is because organic techniques have emerged very gradually, and in most European countries there was for many years no legislation or specific definition of the term.
Det var først i løbet af 80'erne, at den første lovgivning blev vedtaget i Frankrig, Danmark og Østrig.
Not until the 1980s were legal provisions on organic farming first introduced, in Denmark, France and Austria.
I øvrigt er anvendelsen af flere forskellige udtryk til at betegne denne driftsmåde (biologisk, økologisk, organisk) betegnende for tidligere tiders forskelle i opfattelsen af sektoren og udgør en del af forklaringen på den forvirring, der stadigvæk kan forekomme hos forbrugerne.
The variety of terms used to qualify the techniques we are considering (organic, ecological, biological) shows what a varied approach has been adopted to the sector in the past, and goes some way to explain the confusion that may still arise in the consumer's mind.
2.2 Historisk oversigt
2.2 Historical background
Det nuværende begreb økologisk landbrug er resultatet af en række overvejelser og af udviklingen af flere alternative landbrugsproduktionsmetoder, der hovedsagelig er opstået i Nordeuropa siden århundredets begyndelse.
Organic farming as it is conceived at present is the outcome of thinking and practice since the early years of the 20th century, involving a variety of alternative methods of agricultural production, mainly in northern Europe.
Tre hovedbevægelser betragtes i almindelighed som forløbere for dette landbrug, inspireret af filosofiske strømninger og af den økonomiske og politiske situation i de pågældende lande.
Three major movements are generally regarded as the precursors of present-day organic farming; they were inspired by philosophical currents and the economic and political background of the countries where they emerged
Den første bevægelse opstod i Tyskland, inspireret af Rudolf Steiner, og bygger på en filosofisk teori, han udarbejdede i 1913 (antroposofi) som reaktion på udviklingen af materialismen på dette tidspunkt.
The first movement began in Germany under the inspiration of Rudolf Steiner and it is based on the philosophical theory he developed in 1913 (anthroposophy) as a reaction to the contemporary development of materialism.
Biodynamisk landbrug, der blev udviklet af hans discipel Pfeiffer, går ind for idéen om sund og afbalanceret ernæring, der støtter sig til flere forskellige grundlæggende principper for økologisk landbrug såsom forkastelse af opløselige mineralske gødningsstoffer og landbrugsbedriftens autonomi takket være systemet med flere forskellige afgrøder og husdyrbrug.
Biodynamic farming, developed by Steiner's disciple Pfeiffer, is based on the idea of wholesome and balanced nutrition derived from a number of fundamental principles of organic farming, such as the avoidance of soluble mineral fertilizers and the aim of self-sufficiency through systems of mixed crop farming and stock-breeding.
Ved ligeledes at indføre en kosmisk dimension fremhæver denne bevægelse måne- og stjernefasernes indflydelse på afgrøderne.
The biodynamic movement also introduces an astrological dimension, according major importance to the influence of the moon and stars on crops.
Organisk landbrug opstod i England efter Anden Verdenskrig og understreger den biologiske ligevægt og jordens frugtbarhed, for hvilke tilførsel af komposterede organiske substanser er væsentlig.
"Organic" farming originated in England after the Second World War, it focuses on biological equilibrium and soil fertility, for which composted organic matter is essential
Sidstnævnte spiller ligeledes en vigtig rolle for planternes modstandsdygtighed mod skadegørere og sygdomme.
Organic compost also plays a major role in plants' resistance to disease and pests.
Disse ideer blev udviklet af Sir Howard i hans "landbrugstestamente" skrevet i 1940, der støtter sig til iagttagelser fra Indien igennem flere årtier.
These ideas were developed by Sir Albert Howard in his book "An Agricultural Testament", written in 1940, and based on his observations in India over several decades.
De ligger til grund for oprettelsen af Soil Association, der er talsmand for et naturligt landbrug, som tager hensyn til miljøet.
They led to the founding of the Soil Association, to speak for natural, environment-friendly farming, and were taken up by Rodale in the United States, especially for horticulture.
De er blevet genoptaget af Rodale i USA især inden for gartneri. Endelig udviklede der sig en tredje bevægelse i Schweiz i 40'erne på initiativ af Hans Peter Rush og H. Muller, der sikrede udbredelsen i videre kredse deraf.
A third movement originated in Switzerland in the 1940s on the initiative of Hans Peter Rusch, whose approach was popularized by Hans Muller; it emphasizes autarky for producers and the advantages of short producer-to-market circuits.
Man understregede, at producenterne bør være selvforsynende, og at det er ønskeligt, at vejen fra producent til forbruger er så kort som mulig. Disse ideer konkretiseres i en metode, som ophavsmændene kaldte biologisk landbrug.
These ideas found practical expression in a method which the authors called biological farming, concentrating on maximum use of renewable resources to ensure subsistence at a time when farming is finding it difficult to feed the global population.
Metoden lægger vægt på størst mulig anvendelse af fornyelige ressourcer for at opfylde befolkningens behov i en periode, hvor landbruget har vanskeligt ved at føde menneskeheden.
The method is characterized by the importance it attaches to soil humus, the use of surface composting (organic matter is buried only after fermentation), and the fact that the soil is worked as little as possible to avoid disturbing microflora.
Ideen om bedriftens autonomi opgives, og landmanden kan købe organisk gødning udefra. Rusch søger at øge denne metodes troværdighed ved at bestræbe sig på at bevise det biologiske landbrugs værdi ved hjælp af videnskabelige og økonomiske argumenter.
Self-sufficiency at the level of the farm is abandoned: farmers may buy organic fertilizers from outside Rusch seeks to enhance the credibility of this method by demonstrating the value of biological farming on the basis of economic and scientific arguments.
Udviklingen af økologisk landbrug forblev i sin vorden i Europa i 50'erne, idet landbrugets hovedmål efter Anden Verdenskrig var at forbedre produktionen og dække store øjeblikkelige behov.
The development of organic farming remained embryonic in Europe in the 1950s, as the main objective of farming in the immediate post-war period was to increase output and to satisfy substantial immediate demand.
Mod slutningen af 60'erne og i 70'erne er man vidne til udviklingen af adskillige organisationer eller sammenslutninger, der går ind for økologisk produktion.
Towards the end of the 1960s and during the 1970s, numerous organizations or associations grew up under the banner of organic production.
Fremkomsten af den økologiske bevægelse, protestbevægelserne (studerende og alternative bevægelser) samt divergerende handelsmæssige interesser ligger til grund for spredningen og forskelligartetheden i sektoren, der er i stærk fremgang, og som efterhånden får produktionsregler i form af betingelser, som de enkelte sammenslutninger selv udarbejder.
With the emergence of the ecological movement, protest groups (among students and proponents of alternative life-styles), and divergent commercial interests, the organic sector grew up as a disparate, atomized movement, where, as it gained momentum, rules and specifications were established separately for each individual association.
Denne aktivitet er først og fremmest koncentreret i de nordeuropæiske lande.
It was still mainly concentrated in the countries of northern Europe.
I 80'erne blev økologisk landbrug udviklet i de fleste europæiske lande samt i mange tredjelande, navnlig USA.
During the 1980s, organic farming developed in most European countries, and also outside Europe, in particular in the United States.
Man er vidne til en stærk stigning i antallet af producenter og igangsætningen af initiativer inden for forarbejdning og markedsføring af økologiske produkter.
The number of producers expanded considerably, with numerous innovations in the processing and marketing of organic products.
Denne udvikling modsvarer et stadig stærkere forbrugerønske om kvalitetsprodukter, ledsages af en mere og mere udpræget bevidstgørelse om sundhedsspørgsmål i forbindelse med ernæring og opfylder ønsket om at bevare miljøarven.
This development corresponded to the expansion of consumer demand for quality products, and to growing awareness of health questions linked to eating habits, it also went hand in hand with concern about our environmental heritage.
De forskellige myndigheder anerkender efterhånden økologisk landbrug, idet det kommer til at indgå blandt emnerne for deres forskning, og der vedtages særlig lovgivning for sektoren (initiativer i først Østrig, dernæst Frankrig og Danmark).
Official administrative departments increasingly recognized organic farming, integrating it into their research programmes and adopting legislation for the sector (e.g. in Austria, France, Denmark etc.).
Endelig kan det både på nationalt og regionalt plan konstateres, at der efterhånden tildeles støtte til det økologiske landbrug i forskellige EF-lande.
Finally, both at national and regional level, more and more grants and subsidies became available for organic farming.
Rådets forordning 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter, der blev vedtaget den 24. juni 1991, udgør en officiel anerkendelse på europæisk plan af denne produktionsmetode, samtidig med at der defineres ensartede og harmoniserede regler for de
Council Regulation No 2092/91 on organic production of agricultural products, adopted on 24 June 1991, constitutes official recognition at European level of this means of production, and defines uniform, harmonized rules for operators in all Community countries
Forordningen giver forbrugerne en garanti for den produktionsmetode og de produktionsprincipper, der følges i bedrifterne under henvisning til økologisk landbrug samt for fremgangsmåderne for forarbejdning og markedsføring.
The Regulation provides consumers with guarantees concerning the production methods and principles applied on the holdings claiming to be organic farms, and concerning processing and marketing practices.
I EF-bestemmelsemes betydning kan økologisk landbrug defineres som et system til forvaltning af landbrugsbedriften med betydelige begrænsninger i anvendelsen af gødning og pesticider.
In accordance with Community rules, organic farming can be defined as a system of managing agricultural holdings that implies major restrictions on fertilizers and pesticides.
Denne produktionsmetode bygger på varierede dyrkningsprincipper, tager hensyn til miljøbeskyttelse og tilstræber at fremme en varig udvikling af landbruget.
This method of production is based on varied crop farming practices, is concerned with protecting the environment and seeks to promote sustainable agricultural development.
Den følger flere forskellige mål såsom produktion af kval i tets landbrugsprodukter, der ikke indeholder kemikalierester, udvikling af miljøbevarende produktionsmetoder ved at undgå anvendelse af pesticider og kunstgødning samt anvendelse af dyrkningsteknikker, der genopretter og opretholder jordens frugtbarhed.
It pursues a number of aims such as the production of quality agricultural products which contain no chemical residues, the development of environment-friendly production methods avoiding the use of artificial chemical pesticides and fertilizers, and the application of production techniques that restore and maintain soil fertility.
Kontrollen sikres på alle produktions- og markedsføringsstadier, idet alle erhvervsdrivende obligatorisk er underlagt et system med regelmæssig kontrol, der er officielt anerkendt og overvåget af medlemsstaterne.
Inspections are carried out at all stages of production and marketing, with a compulsory scheme, officially recognized and supervised by the Member States, involving regular checks on all operators.
Identificeringen af de økologiske produkter sker gennem præcise mærkningsregler, der har til formål at sikre forbrugeren den størst mulige garanti vedrørende oprindelse, tilberedning, forarbejdning og emballering.
Organic products are identified through specific labelling rules intended to provide the consumer with the best possible guarantee of origin, preparation, processing and packaging.
Disse regler anerkender imidlertid variationer i den almindeligt anvendte terminologi i de forskellige lande især afhængigt af sproget: biologisk (fransk, italiensk, portugisisk, græsk og nederlandsk), økologisk (tysk, spansk, dansk), organisk (engelsk).
The rules recognize the wide variety of terminology used in the different countries, which depends among other things on which language is used: techniques known as organic in English are called biological in French, Italian, Portuguese, Greek and Dutch, and ecological in German, Spanish and Danish.
De forskelle, der som oftest fremhæves i forbindelse med økologisk landbrug i forhold til traditionelt landbrug, er af forskellig art: ingen forurening af jorden og grundvandet med pesticider, større biologisk forskelligartethed, botanisk såvel som zoologisk, opretholdelse af jordbundens struktur og ligevægt med hensyn til mikroorganismer, mindre udvaskning af mineraler takket være den store rolle, organiske stoffer spiller, understregning af de naturlige ligevægte, der gør det muligt at beskytte afgrøderne gennem naturlige forsvarsmetoder i stedet for regelmæssig anvendelse af pesticider maksimal anvendelse af lokale naturlige ressourcer og fornyelige ressourcer, begrænsning af energitilførslen og dermed af landbrugets ydre afhængighed.
Organic farming differs in a variety of ways from conventional farming: it is usually pointed out that organic farming: does not pollute the soil and groundwater with pesticides; increases biological diversity among both plants and animals; maintains the soil structure and the balance of soil micro-organisms; reduces the leaching of minerals thanks to concentration on organic matter; depends strongly on natural equilibrium to protect crops, using natural methods of defence instead of the regular application of pesticides; makes full use of natural, local and renewable resources, uses low-energy input and thus reduces farming's external dependence
der sikrer en stigning i udbyttet, når den økologiske drift er blevet permanent.
Organic farming is also criticized: it is argued in particular that the level of yield is lower than that achieved using conventional methods In fact, this argument is based on average data; very wide variations in yield have been observed, as a function of technique and type of output.
I øvrigt kan økologisk landbrug være forbundet med højere synlige omkostninger.
Moreover, yields usually drop very sharply during the phase of conversion to organic farming, and it may take some time for soil and plants to reach equilibrium; once organic management systems have become established, however, yields rise again
Disse kan for en stor dels vedkommende på nuværende tidspunkt forklares ved diversificeringen af produktionen, produktionsenhedernes begrænsede størrelse, nødvendigheden af at råde over særlige forarbejdningsog emballeringsinstallationer, som det er vanskeligt at rentabilisere, hvis de ikke udnyttes i tilstrækkeligt omfang, vanskeligheden ved at tilrettelægge distribution og salg af produkterne, anvendelsen af dyrere dyrkningsteknikker, fordi der kræves større arbejdskraft, eller der ikke rådes over så effektiv en mekanisering som inden for traditionelt landbrug.
Organic techniques also seem to lead to higher production costs, largely due, in the present state of affairs, to the dispersion of production, the small size of production units, the need for specific processing and packaging facilities which are difficult to operate profitably if they are not used to capacity, the problems of organizing the distribution and sale of products, and the use of cultivation techniques which are more costly because more labourintensive or less highly mechanized than conventional farming techniques.
Denne situation giver sig udtryk i priser på økologiske produkter, der er væsentligt højere end for de klassiske landbrugsprodukter.
The practical result of this situation is that the prices of organic products are considerably higher than those of conventional agricultural products.
Disse forskelle, der varierer fra produkt til produkt, skyldes ikke altid direkte de højere produktionsoveromkostninger, men de afspejler meget ofte de højere priser i de forskellige mellemled i markedsføringen af de økologiske produkter.
The disparity, which varies from one product to another, does not always directly reflect the extra cost of production; often it includes higher mark-ups at the various intermediate stages in the marketing of organic products.
2.4 Sektorens betydning inden for EF
2.4 The organic sector in the Community
Det er ret vanskeligt at samle oplysninger om sektoren på EF-plan.
Information on the organic sector at Community level is fairly difficult to obtain.
Da den indtil for nylig ikke var officielt anerkendt i visse lande, blev de disponible data leveret af faglige organisationer på ikke harmoniseret grundlag.
As there was no official recognition for organic farming in certain countries until very recently, the available data are supplied by professional organizations, and are not harmonized.
I øvrigt har det meget store antal sammenslutninger og "skoler" i nogle EF-lande medvirket til at skabe en vis forvirring om det kendskab, man kunne opnå til den økologiske landbrugssektor i de foregående årtier. Et vist antal forfattere har imidlertid opgivet statistikker over denne sektor.
Moreover, the large number of associations and schools of thought in some Community countries has helped to create some confusion in the information about organic farming over past decades.
Ifølge Lampkin (1992) skønnes antallet af landmænd, der driver økologisk landbrug, at være blevet fordoblet i Fællesskabet mellem 1987 og 1992 med et starttal på omkring 7500 landmænd.
According to Lampkin (1992), the number of farmers using organic techniques doubled in the Community between 1987 and 1992, from an initial figure of about 7 500.
Hvad angår de arealer, der anvendes til økologisk landbrug, er oplysningerne fra forskellige kilder samlet i skema 1 for to referenceår (kilde Crabe-1993).
As to the area under organic cultivation, Table 1 gives a compilation of data from various sources for two reference years (source: Crabe, 1993).
Det fremgår af dette skema, at arealerne med økologisk landbrug skulle være blevet firdoblet fra 1987 til 1993. De nuværende arealer anslås til over 400.000 hektar for hele EF.
The table shows that the area under organic cultivation increased fourfold from 1987 to 1993, with the present area in the Community as a whole at over 400 000 hectares.
Disse oplysninger er ikke harmoniserede og er resultatet af skøn for visse landes vedkommende. De giver imidlertid en god idé om betydningen af denne produktionsmetode.
These data are not harmonized, and derive for some countries from estimates, but they give a fairly clear idea of the importance of this type of production.
AREALER DYRKET IFØLGE ØKOLOGISK PRODUKTIONSMETODE (ha)
AREAS UNDER CULTIVATION USING ORGANIC PRODUCTION METHODS (hectares)
Med iværksættelsen af forordning 2092/91 vil pålidelige og harmoniserede officielle data over sektorens aktive erhvervsdrivende foreligge i fremtiden på EF-niveau.
With the introduction of Regulation 2092/91, reliable harmonized data on operators officially active in the sector will henceforth be available at Community level.
For 1992 var antallet af landmænd, der havde oplyst, at de drev økologisk landbrug, følgende i Fællesskabets forskellige lande:
For 1992, the number of farmers who had notified activity in organic agriculture for the different Community countries was as follows:
Hvis man går ud fra tallet 3000 producenter for Italien (overslag fra det italienske landbrugsministerium i mangel af en definitiv opgørelse), kan antallet af aktive producenter inden for økologisk landbrug i EF således anslås til ca. 14.000. Disse tal svarer i visse lande (f.eks.
If the Ministry of Agriculture estimate of 3 000 producers is accepted for Italy (in the absence of any more definite data), the number of farmers actively engaged in organic farming in the Community as a whole borders on 14 000.